Oberta la sisena convocatòria de BStartup 10 | CataloniaBio\nHome > Current events > News > Oberta la sisena convocatòria de BStartup 10\nOberta la sisena convocatòria de BStartup 10\nBanc Sabadell ha obert la sisena convocatòria BStartup 10, dirigida a start-up digitals que ofereixen un model de negoci i un producte innovador en àmbits com l'e-health, el big data, aplicacions mòbils, entre d'altres. La data límit per presentar-se és el 13 de juny de 2016.\nL'entitat seleccionarà deu empreses que rebran un total de 100.000 euros cada una: 20.000 euros en formació d'alt rendiment personalitzada (molt enfocada al company building per al desenvolupament comercial i inversió) i 80.000 euros en efectiu. BStartup tindrà una participació entre el 5% i el 15% del capital social de les empreses.\nAvantatges socis de CataloniaBio\nCataloniaBio i Banc de Sabadell col·laboren en diverses iniciatives com el suport al finançament a les empreses associades o el primer esdeveniment d'speed dating a Catalunya entre científics i gestors per impulsar la creació d'empreses de salut, el Health & Bio Team Dating. Pel que fa a la convocatòria BStartup 10, els emprenedors que siguin socis CataloniaBio i vulguin participar-hi tindran accés a un fast track i passaran directament a la segona fase de selecció de projectes. Cal que es mencioni a l'hora de fer el registre o bé enviant-nos un correu electrònic a secretaria@cataloniabio.org.\nSi vols conèixer els requisits i presentar-te a la convocatòria consulta el web de BStartup.\nFoto: Yolanda Pérez, directora de BStartup a la trobada Health & Bio Team Dating del passat desembre


El cau de la rata sàvia: De caps... (de setmana)!!!!!!!!!!!!\nDe caps... (de setmana)!!!!!!!!!!!!\nNo sé què hi ha sota...\nPerò m'hi llenço!!\nÉs l'única manera de descobrir-ho, aquí dalt amagat i arraulit esperant no sé què no faré res més que capficar-me, o sigui que no queda més remei.\nAgafar aire, tancar els ulls i llançar-me cap de setmana avall...\nA la una.... (i si...?)\nA les dues... (aiaiai, que no sé jo si....)\nA les tres!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nUna cançó per la caiguda (no seria una de les meves 100 cançons a posar en una llista... però la lletra acompanya):\nPublicat per La rata sàvia a 18:11


El tigre de la vitrina (Alki Zei) – Llegir m'agrada… i saber de llengua també\nÀngels S. Amorós 7 Setembre, 2018 24 Juny, 2018 RESSENYES\nEditorial Empúries (L’Odissea). Primera edició original de 1966. Publicat en 1988. 176 pàgines. A partir dels 12 anys d’edat. Traducció d’Anna Maria Cassassas. ISBN: 9788475961422.\nQuan l’any 1936 el general Metexas instaura una dictadura d’inspiració feixista a Grècia Melisa encara no ha complit els vuit anys, però és conscient dels canvis que es produeixen al seu voltant. Per començar, la seua germana major Mirto va vestida amb l’uniforme falangista, el seu avi llegeix els clàssics d’amagat, al seu pare li preocupa perdre el treball i la tia Despina, pel contrari, es mostra a favor del nou règim.\nTot empitjora quan el seu estimat cosí Nikos es veu obligat a amagar-se i somia amb anar a Espanya per a participar en la Guerra Civil Espanyola. I encara hi ha més, s’organitzen festes per festejar: “l’aniversari de la dictadura i l’inici de la felicitat” mentre que en la plaça de la ciutat d’Atenes es cremen llibres considerats perniciosos i el pare d’un amic de Melisa és desterrat del seu país.\nPer una altra banda, el tigre embalsamat que la tia Despina té al saló dintre d’una vitrina acapara tota l’atenció de la menuda i dels seus amics. En primer lloc, perquè té un ull de color blau i un altre de negre, però sobretot perquè un dia descobreixen que entre les dents té una nota que els convida a desvetllar un misteri.\nEl llibre es divideix en dues parts formades per diversos capítols amb títols tan significatius que ens avancen els contingut:\n1. L’avorriment dels diumenges, l’Ícar i les taules de multiplicar.\n11. El canari i Espanya. Estrelles i crancs. Si hagués nascut escriptora.\nLa lectura del llibre ens apropa a les desigualtats socials d’aquella època on, per exemple, les escoles públiques estaven saturades i no eren garantia d’una educació de qualitat. Pel contrari, en les escoles privades els joves estudiants rebien un tracte diferent per part dels professors en funció de si eren de “matrícula completa” (la consentida i insoportable Pipitsa), de “matrícula de descompte” (Melisa i l a seua germana) o de “matrícula gratuïta” (la menuda Andigoni, que solia rebre tots els càstigs).\nUna història exquisida i molt ben escrita i extremadamente emotiva que ens trasllada, des d’una perspectiva infantil i sincera, a la realitat del poble d’Atenes durant la Segona Guerra Mundial i on s’intercalen llegendes (com la de Teseu), amb contes populars (com el de Pinotxo) i d’altres sobre històries de palaus i fantasmes amb els quals fabulen els xiquets en els seus jocs.\nAnterior Creem un museu literari per visitar els autors/es\nSegüent Un haiku per a l’Alícia (Francesc Miralles Contijoch)


Chacón: "Hem de portar la transformació digital a tots els àmbits empresarials, i facilitar que la universitat proveeixi i transfereixi aquest coneixement" - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nChacón: "Hem de portar la transformació...\nChacón: "Hem de portar la transformació digital a tots els àmbits empresarials, i facilitar que la universitat proveeixi i transfereixi aquest coneixement"\nLa consellera d'Empresa i Coneixement anuncia el projecte IoCAT, que aplica la tecnologia blockchain i preveu la creació d'una criptomoneda, per impulsar l'autoconsum fotovoltaic\n· La consellera d’Empresa i Coneixement estableix el consens, l’aprovació i el desplegament del Pacte Nacional per a la Universitat i la Recerca com a objectiu clau de la legislatura\n· Catalunya comptarà amb un nou Pla Estratègic de Turisme, que desenvoluparà 93 mesures fins al 2022\nLa consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha explicat avui que el principal repte d’aquesta legislatura per al departament que encapçala és “portar la transformació digital a tots els àmbits empresarials, i facilitar que la universitat proveeixi i transfereixi el coneixement necessari”. En la seva compareixença davant la Comissió d’Empresa i Coneixement del Parlament de Catalunya, Chacón ha explicat les línies mestres de la legislatura en el diferents àmbits competencials del departament, i ha posat l’accent en la voluntat d’ajudar les empreses dels diferents sectors a modernitzar-se i adequar-se a les noves formes d’activitat, i a proporcionar a les universitats i centres de recerca l’entorn i les eines necessàries perquè puguin generar i transferir el coneixement necessari per al progrés del país.\nPacte Nacional per establir un nou model de finançament de les universitats\nEn matèria de política d’universitats i de recerca, la consellera ha destacat que l’objectiu clau de la legislatura és consensuar amb tots els agents, aprovar i desplegar el Pacte Nacional per la Universitat i la Recerca. Aquest instrument ha de servir per “mostrar el compromís del país amb les seves universitats per tal de mantenir les línies bàsiques del model, i reforçar aspectes com el finançament o el retorn social, en forma d’oportunitats per a les persones i de coneixement transferit a l’activitat econòmica”, ha assegurat Chacón.\nLa consellera també ha reiterat la voluntat del Govern d’aprofundir en el model de tarifació social, orientat a garantir l’equitat, i ha reclamat que l’Estat compleixi la sentència que reconeix que la gestió de les beques correspon a la Generalitat. Chacón també ha manifestat la intenció de reduir progressivament les taxes universitàries.\nLa consellera, que ha recordat el bon posicionament i reconeixement internacional de les universitats i centres de recerca catalans, afavorir que l’ecosistema format per les universitats, centres de recerca i empreses avanci en la transferència de coneixement, i treballar per despertar i fer créixer les vocacions científiques entre els estudiants del país.\nAprofundiment en la transició energètica\nEn l’àmbit de la política energètica, la consellera ha expressat la voluntat del Govern d’intensificar el procés de transició del model energètic català cap a un de més net, democràtic i sostenible, d’acord amb les bases del Pacte Nacional per a la Transició Energètica. Per això, Chacón ha anunciat la voluntat d’impulsar les mesures normatives necessàries per facilitar la instal·lació de projectes d’energia eòlica i solar fotovoltaica d’entre 1 MW i 10 MW a Catalunya.\nA més, i amb l’objectiu d’impulsar l’autoconsum fotovoltaic i de situar el ciutadà en el centre d’aquest nou model, la Generalitat posarà en marxa el projecte IoCat, que mitjançant la tecnologia blockchain permetrà que aquells ciutadans que generin la seva pròpia energia i l’emmagatzemin amb bateries puguin compartir-la i transaccionar-la d’una manera fàcil, segura i sense intermediaris, i obtenir recompenses en forma de criptomoneda.\nActualització del model comercial català\nEn matèria de comerç, la consellera ha reiterat l’aposta del Govern de la Generalitat per preservar i mantenir el model comercial català. No obstant això, la consellera ha reconegut que els nous temps suposen nous reptes derivats de les noves tecnologies i dels canvis en els àmbits de consum, que s’han d’afrontar conjuntament des de les administracions públiques i el món privat. “Catalunya disposa d'un model comercial modern i competitiu. Ara el volem dur més enllà afrontant els reptes de futur que es presenten”, ha descrit. Per això, la consellera ha explicat que pretén continuar la labor de modernització del sector iniciada amb la llei de Comerç, Serveis i Fires de Catalunya afrontant cinc grans reptes: l’acompanyament en la transformació digital, la necessitat de prestigiar el sector, l’enfortiment del creixement empresarial i generació de nous projectes, la millora de la professionalització del món associatiu i gestió público-privada i, el foment del model comercial de proximitat.\nLa consellera també ha anunciat que tramitarà la Llei per desenvolupar les Àrees de Promoció Econòmica Urbana (APEUs), que es fonamenten en un model de col·laboració público-privada destinat a millorar la gestió i facilitar la modernització i la promoció de zones urbanes i de serveis. Les entitats gestores de les APEU complementaran la prestació dels serveis públics municipals amb promoció d’actuacions de millora de l’entorn urbà, promoció, foment de l’ocupació de locals buits o assessorament empresarial, entre d’altres iniciatives.\nChacón també ha destacat diferents actuacions en matèria de comerç, com la creació del Pla d’acceleració de nous models de negoci, l’Observatori d’Anàlisi de les Noves Ocupacions, el Pla Comerç Prestigi i diferents mesures d’acompanyament a les empreses comercials i els mercats municipals en el seu procés de transformació digital.\nCreació de l’Observatori del Consum\nEn matèria de polítiques de consum, el Govern crearà l’Observatori del Consum com una eina que permeti a l’ACC conèixer quines són els hàbits de les persones consumidores de Catalunya i quines són les tendències de futur per tal de poder establir les polítiques preventives, informatives i correctives més adequades.\nChacón també ha avançat que el Govern preveu fer modificacions en el Codi de Consum. Els principals canvis tindran com a objectiu la protecció de les persones que pateixen trastorns alimentaris, i per tant s’incorporaran noves mesures per afrontar la lluita contra aquests trastorns de manera preventiva i coactiva.\nUn nou Pla Estratègic de Turisme\nJa en l’àmbit de turisme, un sector clau en l’economia del país que suposa un 12% del PIB i un 13,6% de l’ocupació, la consellera ha refermat la voluntat de mantenir Catalunya com una potència turística, i ha expressat la necessitat d’apostar per la qualitat i per la diversificació de l’oferta per aconseguir-ho.\nPer avançar en aquest objectiu, Chacón ha avançat l’aprovació d’un nou Pla Estratègic de Turisme de Catalunya i d’un nou Pla de Màrqueting de turisme de Catalunya. El nou Pla Estratègic s’estructurarà en 7 eixos estratègics, i suposaran l’aplicació de 93 accions fins a l’any 2022, com per exemple l’execució d’un programa per a l’eliminació de la pol·lució visual, l’activació d’un programa de captació d’inversions turístiques; la implementació d’un programa de reducció de la petjada ecològica; o l’elaboració d’un Pla Territorial Sectorial de Turisme, entre d’altres.\nA més, i amb la voluntat d’ordenar el sector, simplificar el marc normatiu i adaptar-lo a les noves formes d’allotjament turístic que han sorgit, com per exemple les relacionades amb l’economia col·laborativa, Chacón s’ha compromès a tirar endavant el Decret de reglament de turisme de Catalunya. Aquest decret recull, per exemple, la creació de la llar compartida, és a dir, l’ allotjament turístic que és l’habitatge principal del titular i que es comparteix com servei d’allotjament amb terceres persones, a canvi de contraprestació econòmica, i per a una estada de temporada en la qual el titular també ha de residir en l’habitatge.\nAposta per la transferència digital a les pimes i pel sector tecnològic\nPel que fa a la política industrial, la consellera ha recordat que la indústria catalana, que ja suposa un 21,4% del PIB, viu un bon moment, tal i com assenyalen els principals indicadors: l’ocupació industrial acumula quatre anys consecutius de creixement, les exportacions creixen al ritme més alt des del 2011, i només el passat mes de juny es van comptabilitzar 48 inversions estrangeres, que suposaran la creació de 500 llocs de treball i una inversió associada de 2.772,3 milions d’euros.\nLa consellera ha recordat la necessitat d’emprendre actuacions per incloure el talent femení a l’empresa, amb l’objectiu final “d’impulsar la presència femenina en la indústria i promoure l’accés de les dones a càrrecs directius”.\nChacón ha vinculat aquestes xifres al marc estable generat pel Pacte Nacional per la Indústria. La consellera ha insistit en el desenvolupament de les diferents mesures de Pacte per tal de consolidar el sector industrial al país i traduir les bones xifres en la generació de llocs de treball estables i de qualitat.\nEn aquest sentit, Chacón s’ha plantejat com a repte adaptar el model de negoci de les petites i mitjanes empreses (pimes) als reptes de futur, centrant-se bàsicament en la transferència digital. Així, es treballarà pel desenvolupament de suports als processos de transformació digital de les pimes i en la introducció progressiva de l’economia circular en les pimes. De la mateixa manera, la consellera ha anunciat la voluntat de millorar l’ecosistema de suport a l’activitat de les pimes, i ha avançat que es treballarà en la simplificació del marc legal per tal d’afavorir el dinamisme de les pimes, i també que s’analitzarà quines desviacions hi ha en el marc normatiu català amb relació amb la mitjana europea per tal de posar-ho en coneixement de les institucions competents.\nChacón també ha anunciat la creació del Catalonia Hub Tech, un programa que tindrà com a objectiu agrupar i impulsar l’activitat econòmica en l’àmbit de les noves tecnologies per tal d’atraure la inversió estrangera de centres d’excel·lència tecnològics (Catalunya ja compta, a dia d’avui, amb 1.000 multinacionals tecnològiques), el desenvolupament de projectes de recerca i innovació en aquest àmbit, la transformació de les empreses catalanes cap a la indústria 4.0 i establir les bases per fer de Catalunya un referent en matèria d’startup.\nDurant la propera legislatura, també es reforçarà la tasca de les 40 Oficines Exteriors de Comerç i Inversions d’ACCIÓ, que enguany celebren el 30è aniversari que treballen en més de 100 països acompanyant les empreses catalanes en la seva expansió internacional i captant inversió estrangera per al país. En aquest sentit, es posicionarà l’oficina de Silicon Valley com un centre d’innovació, amb la doble intenció de promoure l’atracció d’inversió tecnològica directa dels Estats Units a Catalunya i d’introduir startup catalanes en l’ecosistema californià.\nSegueix-nos a Twitter: @empresacat / @coneixementcat\nImatge de la compareixença de la consellera Chacón en la Comissió d'Empresa i Coneixement del Parlament\nLa consellera Chacón, durant la seva intervenció\nEmpresa i Coneixement Comunicació del Govern


Fàbrica de filaments PA6 - Fabricants, proveïdors de filaments PA6 de la Xina\nFotory subministra filament de raspall PA6\nEl nom químic del filament PA6 és policaprolactama monofilament, que es compon de policaprolactama. És un producte relativament econòmic de la sèrie de niló. El seu rang d'aplicació: raspall de bol, raspall d'olla, raspall d'ampolla, raspall facial, raspall de tires, raspall de dutxa, raspall industrial, etc.\npa 6 filaments de truges de fibra\nEl filament PA6 és el tipus de llana de niló massiu més comú a la indústria del raspall. El preu del filament de pinzell PA6 és relativament barat i té un tacte suau. És un material de filament de raspall molt utilitzat. Abast d'aplicació: raspall de bol, raspall d'olla, raspalls d'ampolla, raspalls de rentat facial, etc.\nFilament de pinzell sintètic arrugat PA6 transparent de 0,5 mm\nEl filament de pinzell PA6 té excel·lents propietats mecàniques i resistència a l’impacte, resistència a l’abrasió, bon rendiment a baixa temperatura, bona estabilitat química, resistència als alcalins, fàcilment soluble en fenol, tolueno, etc., és un producte relativament econòmic de la sèrie de niló


Els deutors de les taxes de la Marina rebran les demandes al seu país d'origen - Empordà\nEls deutors de les taxes de la Marina rebran les demandes al seu país d'origen\nActualment, 490 usuaris demandats deuen gairebé 2 milions d'euros a la concessionària dels canals d'Empuriabrava\nAIDA VILAR 10.06.2019 | 18:59\nEls processos es compliquen quan segones residències. EMPORDA.INFO\nEls processos es compliquen quan segones residències.\nL'impagament de les taxes de conservació i manteniment de la marina per part dels usuaris és una realitat contra la qual la concessionària lluita des de fa molt de temps.\nA principis de juny del 2019, la Marina d'Empuriabrava suma més de 900 persones sancionades per no haver pagat les taxes corresponents. D'aquestes, un total de 490 usuaris estan demandats actualment, i la concessionària està preparant 200 expedients més. La suma del que els usuaris deuen a la concessionària ascendeix a dos milions d'euros.\nAquests processos judicials que s'aixequen a causa d'impagaments es compliquen encara més quan els domicilis dels usuaris que no paguen són de segona residència.\nSuposarà una taxa superior\nAquesta situació, però, farà un tomb brusc a partir d'ara. Després de centenars de demandes i expedients oberts per aquestes casos, els jutjats i tribunals encarregats d'aquests han decidit traslladar totes les demandes als països d'origen dels usuaris.\nAquest canvi significa que els usuaris finals ja no rebran les demandes en les seves segones residències d'Empuriabrava, sinó que se'ls hi enviarà directament al seu domicili particular, sigui del país que sigui. Aquest traspàs geogràfic suposa que els documents han de passar per una sèrie de processos de traducció jurada, i per les mans de diversos procuradors, que han d'elaborar dossiers complets. A efectes pràctics, això significa que la taxa final que haurà de pagar l'usuari demandat serà substancialment superior a la que haurien pagat en rebre els avisos al domicili d'Empuriabrava. «Posant un exemple, si un usuari havia de pagar 2.000 euros, ara haurà de pagar una factura al voltant de 10.000 euros», diu Quim Cruset, gerent de la MCS de la Marina d'Empuriabrava.\nEls responsables de la Marina van informar d'aquest canvi jurídic el dijous 6 de juny al Centre Cívic d'Empuriabrava, amb la presència de representants d'empreses immobiliàries i nàutiques, que al seu torn ho hauran de comunicar als seus clients, els usuaris.\nEls professionals van aprofitar la convocatòria per anunciar que, a partir d'ara, les demandes als usuaris no es faran en blocs de trenta, sinó que es faran de cinc en cinc. D'aquesta manera, s'agilitzaran tràmits, s'intentarà que els usuaris rebin la demanda després d'un any de ser emesa i, a més a més, no es col·lapsaran els jutjats de Figueres, Girona, Manresa i tots aquells als quals presenten les demandes.\nQuim Cruset explicava que «els dos milions d'euros de deute és una liquiditat que seria molt necessària per a iniciar obres tan importants com l'espigó de ponent de la bocana, que actualment està molt malmès a conseqüència dels últims temporals. La seva reparació està xifrada al voltant de 600.000 euros, i està aturat per falta de pressupost».


Dels campaments als afores de París a la revolució del jazz i el swing: sons gitanos al festival Django L’Hospitalet\nAmb actuacions de l’Angelo Debarre Gipsy Unity i del Mathias Guerry Swingtet\nAquest cap de setmana conclou el festival Django L’H, l’únic en el món dedicat al jazz ‘manouche’ o ‘gipsy jazz’. Hi actuaran grans figures internacionals del panorama actual com Angelo Debarre amb el seu projecte Gipsy Unity o el llegendari guitarrista ‘manouche’ Robin Nolan. El festival també té programades classes magistrals dels artistes a l’Escola Municipal de Música de l’Hospitalet de Llobregat, l’única del món que ofereix estudis d’aquest estil.\nDiferents espais de l’Hospitalet i Barcelona acullen el festival. Aquest vespre els dos concerts programats seran a l’Hospitalet. A les set de la tarda hi ha una actuació d’Antoine Boyer i Samuelito en homenatge a Paco de Lucia al Teatre Joventut. Es tracta d’una combinació de guitarra ‘manouche’ i guitarra flamenca. Més tard, a la Sala Salamandra, s’improvisarà una ‘jam session’ internacional.\nEls programes de demà i diumenge són més complerts. Inclouen els concerts d’Angelo Debarre amb Gipsy Unity i el del Mathias Guerry Swingtet, un grup que interpreta els temes del Quintet du Hot Club de France, la formació de Django Reinhardt amb Stéphane Grappelli. A més, aquest cap de setmana hi ha l’oportunitat d’assistir a una de les classes magistrals que Angelo Debarre i Màrius Apostol faran demà i Mathias Gurerry i Mathieu Chatelain faran diumenge. La ‘jam session’ de cloenda serà al Pipa Club de Barcelona, al barri de Gràcia, i hi sonarà ‘gipsy jazz’ d’arrels internacionals.\nEl festival Django va néixer el 2010 en commemoració del centenari del naixement de Django Reinhardt. El va iniciar Alberto Bello, un dels professors de l’Escola de Música de l’Hospitalet. Tenia l’objectiu de donar a conèixer i ensenyar aquest particular estil musical, que va néixer al segle XX als campaments de gitanos dels afores de París, es va convertir en un gènere europeu i va acabar revolucionant el jazz americà.


La Generalitat va destinar més de 160.000 euros a la FAES entre 2012 i 2014\nLes subvencions es destinaven a múltiples entitats "sense ànim de lucre" i vinculades a partits amb representació parlamentària\n4 min. Barcelona 09/01/2019 11:57\nANNA MASCARÓ / CARLA FAJARDO\n651x366 L’expresident del govern espanyol, José María Aznar, en una imatge d’arxiu / DAVID FERNÁNDEZ / EFE L’expresident del govern espanyol, José María Aznar, en una imatge d’arxiu / DAVID FERNÁNDEZ / EFE\nL'instrument ideològic que presideix José María Aznar vinculat al PP fins al 2016, la Fundación de Análisis y Estudios Sociales (FAES), va rebre gairebé 6 milions d'euros del govern de Mariano Rajoy entre el 2012 i el 2015, segons els comptes que ha tret a la llum el senador de Compromís, Carles Mulet, i que han destapat 'El País' i El Temps. Però la fundació també ha rebut diverses subvencions per part de la Generalitat, que entre 2012 i 2014 va destinar més de 160.000 euros a la FAES, i de la Diputació de Barcelona, que li va donar ajuts per valor de més de 80.000 euros entre 2011 i 2013.\nUna subvenció que es donava a múltiples entitats\nEl departament de Justícia de la Generalitat va concedir entre 2012 i 2014 (sota el Govern de Convergència i Unió) tres ajudes a la fundació, de 31.858,85 euros, 62.935,62 i 67.703,99 euros cada any, que sumen el total de 162.497,85 euros. Les subvencions anaven a dirigides a "entitats jurídiques sense ànim de lucre" i vinculades a partits amb representació al Parlament de Catalunya en el moment de la seva concessió. En aquest sentit, tenien per objecte "finançar estudis i activitats relacionades amb el dret i el funcionament de les institucions democràtiques", així com la "difusió del pensament polític i social del sistema democràtic" i les despeses de funcionament i de desenvolupament de les activitats que portaven a terme. En aquest període, es van atorgar ajudes a altres entitats que també complien aquests requisits, com la Fundació Catalanista i Demòcrata Trias Fargas, la Fundació Josep Irla o la Fundació Institut d’Estudis Humanístics Miquel Coll i Alentorn.\nEl 2016 la Generalitat va eliminar les subvencions a les entitats vinculades a partits\nSegons les dades oficials, la FAES també ha rebut en altres períodes ajudes de la Generalitat. Sota el mateix concepte (entitats vinculades a partits amb representació parlamentària), la FAES també va obtenir subvencions entre 2007 i 2009 (68.434 euros cada any) així com en els anys 2006 (73.333,32 euros), 2005 (72.187,67 euros) i 2004 (71.425,70), en època del primer i segon tripartit.\nSegons el departament de Presidència, aquestes subvencions no es donaven seguint "cap connotació ideològica" sinó en base a uns requisits que diverses entitats complien. En el mateix sentit, la conselleria recalca que les ajudes es donaven a entitats sense ànim de lucre i vinculades a partits. L'any 2015, la FAES no va rebre aquesta subvenció. El 2016, expliquen des de Presidència, es van suprimir totes les subvencions a aquesta mena d'entitats.\nD'altra banda, el departament d'Interior també va atorgar una ajuda a la fundació l'any 2008, de 3.000 euros, en concepte de "50 anys de drets humans i Europa"; i una altra el 2007 de 2.500 euros en concepte d'un seminari permanent de Drets Humans.\nAjuts de la Diputació de Barcelona\nRespecte als més de 80.000 euros que la fundació presidida per Aznar va rebre entre 2011 i 2013. Segons la informació oficial, l'entitat va rebre 34.860 euros de l'òrgan el 2011; 31.375 el 2012 i 25.100 el 2013.\nLa FAES va rebre aquestes ajudes, també, com a entitat jurídica vinculada a partits amb representació al ple de la Diputació (on en aquell moment hi havia el PSC, EUIA, ERC, CiU i el PP). Els diners estaven destinats a finançar activitats de la fundació i, concretament, debats.\nAportacions d'empreses privades\nA banda de les ajudes públiques, la FAES també ha estat finançada per múltiples empreses privades com Ferrovial, Google Spain, Laboratoris Esteve, Mercadona, CaixaBank, Gas Natural, Acciona i Cirsa.\nSegons els annexos de FAES difosos per Compromís, 2012, un any marcat per la crisi econòmica, va ser el període en què la fundació va recaptar més diners. Concretament, 2.966.833 euros. El Banco Santander és l'empresa que va fer una injecció més elevada de diners (150.000 euros), seguida de l'empresa presidida per Florentino Pérez, ACS. No és l'única constructora que hi apareix. També hi ha Sacyr (esquitxada pel cas Bárcenas) i OHL (involucrada en la trama Púnica), liderada per l'amic del rei emèrit Joan Carles de Borbó i exministre d'Hisenda, Juan Miguel Villar Mir. El 2013, les aportacions es redueixen i s'hi sumen noms com Philip Morris. L'any 2014 s'hi afegeix la Fundació Iberdrola, amb 75.000 euros. Als comptes del 2015 hi apareixen també Telefónica, que va concedir 120.000 euros, i el BBVA, amb 50.000 euros.\nA la llum els comptes d'onze fundacions feixistes o d'extrema dreta\nAl document que ha publicat Compromís hi ha els comptes d’onze fundacions feixistes o d’extrema dreta, com ara la Fundación Francisco Franco o la Fundación José Antonio Primo de Rivera. La coalició ha reiterat la necessitat d'il·legalitzar algunes d'aquestes fundacions "per fer apologia i exaltació del franquisme".


L'espai d'Enric: de febrer 2008\nHair va ser el meu cumple!!!!!\nHair dia 19 de febre va ser el meu cumple. Vaig fer 11 anys. Jo ja tenia ganes de fer-lo perque hasta ara ens portavem 2 anys. El vaig selevar amb el meu pare i el diumenge el selebrare amb la meva mare.\nM'ho vaig passar molt be al meu cumple.\nPublicat per Enric a 1:40 1 comentari:\nEl dia divendres dia 1 de febrer va ser carnaval. A mi no m'agrada disfrassam però... hi vaig tinguer que anar. Ens vam dissfrassar de senyals de trafic. Vam vaixar per la costa Escoles fins a la ''pista''. Alla vam escoltar el prego de carnestoltes. Despres vam estar ballant una bona estona.\nAl cap d'un quan rato ens van enunciar que CaRnEsToLtEs havia mort solamen enunciaro ens van llegir el testament que ens havia deixat. En ves de estar trist tots ens vam alegrar molt.\nDespres tambe vaig surtir per la nit pero no disfrassat. Hi havien disfrassos molt bonics ni havien, ni havien de arade, de romans, de pressos, de metgeses, de gresse, de manos tigeras, de vaqueros...\nHi havia decorat molt xulo.\nPublicat per Enric a 1:45 3 comentaris:\nExcursio a Barcelona!!!\nEl dilluns dia 28 vaig anar amb l'escola a Barcelona a veure un teatre que es deia\n''La volta al mon amb 80 instruments de percusio'' i el parlament. Per llàstima, no estava el\npresident Ernest Benach.\nVam sortir a les 8:00 però ens vam tinguer que aixecar a les 7:00 del matí.\nTots teniem una son!\nVam fer la primera parada al Medas i allí va ser on vam esmorzar, vam anar als lavavos i vam jugar als columpios.\nDesprès ja vam anar tots rectes cap al teatre. Va ser molt bonic peró...tenie que have-hi algunes imatges i gent que sortis a ballar.\nDesprès vam anar al parc de la ciutadella. Nooooo, no anavem al Zoo!. El parlament esta al tocant del Zoo. Feie una olor a animals... Horrorosa!!!\nEls de siser i uns quants de cinquè van anar primer i no van poder dinar i tots estavem morts de gana. Jo era del segon grup i vaig poder dinar tranquilament i vam anar a fer una volta pel parc de la Ciutadella. Allà vam trobar un noi mol simpàtic que ens va deixar i ensenyar a fer malabarismes. Ere un autentic profecional. Desprès vam anar al parlament.Allí vam anar a veure la sala rosa, la gris i la sala d'actes. Ens van donar dos llibretes per a fer feina sobre el que haviem vist. Desprès vam anar a berenar al Medas. Vam arribar a les 8:00 de la nit.\nEns ho vam passar molt be !!\nP.D: Os recomano que hi aneu.\nPublicat per Enric a 0:07 1 comentari:\nResposta a l'enquesta'´'Quina festa de l'any t'agrada mes?''\nLa resposta al desampat''Quina festa de k'any t'agrada mes'' es:\nEl dia dels enamorats...............1 vot\nSant Jordí..................................1 vot\nAquesta a sigut l'enquesta a guanyat NADAL!!!! Os espero a la seguent enquesta.\nP.D:Gracies per votar.\nPublicat per Enric a 23:57 Cap comentari:\nResposta a l'enquesta'´'Quina festa de l'any t'agr...


IB3 | Promouen la suspensió de tots els actes de Sant Antoni a Menorca\nIB3 Notícies > societat > Promouen la suspensió de tots els actes de Sant Antoni a Menorca\nPromouen la suspensió de tots els actes de Sant Antoni a Menorca\nEl Consell ho demana als ajuntaments, de tal forma que només és segura la Missa i la Processó dels Tres Tocs a la Catedral\nEl programa de la Diada de Menorca acumula noves cancel·lacions per mor de l’empitjorament de la situació sanitària. El Consell insular ha demanat aquest dimarts matí als batles que suspenguin tots els actes de Sant Antoni. Inclosos els institucionals, que s’havien de fer al Teatre des Born i que s’hauran de celebrar per via telemàtica. A hores d’ara, només són segures la Missa i la Processó a la Catedral.\nLes torrades típiques de Sant Antoni també han quedat totes suspeses per evitar aglomeracions. Per aquestes dates, aquesta fàbrica produeix habitualment uns 250 quilos d’embotits típics i enguany només n’ha preparat 50. Cap ajuntament de Menorca ni cap escola no els ha encarregat sobrassades ni botifarrons. I la limitació de la cabuda a les reunions socials els ha fet baixar les previsions de vendes a particulars.\nFinalment també s’han cancel·lat els actes institucionals del Consell del dia 17 i el de l’Ajuntament de Ciutadella del dia 16 vespre, previstos a l’acabat de reinaugurar Teatre des Born. Les conferències d’aquests actes sí que es podran sentir per via telèmatica.\nLa resta d’ajuntaments també anuncien cancel·lacions d’actes culturals que havien inclòs als seus programes. L’església, per la seva banda, ha decidit suspendre totes les Beneïdes d’animals però manté les misses amb la cabuda permesa. El concert de la Diada al Teatre Principal de Maó també està en l’aire.


A ple centre del nucli antic de l’Escala, a escassos metres de la plaça Víctor Català i de la Platja de les Barques, trobem una casa típica, originària de la dècada dels cinquanta (1940) quan l’Escala era un poble que vivia bàsicament de la pesca.\nAquesta meravellosa casa de 84 m2 avui està totalment renovada, mantenint tota l’essència d’una casa de pescadors, però modernitzada als temps actuals.\nL’Escala avui és una de les viles marineres de la Costa Brava que està enfocada completament al turisme i avesada a veure i viure amb diferents nacionalitats i cultures.\nLa casa és tota de pedra i per això es van haver de repicar totes parets fins a trobar-la, tant a l’interior com per l’exterior. Els tancaments són tots de fusta amb doble vidre i càmera d’aire i disposa de bomba de fred i calor en totes les estances.\nAixí doncs, com a casa típica de pescador, es distribueix en tres nivells.\nLa planta baixa està composta per una sala d’estar-menjador amb cuina oberta totalment equipada i compta amb un sostre de bigues i voltes.\nLa primera planta està constituïda per una habitació doble amb bany complert i el sostre és de cairats.\nLa segona planta està distribuïda en una habitació doble amb accés a una fantàstica terrassa amb vistes al poble.


Diumenge 29 de maig / 18 h / Teatre Monumental\n22 € | 20 € Jubilats i socis del Foment | 18 € Aturats i estudiants | 11 € Persones amb minusvalidesa superior al 33 %, persones amb exclusió social, infants fins a dotze anys\nSarsuela a càrrec de Rafató Teatre i La Lírica de Sant Andreu\nDon Gil de Alcalá és una òpera espanyola de Manuel Penella estrenada a Barcelona Teatre Novedades el 27 d'octubre de 1932.\nL'acció transcorre a Veracruz, Nova Espanya (Mèxic), a finals del segle XVIII. Niña Estrella és una òrfena mestissa, afillada del governador, que rep una sòlida formació en un convent. Niña Estrella està promesa a Don Diego, però ella està enamorada de Don Gil de Alcalá, un militar espanyol que va conèixer a Yucatán.\nMentre en el convent s'espera al governador i a Don Diego, que venen a buscar Niña Estrella, arriba Maya —la criada de la noia— que li lliura una carta del seu enamorat, el qual li diu que farà l'impossible per casar-se amb ella, encara que hagi de servir-se de l'engany.\nChamaco, el criat del convent, anuncia l'arribada del governador i de Don Diego i explica que han estat atacats per uns bandolers. L'atac ha estat avortat per un capità valent i un sergent. El governador promet una recompensa per als valents. El capità salvador no és altre que Don Gil, que amb el seu amic —el sergent Carrasquilla— ha organitzat l'assalt per fer mèrits i guanyar-se l'amistat del governador.\nDon Gil i Carrasquilla són convidats a allotjar-se al palau del governador. L'home, preocupat per certs comentaris, pregunta a Niña Estrella si és cert que estima Don Gil. Ella ho admet sincerament.\nUn dia, en plena celebració als jardins de palau, apareix Don Diego amb uns bandolers que confessen haver realitzat l'assalt per encàrrec de Don Gil. Aquest, reconeix que tot ho va tramar per amor a Niña Estrella. Ell i el seu sergent reben el càstig d'anar a lluitar contra els insurrectes indis zacatecas.\nMentre Niña Estrella plora la seva desgràcia al costat de Maya, arriba Don Gil per acomiadar-se. Quan tots són fora, entra Chamaco amb la intenció de cisar una ampolla de vi del governador, però una remor l'obliga a amagar-se al celler. Des del seu amagatall escolta com el governador confessa al magistral el seu pecat de joventut. Uns amors que va tenir a Madrid amb una noia van donar lloc a un nen il·legítim, el qual va abandonar. Aquesta revelació suggereix a Chamaco un atrevit pla per salvar Don Gil.\nRafató Teatre com a productora de teatre líric comptem amb una llarga trajectòria i disposem de professionals de gran renom del món de l'òpera i la lírica per les nostres representacions.\nDurant els últims anys hem desenvolupat una gran labor en la difusió de la sarsuela, que sempre representem amb respecte i rigor.\nSolistes principals: Núria Lamas, soprano; Vicenç Esteve, tenor; Alberto Cazes, bartíton; Xavi Fernández, baríton; Isabel Valls, tiple còmica, i Tito Calvo, tenor còmic.\nDirecció escènica: Marc Calvo.\nDirecció musical: Aníbal Gil i Xavi Dolç.\nCoordinació general: Rafa Miralles.\nCor de La Lírica de Sant Andreu.\nProducció: Rafató Teatre i La Lírica de Sant Andreu.\nOrganitzen: Foment Mataroní i Direcció de Cultura de l’Ajuntament de Mataró\nDimecres 25 de maig / 19 h


Quatre raons per les quals HTC val més de mil milions per a Google\nLa compra del fabricant taiwanès per part del cercador amaga motius pels quals podria canviar el seu rol en el sector\nQuatre raons per les quals HTC val més de mil milions per a Google IDOIA VALLVERDÚ\nGoogle acaba decomprar per 1.100 milions de dòlars part del fabricant taiwanès de mòbils HTC. ¿Compra eixelebrada o jugada calculada? Hi ha hagut de tot en la història de Google. Per exemple, l’adquisició de YouTube l’octubre del 2006 va aixecar molta polseguera mediàtica i va portar a especulacions sobre si els fundadors del cercador havien embogit d’èxit i riquesa i es llançaven a la compra de capricis sense solta ni volta. En aquella ocasió van gastar 1.300 milions de dòlars en un producte amb molt de futur però que, amb l’ample de banda de fa una dècada, tenia poc present. Avui dia se sap que va ser una compra tan arriscada com encertada. Però no va passar el mateix amb la compra del fabricant de mòbils Motorola el 2011, pel qual Google va pagar 12.500 milions de dòlars. Tres anys després, Google revenia l’empresa per tot just 3.000 milions, una quarta part del que va pagar.\nSi bé és cert que es va fer amb gairebé 17.000 patents de tecnologia mòbil del fabricant, pagar un preu de gairebé 10.000 milions d’euros per aquestes patents sembla excessiu. A més, en aquell moment no estava clar per a què podia voler Google 17.000 patents de fabricació, si encarregava els mòbils de la seva marca a altres fabricants. No obstant, hi ha dos fets que podrien donar sentit a aquella compra. El primer és l’anunci, l’octubre del 2016, que Google tenia la intenció de començar a fabricar mòbils propis. Això vol dir que podrà aprofitar totes les patents.\nEl segon ha sigut precisament l’esmentada adquisició -dijous passat- de HTC, un dels històrics fabricants del sector i que estava passant moltes dificultats financeres, tot i que s’ha encarregat repetidament de la confecció del maquinari per als mòbils oficials de Google. El preu de compra ha sigut de 1.100 milions de dòlars.\nRàpidament i amb memòria de peix -perquè l’historial de malbaratament de diners de Google és ampli i ha fet despeses molt més grosses que aquesta-, no pocs analistes van posar el crit al cel. Per què comprar una companyia que fa mòbils de gamma mitjana-baixa per més de mil milions? ¿Un altre caprici de Google? No, en absolut. Hi ha quatre raons poderoses que avalen la compra i que poden canviar el rol que juga Google en el sector, passant d’empresa digital a creador de maquinari.\n1.Un fabricant propi\nProbablement l’operació Motorola va fracassar més per la poca predisposició de Google el 2011 a ficar-se en una indústria que no era la seva que per la ineficàcia del fabricant. De fet, Motorola sempre ha tingut fama de fer mòbils sòlids i els ha seguit fent en l’època post-Google. Però el 2011 Google segurament buscava un control estratègic d’un fabricant mentre entrava en una aferrissada guerra amb Apple pel control dels continguts i la publicitat en el mòbil.\nCap dels dos comptava que la irrupció de Facebook en aquest camp els vampiritzaria. Però mentre Apple ja tenia els seus iPhones en què controlava el mercat de les descàrregues i la publicitat, Google havia llançat un sistema operatiu sobre el qual no tenia control i del qual s’estava aprofitant Facebook. El 2014 ja necessitava ser imperiosament fabricant, però Motorola havia estat massa temps parada i seguia presentant el problema que fabricava massa car.\nÉs per això que el 2016 Google anunciava que començaria a fer els seus propis dispositius. La present adquisició parcial de HTC, però, que converteix Google en accionista majoritari, li permet controlar un fabricant en actiu i capaç de fabricar a baixos costos només per a ell o, almenys, dedicar-li una línia principal.\nL’adquisició implica que prop de 2.000 enginyers de HTC passaran a treballar per a Google, fent els seus desenvolupaments i investigacions físicament en alguna de les seus del cercador. És a dir, que passaran a ser enginyers, desenvolupadors, dissenyadors, etc., de Google. D’aquesta manera, es fa amb un equip complet i experimentat que pot desenvolupar prototips de mòbils totalment supervisats pel cercador, en lloc de terceritzar-los. Després, l’acoblament el pot realitzar Foxconn o qualsevol altra empresa de la zona de Canton, a la Xina.\n3.La xarxa de distribució\nCom hem dit, del muntatge ja se n’encarregaran les grans empreses xineses que dominen aquest sector i que avui acoblen per a Apple i demà ho fan per a Samsung. Però la xarxa de distribució és una cosa que no es construeix en dos dies; es necessita que estigui molt desenvolupada i capil·laritzada, sobretot al Sud-est Asiàtic, que és on és més gran el marge de creixement del consum. I això és precisament el que HTC li ofereix a Google. Fabrica i ven a uns canals totalment muntats sense haver d’invertir en ells.\n4.Les ulleres Vive de realitat virtual\nPropietat de HTC, Vive és un sistema molt semblant a les ulleres Oculus de Facebook i les HoloLens de Microsoft. En certa manera, Google va ser pioner amb les seves lents Glass, però segurament es va equivocar quan va fixar la lent penjada de les ulleres en lloc de situar-la a la pantalla del mòbil: les ulleres són incòmodes; el mòbil està clar que no. Ara amb Vive pot retornar a la carrera en aquest terreny i de cara a aplicar-ho al mòbil, tal com ja està fent Apple amb el model X. D’aquesta manera, Google manté la lluita pel pastís del gran negoci publicitari.\nAshton Google telefonia mòbils


Hem rebut vuit diplomes del Monitor de Reputació Sanitària | Vall d'Hebron Barcelona Hospital\nHem rebut vuit diplomes del Monitor de Reputació Sanitària\nEl Monitor de Reputació Sanitària (MRS) de Merco és l’únic estudi independent que analitza la reputació del sistema sanitari espanyol. Avui hem rebut set diplomes com reconeixement a diferents serveis. A més, el Dr. Vicenç Martínez Ibáñez, gerent de Vall d’Hebron, ha recollit el diploma que acredita que l’hospital és el cinquè millor centre de l’Estat.\nRepresentants del Monitor de Reputació Sanitària de Merco (Monitor Empresarial de Reputació Corporativa) han fet entrega avui dels diplomes que reconeixen l’excel·lent tasca assistencial de l’Hospital Vall d’Hebron. El Monitor de Reputació Sanitària (MRS) de Merco és l'únic estudi independent que analitza la reputació del sistema sanitari espanyol. Per realitzar l'estudi, es fa servir una metodologia que combina la percepció del públic amb la realitat del sector. Es tracta de la cinquena edició d'aquest estudi, que avalua la reputació sanitària en diferents categories: Serveis Hospitalaris, Hospitals, Laboratoris Farmacèutics, Empreses de Tecnologia, Empreses de Dispositius Biomèdics, Asseguradores de Salut, Centres de Salut i Fabricants de Productes Sanitaris. Merco compta amb el suport d’un consell assessor format per representants del Consell General de Metges i del Consell General d'Infermeria, associacions de pacients, periodistes i comunicadors sanitaris, així com persones de reconegut prestigi i trajectòria en la sanitat espanyola.\nEl mes de novembre del 2018, el Monitor de Reputació Sanitària va anunciar que les associacions de pacients valoren l’Hospital Vall d’Hebron com el millor centre sanitari de l’Estat. Avui, el Dr. Vicenç Martínez Ibáñez ha recollit el diploma que acredita que l’hospital és el cinquè millor centre de l’Estat i el segell que acredita que Vall d’Hebron s’ha mantingut en les cinc primeres posicions del rànking en els últims cinc anys. “Estem en un moment de transformació, i, des de Vall d’Hebron, hem apostat per construir equips multidisciplinaris al voltant del pacient. Gràcies a la feina en equip i la nostra capacitat de treball, seguirem millorant en els nostres resultats”, ha assenyalat el Dr. Vicenç Martínez Ibáñez.\nEls representants del Monitor de Reputació Sanitària de Merco han entregat diplomes a tots els serveis de Vall d’Hebron que han quedat entre els tres primers serveis de la seva categoria. D’aquesta manera, han recollit diplomes el Dr. Ignacio Ferreira, per part del Servei de Cardiologia; el Dr. Joan Minguell, cap del Servei de Cirurgia Ortopèdica i Traumatologia; el Dr. Antonio González, cap del Servei de Medicina Interna, acompanyat del Dr. Benito Almirante, cap de Malalties Infeccioses, i el Dr. Joan Genescà, cap d’Hepatologia; el Dr. José Álvarez Sabin, cap del Servei de Neurologia; el Dr. Antonio Gil i la Dra. Elena Carreras, caps del Servei de Ginecologia i Obstetrícia; el Dr. Josep Tabernero, cap del Servei d’Oncologia Mèdica, acompanyat de la Dra. Enriqueta Felip, responsable de la Unitat de Tumors Toràcics, i el Dr. Joan Carles, responsable de la Unitat de Genitourinari, Sistema Nerviós Central, Sarcoma i Tumors d’Origen Desconegut; i la Dra. Rocío Cebrián, subdirectora assistencial, per part de Pediatria i àrees específiques.


Convocatòria assemblea ordinària de socis de l’AFA Paco Candel – AFA Paco Candel\nDia: divendres 27 de maig de 2016\nHora: de 16:45 a 18:30 h.\n● Lectura i aprovació de l’acta anterior i de les esmenes que ens han fet arribar -documents adjunts- (5 minuts)\n● Balanç econòmic -document adjunt- (20 minuts)\n● Valoració del Pla de treball Junta 2015-2016 per comissions (45 minuts)\nLa Junta, 19 de maig de 2016\nS’adjunta l’acta anterior, les esmenes i l’estat de comptes actual amb la convocatòria perquè pugueu preparar els vostres comentaris.\nACTA ASSEMBLEA GENERAL AFA PACO CANDEL pendent d’aprovació\nEsmenes a l’Acta assemblea extraordinària 15122015\nbalanç curs 2015-2016 a data 19 maig 2016\nL’assemblea començarà a les 17 h, ja que de 16:45 a 17 h donarem temps per fer la recepció: signar el llistat, comptabilitzar els socis, asseure’s, etc…\nEn cas de no poder ser presents podeu ser representats per algun altre soci a qui li delegueu el vostre vot. Podeu descarregar el full de delegació de vot a:\ni el dia de l’assemblea el vostre representant l’haurà de dur signat per vosaltres.\nHi haurà servei d’acollida gratuïta (cal avisar prèviament si se’n farà ús enviant un mail a: afapacocandel.junta@gmail.com)\nNext story Informacions mes de maig-juny 2016\nPrevious story Informació Casal d’estiu


El nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO El Molar és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web El Molar també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nAixí doncs, el posicionament web El Molar és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web El Molar, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web El Molar òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.


Eurovisió: geopolítica, espectacle, reivindicació…i música | FINESTRA D'OPORTUNITAT\nHome Comunicació Eurovisió: geopolítica, espectacle, reivindicació…i música\nEurovisió: geopolítica, espectacle, reivindicació…i música\nby Carles Ferrés - maig 11, 2017\nL’Eurovision Song Contest, més conegut com el Festival d’Eurovisió o encara més escuet, Eurovisió, és el festival de la cançó de les diverses televisions que formen part de la Unió Europea de Radiofusió (UER). Abans de continuar cal aclarir un mite: no guanya un país, sinó que és un concurs on habitualment la televisió pública del país escull un representant. Per tant, en l’edició del 2016, on Ucraïna va ser-ne la guanyadora, es va imposar la televisió ucraïnesa amb la cantant Jamala. És fàcil fer la translació associant el cantant al país, però oficialment no és així.\nL’evolució d’Eurovisió. Del prestigi a un cert descrèdit\nAquest concurs va començar a celebrar-se ja fa més de 60 anys amb la seva primera edició el 1956, fruit dels avenços que s’estaven iniciant en el món de la televisió i per veure fins a quin punt aquest mitjà tenia capacitat per emetre de forma simultània a diversos països, quelcom que a dia d’avui és habitual, però en una Europa de postguerra i amb una tecnologia escassa, era tractat d’un èxit.\nSi repassem la història fins no fa pas tants anys, Eurovisió era un concurs on realment on tots els països es prenien seriosament la seva participació. Tant, que era una oportunitat per aquells cantants que volien sortir a la llum pública per donar-se a conèixer i tenir èxits. A nivell espanyol cantants com Raphael o Julio Iglesias, amb milions de discos venuts al llarg de la seva història, van participar-hi als 60 o 70. Però si parlem d’Eurovisió i grups o cantants que es varen donar a conèixer i des de llavors a l’olimp, sens dubte parlem de la formació sueca ABBA i la cançó Waterloo. ABBA ha acabat exportant-se com a musical pel que ha arribat a serper a una generació. I no fa falta anar molt enllà, ja que fins i tot als 90 o la primera dècada dels 2000 encara trobem cantants, que encara que no han agafat un ressò de la mida d’aquests, realment tenen una vida molt consagrada al món de la música. Per posar-ne un exemples, a nivell nacional podem trobar Sergio Dalma, que continua tenint un públic molt fidel o a nivell internacional molts coneixem Kate Ryan, més desapareguda ara però amb èxits als inicis de segle i va participar amb Bèlgica fa una dècada, o la canadenca Céline Dion, que va actuar per Suïssa i aconseguint la victòria final.\nAquest maig se celebrarà l’edició 61 d’Eurovisió, i aquest ha canviat totalment per complet en molts sentits. El que fins no pas fa tants anys per molts era un concurs més que prestigiós i que havia donat cançons per a la història, per molts altres ara s’ha convertit en un espai televisiu anual ple d’il·luminats, que van a donar-se a conèixer, ser el que la fa més grossa per ser noticiable a tot Europa, o d’altres directament van a fer el ridícul. I entre mig, gent que realment penses que sí que sent la música i que intenta fer-ho el millor possible. Però ja sabem que d’altres opinaran de forma diferent. Per a gustos, colors.\nTot i això el producte si s’ha pervertit del seu objectiu inicial, però s’ha convertit en un fenomen televisiu molt sucós pels crítics i que té seguidors fora d’Europa, fins al punt que en les darreres dues edicions Austràlia s’ha convertit amb una invitació, un convidat de luxe i que té ganes de competir i guanyar.\nUn exemple del que genera Eurovisió a l’Estat Espanyol és el del gràfic de les audiències dels darrers 16 anys i destacant principalment 3 anys: el binomi 2002-2003 i el bolet del 2008. Els primers dos casos surten del fenomen ‘OT’ amb Rosa i Beth, en el que podríem començar a indicar el canvi de tendència d’Eurovisió, on els cantants contrastats són canviats pels ‘talents shows’. I el 2008 és el cas ‘Rodolfo Chikilicuatre’, on un personatge creat al programa d’Andreu Buenafuente, amb una campanya a Internet brillant i la deriva ja explícita el va portar a guanyar la carrera fins a Eurovisió i acabar en la 16ª posició, la quarta millor posició d’Espanya en l’última dècada. Actualment, només un partit de futbol amb una transcendència esportiva important pot igualar aquestes xifres.\nLa geopolítica, la gran influència en les votacions\nAquells que tingueu més records del concurs europeu, fins fa no pas tants anys era molt fàcil poder treure els punts de cada un del països segons el país que votava. José Luis Uribarri, la veu de Radio Televisió Espanyola durant molts anys a aquest concurs i que va morir l’any 2012, ens va marcar el camí a com dictaminar els vots.\nA banda de la pròpia cançó, on anys guanya sens dubte la millor de totes i no hi ha discussió, la ubicació, els veïns, els amics o els enemics funcionen a la perfecció a l’hora de votar. De fet, hi ha estudis que demostren com es relaciona el vot a Eurovisió amb la proximitat. I no costa gaire trobar els diversos blocs amb els quals fluctuen els vots. Si marxem cap al nord del continent, trobem el bloc escandinau amb Dinamarca, Suècia, Finlàndia i Estònia, al que també s’hi suma habitualment Islàndia. En segon lloc, trobem la zona d’influència de l’antiga URSS, amb Rússia, Ucraïna –de la que parlarem més endavant-, Bielorússia, Moldàvia, Armènia, Azerbaitjan i Geòrgia. Un tercer bloc el forma l’Antiga Iugoslàvia amb Sèrbia com a pilar central, rodejat de Bòsnia i Hercegovina, Macedònia, Croàcia, Eslovènia i Montenegro. I finalment, hi ha el G5 més els països veïns, és a dir, Espanya, França, Regne Unit, Alemanya i Itàlia amb altres com Portugal, Països Baixos, Suïssa, Àustria, Bèlgica, Grècia…\nPerò quina és la diferència? En els 3 primers si hi ha certes preferències per alguns països com Suècia, Rússia o Sèrbia, però en el bloc més occidental europeu, si li podem posar aquest nom, la realitat és que no hi ha un ‘líder’. A més a més, des de l’entrada dels països de l’Est d’Europa (ex Iugoslàvia i ex URSS al 2004), podríem dir que dels històrics només, Grècia al 2006, Alemanya al 2010 i Àustria al 2014 han estat capaços de derrotar els blocs escandinaus i exsoviètics.\n2004 i 2016: Ucraïna\n2012 i 2015: Suècia\nL’auge bèl·lic dels darrers temps\nL’última guanyadora del concurs va ser Ucraïna, en el que podem catalogar en una lluita contra la que ja és la seva primera enemiga, Rússia. La victòria no va caure gaire bé en el gegant europeu, ja que havia liderat des del primer moment totes les apostes per a la victòria final i varen ser els seus veïns, amb el que es troben en un conflicte geopolític molt delicat, els guanyadors. De fet, es va sentir a parlar que s’havia possibilitat la victòria a Ucraïna per evitar que Rússia, enfrontada a la Unió Europea, acabés guanyant i, més, amb una cançó parlant de les deportacions a Crimea fetes per Stalin l’any 1944, malgrat que la cantant parla que fa referència a la situació familiar de l’època. La realitat és que després de votar més de 40 països, que tot quedi orquestrat perquè Rússia perdés davant de la seva veïna resulta més aviat inversemblant.\nAnteriorment ja havíem viscut alguns problemes amb els països del Caucas, entre Armènia, Geòrgia i Azerbaitjan. Però la cosa entre Ucraïna i Rússia no va acabar aquí, sinó que n’és l’origen del que ha succeït enguany. Com a guanyador, ets l’encarregat d’acollir l’esdeveniment el següent any. Així, que des de Kiev, amb moltes dificultats pel mig, ha tirat endavant el projecte, però amb Rússia ha anat a topar de nou. El motiu? L’encarregada de cantar és Julia Samoylova, una noia amb una atrofia muscular des de ben petita, però que va viatjar a Crimea –territori d’Ucraïna fins a la invasió russa al 2014- tot just en la celebració del primer any de l’elecció per a cantar-hi. Sens dubte, una autèntica declaració d’intencions del gegant euroasiàtic per marcar territori davant dels seus veïns. Em canvi, per Ucraïna, l’entrada d’aquesta noïa era una absoluta provocació i més quan per ella és il·legal entrar al país. Al mig la UER, malgrat sempre havia mostrat estar més favorable a l’organitzador.\nAmb tot això, havien sorgit rumors i declaracions de la possibilitat d’expulsar Ucraïna del concurs i traslladar-lo a Berlín perquè la cantant russa actués. Finalment, a mitjans d’abril Rússia va decidir apartar-se d’Eurovisió i no presentar-se, malgrat aquesta decisió i segons les normes establertes porta a no poder competir el 2018. I obre un ampli nombre de vots que caldrà saber on van a parar. Però tot això només fa que embrutar per complet la imatge d’un concurs que va néixer per unir la societat europea de postguerra.\nReivindicacions polítiques i de gènere\nEs vulgui o no, Eurovisió també ha estat marcat per les cançons reivindicatives. A nivell polític se n’ha trobat alguna sense gaire èxit, com fou també Ucraïna amb la revolució taronja –revolució feta entre el novembre de 2004 i gener de 2005- pel frau electoral en les eleccions que enfrontava els candidats Víktor Iúsxenko i Víktor Ianukòvitx i que donaven la victòria al segon. O tant mateix, el que ja hem comentat amb la cançó guanyadora de l’any passat, 1944.\nPerò si Eurovisió és un concurs seguit a Europa de forma important- d’aquí la creació dels eurofans-, la realitat en els darrers anys és que entre el col·lectiu LGBT hi ha un número indesxifrable de fans, que acudeixen també cada any a veure el concurs allà on es celebri i se’ls pot considerar “malalts” del concurs. De fet, ha estat també un trampolí important a donar a conèixer i també normalitzar una qüestió que encara en molts països, per exemple Rússia, està perseguida, però a la pràctica sempre té opcions vàlides de guanyar.\nL’exemple més clar és el de Dana Internacional, transsexual israeliana amenaçada de mort pels ultraortodoxos, però que l’any 1998 va aconseguir la victòria amb Diva, una cançó que també es va convertir pràcticament amb un himne a la llibertat. Una de les altres guanyadores va ser al 2007, on Sèrbia es va imposar amb Marija Šerifović, cantant d’ètnia gitana i lesbiana, que també va crear desavinences totalment injustificades a molts col·lectius ultranacionalistes serbis. O més enrere, s’han trobat exemples de cantants participants, que pel simple fet de tenir por a expressar la seva condició sexual en aquell moment, han esperat força anys després a fer-ho públicament. Izhar Cohen també va guanyar per Israel l’any 1978 amb A-ba-ni-bi, però si amb Dana l’any 1998 ja va tenir amenaces, imaginem la situació fa 40 anys enrere. Esperem que algun dia “el sortir de l’armari” no sigui quelcom inusual o extraordinari, sinó que sigui una opció més d’estimar i sentir-se estimat.\nAquest dissabte ja coneixerem el nom del país que l’any que ve tindrà l’oportunitat de realitzar aquest certamen musical. I a Espanya, no seria descabellat tornar a veure algun “triunfito” sent el representant.


Experiència #Aprop - Granja Llet Nostra\nVisita una de les granges de Llet Nostra\nT’has preguntat mai què és tot el què passa abans de beure’t un got de llet…? A l’Experiència #Aprop ho descobrim d’una manera molt especial!\nDe dimecres a diumenge i també festius.\nDes de les 10 fins les 17h, segons reserva.\nLa visita té una durada aproximada de 2 hores.\nUs oferim visites també per a grups, consulteu-nos.\nEs pot fer la visita a qualsevol edat, tot i que recomanem a partir de 10 anys.\nA partir de 5€ per persona. Gratuït fins els 6 anys. Consulta les tarifes al procés de reserva.\nPrimer fem un recorregut a peu per una granja amb un model tradicional, familiar i sostenible però a la vegada amb tota la infraestructura i la tecnologia necessària per a la recerca!\nVeiem un audiovisual immersiu on tenim l’oportunitat de parlar amb un pagès, una veterinària i un investigador. Ens explicaran un munt de coses interessants!\nI a més a més fem un tast de llet de vaca únic a Catalunya! T’has fixat mai en el color, l’olor o el gust de la llet? A l’Experiència #Aprop posarem els nostres sentits a prova!\nAcabem la visita amb unes delicioses postres de Llet Nostra!\nReserva la teva visita ara!\nSi vols viure una experiència única i enriquidora en una granja molt especial i un entorn privilegiat, t’esperem a l’Experiència #Aprop de Llet Nostra!\nSou un centre educatiu i us agradaria visitar-nos?\nPodeu gaudir de l'Experiència #Aprop de dimecres a divendres matí i tarda. Per a més informació o fer una reserva escriviu-nos a visites@lletnostra.cat o truqueu al 93 226 26 25 (horari d'atenció de dilluns a divendres de 10 a 14h).\nL’Experiència #APROP es troba a Monells, al Baix Empordà.\nEl punt d’inici de les visites és al costat del panell indicatiu de “Punt de trobada” que trobareu al mateix aparcament. La persona que us acompanyarà durant la visita us recollirà en aquest punt. Mentrestant, podeu fer temps a la zona d’esbarjo i pícnic.\nRecomanacions i informació d'interès (FAQs)\nÉs imprescindible fer reserva?\nPer gaudir de l’Experiència #APROP cal fer reserva prèvia a través de la web o a través del e-mail visites@lletnostra.cat. Donat que tenim un aforament limitat per visita, es recomana fer la reserva amb la màxima antelació.\nQuè visitarem durant l’Experiència #APROP?\nLa visita començarà a l’exterior de la granja, a continuació passarem a l’espai immersiu on podreu conèixer els protagonistes de tot el procés de la producció de llet i continuarem amb un recorregut per les instal·lacions de la granja, per finalment acabar amb un taller divulgatiu amb tast de productes Llet Nostra.\nOn hem d’anar per començar la visita?\nEl punt de trobada i inici de la visita serà al costat del panell que indica l’inici de l’Experiència #aprop, i que es troba al pàrquing que trobareu indicat a l’apartat de “com arribar”. El guia us vindrà a recollir en aquest punt, des d’on començareu l’Experiència #APROP. Es recomana arribar un quart d’hora abans de l’inici de la visita.\nHem de tenir en compte alguna recomanació o norma per visitar la granja?\nVisitarem una granja productiva en funcionament i caldrà respectar les normes de seguretat i comportament per garantir el benestar dels animals i el normal desenvolupament del dia a dia de la granja. No podrem separar-nos del grup, caldrà respectar el circuit que indicarà la persona que ens acompanyarà i no podrem acostar-nos a tocar els animals.\nEn el moment que es formalitza la reserva online, es facilita la normativa de comportament i serà imprescindible acceptar-la per tal de gaudir d’una experiència positiva i agradable per tots.\nA partir de quina edat es recomana la visita?\nL’Experiència #APROP està dissenyada per a persones a partir de 10 anys, tot i que els 3 anys es considera una edat òptima per a poder acompanyar una visita.\nEl recorregut està adaptat per a persones amb problemes de mobilitat?\nEn aquest moment el recorregut de l’Experiència #Aprop no està adaptat per a persones amb mobilitat reduïda.\nEn cas de pluja, s’anul·la la visita?\nEn cas de pluja, es podrà realitzar la visita igualment. Donat que una part del recorregut és a l’exterior, recomanem portar paraigües o capelines.\nQuina indumentària he de portar per a poder gaudir de la visita?\nEs recomana venir amb calçat còmode i tenir en compte la temperatura i el temps que faci per tal de portar roba adequada al clima, gorra, paraigües, ampolleta d’aigua, etc.\nPer a modificacions i canvis de reserva o per a qualsevol altre qüestió, podeu contactar-nos al telèfon 93 226 26 25 (de dilluns a divendres, de 9h a 14h) o al e-mail visites@lletnostra.cat\nvisites@lletnostra.cat · 93 226 26 25\n(horari d’atenció de dilluns a divendres de 10 a 14h)


"M’han oferit dos consumicions per fer un concert": per què els músics tombaren un anunci de cervesa - Alicanteplaza\nVALÈNCIA. "Així que van signar l’acord de les 6.000 botelletes". La frase va condemnar la campanya comercial que Mahou tenia preparada per a l’estiu. L’anunci es va emetre el passat 11 de juny. En ell apareixia l’actor Alberto Ammann, segut a la barra d’un bar, en plena èxtasi al·legòrica: sintetitzava la importància de la marca de cervesa en la història d’un grup de rock que va anar a actuar a un poble on l’alcalde els va dir que no tenia diners. I el grup acceptà que tocaria a canvi de cervesa. 6.000 botelletes.\n"Estem parlant d’una empresa amb una capacitat mediàtica tan gran que estan traslladant una imatge totalment errònia i negativa per a la nostra feina. Era una mica intolerable". La reflexió és de Borja Penalba i resumeix una sensació majoritària entre els músics quan van veure l’anunci. No van tardar a alçar la veu perquè, van protestar, la cervesera estava consagrant una pràctica que afavoria la precarització de l’ofici.\nSoterrada la polèmica, però, roman la realitat que va fer esclatar els ànims del gremi. "Per descomptat que em vaig sentir identificat amb la forma en què es minimitza la nostra feina", manifesta Cisco Fran, repassant tres dècades d’experiències amb La Gran Esperanza Blanca i també en solitari. Diu que allò de les 6.000 botelles sembla un luxe comparat amb què ofereixen en determinats llocs: "Moltes vegades la sala no m'ha pagat i ha basat la seua recompensa en oferir-nos un parell de consumicions per músic, per exemple".\nPapu Sebastian, deu anys girant amb Polock i uns quaranta concerts només des del seu últim disc, Magnetic Overload (Sony, 2017), fa memòria: "Quan un grup està començant les condicions són prou roïnes", recorda. "Allò típic: te diuen que no tenen diners però volen que vages i a canvi te paguen transport, sopar i coses així. Ho assumeixes quan comences perquè, a lo millor, és l’única manera de fer-te conèixer", remata.\nEl procés idealitzat a l’anunci, per tant, és ben conegut al sector:\n1. Un ajuntament, local, festival o col·lectiu vol comptar amb música en directe.\n2. El músic o el seu mànager posen damunt la taula el caixet.\n3. El programador, que no disposa de (o no vol gastar) pressupost, té una idea per a quadrar el cercle: convidar a sopar els músics, pagar transport i potser allotjament.\n"Clar que ens ho han oferit", assenteix Estel Navarro, de Candela Roots. "És relativament normal, també en associacions sense ànim de lucre que et criden per causes bones, que respectem i defensem", s’estén. Però per bones que siguen les intencions, argumenta la música, "no és factible acceptar eixes condicions de treball".\n"T’adones que açò no és un joc"\nMireia Vives haurà donat una vintena de concerts quan s’esgote l’estiu, juntament amb Borja Penalba, per culpa del disc Línies en el cel elèctric (Mésdemil, 2017). Conta que fa més de dos anys va deixar definitivament la seua altra feina i apostà per la música. "Aleshores m’ensenyaren el concepte de sembrar: un cap de setmana fas una actuació ben pagada i així pots fer altres on vas a sembrar, perquè si la gent no et coneix has de fer que et conega", explica. Tot i que adverteix que, si un músic vol ser considerat professionalment, el primer convençut ha de ser ell: “Hem de posar els límits nosaltres".\n–Alguns et diuen: "Mira, tinc dos-cents eurets". I si el bolo és a Barcelona, dos-cents eurets és el que et costa anar-hi. Hem malacostumat a funcionar pel morro– sentencia Vives.\nEn Candela Roots un dia van decidir que s’havia de frenar esta tendència. "T’adones que, o adoptes una actitud professional o seràs el grup que va per ahí bambant a sopar i a beguda", subratlla. La mateixa actitut van prendre a Polock després del seu primer EP. "Assumeixes que hi ha dos camins: tocar amb els amics i si ix alguna actuació actuar per no res, o decidir que allò que fas val la pena i buscar gent (un mànager, una empresa) que entenga la teua manera de fer les coses", comenta Sebastián. I la perspectiva sobre la professió canvia, assegura, perquè "t'adones que açò ja no és un joc, que el joc està a l'estudi o als assajos, durant la part més creativa, però després porta un treball de moltes hores, de fer milers de quilòmetres, de tocar”. I si no canvies el xip, adverteix, “no et van a veure com un grup seriós i no podràs demanar un caixet".\nDels vora vint concerts de Vives i Penalba durant este estiu, el músic estima que en un 50% no hi ha relació professional amb el contractant. El percentatge inclou associacions que no estan acostumades a organitzar actuacions en directe i on el músic s’esforça a fer pedagogia. Altre cas és els dels festivals, que tenen en els músics la seua única raó de ser: "Alguns treballen a la baixa. Fan un quid pro quo: el meu festival mola i si vols tocar…". Estos grans events constitueixen quasi un gènere a banda en la relació promotor-músic. "Estan molt bé, però inverteixen una dinerada en els grans grups i als que estan començant a voltes ni els paguen", conta la veu de Polock.\nMireia Vives concreta: "Veus alguns que estan programant als Manel, per exemple, que cobren 20.000 pavos, i a tu t’estan regatejant. A mi em sap més greu això que el cas de col·lectius que reuneixen diners per una causa i no poden oferir-te tot el teu caixet".\nEl seu company d’escenari il·lumina altre angle de la realitat dels músics que, com el seu cas, canten en valencià: "La barreja de música i política té el seu pes: es fan bolos –sense cobrar o cobrant menys, s’entén– pel fet de cantar en valencià. Hi ha una predisposició a què això es fa per la causa". I ell, com apuntava Vives, posa el seu límit: "Jo puc combregar amb la teua causa però esta és la meua feina i visc d’això". L’ofici té un territori propi que defendre.\nÉs l’amateurisme contra la professionalització el que els músics van entendre que estava en joc quan van protestar contra l’anunci de les 6.000 botelles. Una batalla viva al sector. "La gent que es guanya la vida amb la música és molt poca. Molts tenen altre treball que els permet dedicar-se a la música. Però qui ens dediquem de ple no podem tocar per una cervesa", condensa Vives.\nCisco Fran, la veu més veterana del reportatge, deixa caure com a plom el seu pessimisme: "Al nostre país l'activitat del músic de rock s’entén com una afició absurda". L’anunci, així, enaltia la idea que el músic és un individu que puja a l’escenari "i a qui se li permet desenvolupar la seua afició a canvi de posar una porta i un parell de begudes". Algunes coses han canviat per a les grans bandes, reconeix Fran, però a escala menuda "tot és voluntarisme i nul·la professionalitat".


El Penedès i el gran magatzem, Sant Marçal-Cal Vies\nRegidora d’ERC Cunit\nActualitzada 05/09/2019 a les 17:28\nQuè hi ha al nostre voltant? Quin és el paisatge que volem? Què volem trobar a casa nostra? Com volem que es defineixi el nostre territori?\nQuan recorres el territori del Baix Penedès pots trobar des d’una costa plena d’edificacions a petites esplanades, protegides per a preservar el nostre ecosistema (Les Madrigueres), continues cap a l’interior i veus vinyes entremig de poblacions i polígons a mig fer, amb naus buides, en venda o lloguer (hi ha 15 polígons al Baix Penedès).\nLa Generalitat va aprovar un Pla Territorial de Penedès, aquest pla és l’ordenació i planificació territorial del nostre territori, que principalment està orientat a la creació d’un nou emplaçament de l’activitat econòmica dins de l’eix central d’infraestructures que hi trobem a la nostra comarca.\nD’aquest pla inicial trobem un seguit de plans parcials, on trobem la construcció d’un gran polígon industrial entre Castellet i la Gornal, l’Arboç i Castellví de la Marca, anomenat Sant Marçat-Cal Vies. Aquest Pla Directiu Urbanístic tindrà una ocupació de 110 ha de terreny (10 camps de futbol) on el ciment serà el protagonista del seu paisatge, recordem tots aquells polígons buits ja existents.\nLa situació de la nostra comarca, entre Barcelona i Tarragona fa que siguem un punt estratègic per poder fer un gran magatzem de mercaderies a cavall de l’anomenat Corredor mediterrani, grans infraestructures trinxant el territori, AP-7, AP-2, AVE, R2Nord, N-340 ... i així poder donar pas al Logis Penedès (la plataforma intermodal de mercaderies) i la construcció del quart cinturó. Aquest pla s’ha portat a terme des de l’any 2004, amb el POUM de Castellet i la Gornal, el POUM de 2009 de l’Arboç i amb l’inici de l’estudi del Logis Penedès el 2012. Aquest Pla Territorial del Penedès porta un retard de 9 anys, però els ciutadans de la comarca afectada, sabem que és realment el que volem i necessitem per incentivar el nostre territori? Recordem que som una de les poblacions amb més índex d’atur, però, què comporta mediambientalment i quin impuls econòmic pot donar a la nostra a la comarca?\nAquest gran projecte només es defineix com un gran centre logístic, on la mà d’obra serà minsa, ja que tots aquests centres es gestionen a través de maquinària i robòtica, on el transport ferroviari i el transport per carretera augmentarà i, tot tenint totes aquestes infraestructures, seran insuficients i, en un futur immediat, podrem veure com l’ampliació viària i ferroviària serà una realitat, per així poder donar cabuda a tota aquesta nova activitat econòmica, el magatzem i transport de mercaderies. El territori no s’aprofitarà de tot això, sinó que tot el contrari, posarem més ciment, trinxarem encara més i, sobretot, no donarem prou feina als nostres ciutadans. Val la pena aquest nou model que vol implantar la Generalitat on el Penedès sigui un territori industrial i logístic d’alta capacitat? És cert que necessitem un nou model d’activitat econòmica, però no a costa de ser el gran magatzem del nostre país. No vull formar part de la destrucció del nostre paisatge, actual i futur. No vull formar part de la destrucció del nostre entorn i de la D.O. Penedès.\nLa RSAT demana a Cultura que revisi el projecte de la torre de Montblanc\n«Fa 15 anys que no vivia amb la tranquil·litat amb la qual visc ara»\nL'Ajuntament de Tarragona permetrà el 25% de l'aforament al Nou Estadi\nEl PP de Tarragona amenaça Ricomà amb accions legals per la celebració de Santa Tecla\nEl Col·legi d'Infermeres crida a tots els ...\nEl TSJC fa efectiva la inhabilitació de Torra ...\nEls CDR deixen dos caps de porc en una porta...\nLes morts per covid-19 al món ja superen el ...\nEl ple de Tarragona aprova retirar la medalla...\nEl PP de Tarragona amenaça Ricomà amb accions l...\nCambrils reparteix 750 mascaretes del seguici...\nEl Casal de Joves de Reus tindrà activitats i ...\nMés de 220 alumnes de Batxillerat i cicles del ...\nTorra presentarà un recurs d'empara al TC ...\nComenta el contingut : El Penedès i el gran magatzem, Sant Marçal-Cal Vies


‘L’homenatge als caiguts’, 80 històries ’'pinyolianes' d’Albert Sanchez Piñol L'illa dels llibres -\n‘L’homenatge als caiguts’, 80 històries ’’pinyolianes’ d’Albert Sanchez Piñol\nRosa dels Vents publica un recull en un volum 80 històries que l’autor de ‘La pell freda’ i ‘Victus’, va escriure per a un espai de Catalunya Ràdio\nEntre els anys 2006-2008, Albert Sánchez Piñol va col·laborar en el programa ‘Els matins de Catalunya Ràdio’ d’Antoni Bassas amb un espai on explicava històries singulars que reflexionaven, amb la ironia característica de l’autor de ‘Victus’, sobre la vida.\nL’espai no podia superar els dos minuts i Sánchez Piñol llavors tenia dues opcions o parlar de l’actualitat social i política o bé fer el que sap fer i ja havia demostrat amb novel·les com ‘La pell freda’ o ‘Pandora al Congo’; fer literatura. Es va decantar per aquesta segona opció i aquells relats narrats des dels micròfons de Catalunya Ràdio, més de 10 anys després encara continuen vigents, malgrat la volatilitat de la ràdio.\nI quins temes tractaven els petits relats i històries? Doncs una mica de tot, però sempre mantenint-se en el seu estil. Històries de personatges històrics com Napoleó, Hitler o Einstein però també històries de personatges anònims que han volgut passar a la posteritat, quan en realitat van fer el ridícul més absolut.\nBobby Leach, per exemple, es va deixar caure per les cascades del Niàgara dins d’un barril de fusta, o el pollastre Mike, al que li van tallar el cap i no es va morir, o la jove que va caure des d’un avió a la selva amazònica protagonitzen alguns relats.\nAra que s’han celebrat els 50 anys de l’arribada de l’home a la lluna, gràcies a ‘Homenatge als caiguts’ sabrem quina va ser la primera frase que va dir Neil Armstrong abans de trepitjar el satèl·lit. I us podem assegurar que no va ser la que us esteu imaginant.\nAlbert Sánchez Piñol també es confessa i a ‘Homenatge als caiguts’ podem llegir una anècdota que va viure en directe amb el premi Nobel de Literatura Kenzaburo Oé, que aquí no desvetllarem. També ens recorda la llegenda dels ‘menairons’ que anys més tard li servia com a fnt d’inspiració de la seva darrera novel·la ‘Fungus’\nTambé hi ha espai a personatges menys o pocs coneguts com la història del ‘Tita-curta’ i l’ocurrència de les dones d’una tribu del Congo de posar-li malnoms als seus fills per venjar-se dels seus marits.\nI reflexions com esbrinar perquè tenim la mania de somriure a les fotos quan antigament la gent es mostrava a les fotografies amb un posat seriós?\nLlegint ‘Homenatge als caiguts’ se’ns dibuixa un somriure que a vegades es va desdibuixant pels temes i els personatges que tracta. Un fet que ja succeïa amb ‘Pallassos i monstres on narrava alguns fets protagonitzats per diversos dictadors africans. Llavors Sánchez Piñol explicava amb el seu estil irònic algunes de les barbaritats comeses per Bokassam Obiang o Mobutu Sese Keko per només citar alguns noms ‘il·lustres’ que provocava al lector somriures i rialles que s’aturaven quan el lector descobria que aquells fets havien succeït en realitat.\nEn un món actual envoltat de ‘fake news’, l’any 2008 en la darrera ‘contra’ ja advertia que un dels objectius de la ‘Contra’ radiofònica ‘era fomentar l’esperit crític els oients, que no es creguin res sense contrastar-ho’. Sánchez Piñol afegia que avui en dia existeixen dos bàndols ‘Els que creuen que els oients són una massa idiota i viuen d’embrutir-los i els que intenten tractar-los no com a consumidors, sinó com a ciutadans’.\nMés de 80 històries ‘pinyolianes’ com ha definit l’autor a les xarxes socials, que sí intenten en el procés de la seva lectura mantenir el ritme i la durada de l’espai radiofònic, haurien de llegir-les en 160 minuts, tot esperant que Rosa dels Vents publiqui més endavant més homenatges als caiguts.


Convocatòria extraordinària del Claustre del dia 25 de gener de 2008 - Claustro - Órganos de gobierno - Conoce la UIB - Universitat de les Illes Balears\nUs convoc, a l'empara del que preveu l'article 41.7 de la normativa electoral, a la sessió extraordinària del Claustre, que tindrà lloc el dia 25 de gener de 2008, a les 10.30 hores en primera convocatòria i a les 11 hores en segona convocatòria, a la sala d'actes de Son Lledó, amb l'ordre del dia següent:\nPunt únic. Elecció dels representants dels claustrals del grup c) al Consell de Govern i a la Mesa del Claustre.\nPalma, 15 de gener de 2008\nMembres del Claustre del grup c).\nExtracte de la normativa electoral aplicable a les eleccions a realitzar a la sessió del Claustre\nDe conformitat amb el que estableix l'article 43.2 de la normativa electoral de la Universitat de les Illes Balears, els claustrals han de presentar la seva candidatura com a integrants del Consell de Govern mitjançant escrit adreçat al Secretari General i presentat al Registre General de la Universitat (Son Lledó) o als registres de les seus universitàries de Menorca i d'Eivissa i Formentera, fins a les 15 hores del dia anterior al que ha de tenir lloc la sessió del Claustre, és a dir, fins a les 15 hores del dia 24 de gener de 2008.\nS'ha de procedir de la mateixa forma per a la presentació de candidatures a la Mesa del Claustre.\nEn aquestes eleccions s'admetrà el vot anticipat amb caràcter general, tot i que el vot presencial anul·la el vot anticipat. Per exercir el vot anticipadament s'han d'utilitzar dos sobres: el petit ha d'incloure la papereta electoral i a l'exterior s'hi ha indicar el procés electoral de què es tracta; el sobre gros ha de contenir el sobre petit amb la papereta i una fotocòpia del DNI, passaport o document universitari que acrediti la personalitat del votant, i a l'exterior del sobre s'hi ha de fer constar que es tracta d'un vot anticipat, el destinatari (el Secretari General), el remitent (nom del votant) i la indicació del procés electoral de què es tracti.\nAixí mateix, els vots anticipats es poden presentar a les seus universitàries d'Eivissa i Formentera i de Menorca fins a les 15 hores del dia 23 de gener de 2008 i al Registre General de Son Lledó fins a la mateixa hora l'endemà.


La Marató de Salou espera aconseguir més de 300 donacions de sang\nL’acte se celebrarà el dissabte 24 de novembre de 9 a 21h de la nit / Amb aquesta iniciativa s’espera augmentar les donacions de sang per l’època nadalenca\nImatge d'arxiu d'una Marató de donació de sang CEDIDA\nDilluns, 19 Novembre 2018 12:51\nSalou acollirà durant tot el dissabte 24 de novembre (de 9 a 21h) la Marató de donació de sang, amb la qual s’espera que hi participin més de 300 persones. La directora del Banc de Sang de Tarragona i Terres de l’Ebre, la Dra. Virginia Callao, ha volgut remarcar que durant els mesos d’hivern, sobretot per Nadal, les donacions de sang disminueixen notablement. A més, actualment les reserves de sang són per a 7 dies, tenint en compte l’ús d’unes 1.000 unitats diàries, això es poc, ja que la reserva òptima hauria de ser d’uns 11 dies. Des de l’Ajuntament de Salou es fa una crida a tota la població a participar-hi i augmentar aquestes reserves.\nPer primera vegada Salou acull també la donació de plasma, una nova tècnica que s’està implantant en diverses donacions de sang i que consisteix a extreure únicament el plasma i retornar la sang al donant. Aquest procés triga uns 45 minuts i per participar-hi cal reservar hora a través d’aquest web. La Dra. Virginia Callao, recordava que actualment “l’estat espanyol no és autosuficient en plasma i s’han de realitzar exportacions de països estanyers”. El Banc de Sang espera, en un procés de 4 anys vista, tornar-se autosuficient en aquestes donacions, ja que amb l'extracció de plasma s’aconsegueix realitzar medicaments especialitzats per persones amb problemes sanguinis.\nPresentació dels actes de la Marató de Sang d'enguany a Salou\nLa Marató de Sang de Salou se celebrarà al Teatre Auditori de Salou (TAS) on participaran entitats, institucions, empreses, voluntaris i particulars del municipi. Durant el dia, al voltant del Teatre, hi haurà diverses activitats com un racó infantil amb tobogan i pista americana i un punt d’informació sobre consells d’alimentació saludable organitzat pel Centre d’Alta Resolució de Salou. També es realitzaran altres activitats en hores concretes com: Ball de Bastó a les 11h; Música amb Tarraco Jazz Connection a les 12h; Un reconeixement a les activitats col•laboradores a les 13h; L’actuació del Mag Struc a les 16:30h; Xocolatada popular a les 17:15h: Mini disco a les 17:30h; Batucada i Gegants a les 19h; Bruixes Lametó de Salou a les 20h; Diables de Salou a les 20:30h i el grup Xic’s ensenyarà als més petits com fer la seva pròpia xapa d’11 a 13h i de 16:30 a 19:30h.\nPer completar l’experiència de donar sang ara els donants rebran un SMS quan la seva sang s’hagi enviat a un hospital i estigui a punt per ser transfosa a un pacient. Amb aquest missatge el Banc de Sang espera crear una experiència més plena pel donant, que sabrà que la seva sang està sent utilitzada per algú que la necessita.\nPer donar sang és necessari tenir entre 18 i 69 anys, pesar més de 50 quilos i trobar-se en\nun estat de salut òptim. En el cas de les donacions de plasma també es recomana tenir venes grans, ja que la sang ha de fer diversos recorreguts d’entrada i sortida del cos. Per qualsevol consulta es pot contactar directament amb el Banc de Sang.


Matas reconeix el finançament irregular del PP i evita més anys de presó amb una multa de 18.000 euros\nRodríguez no arriba a cap pacte i serà jutjat pel cas Over després que el tribunal no ha escoltat la seva petició d'anul·lació del judici\n3 min. Palma 01/10/2018 10:47\n651x366 Jaume Matas i José María Rodríguez s'asseuen a la banqueta dels acusats pel cas Over. / ISAAC BUJ Jaume Matas i José María Rodríguez s'asseuen a la banqueta dels acusats pel cas Over. / ISAAC BUJ\n651x366 Matas accepta una nova condemna per corrupció per tal de no augmentar la seva pena de presó / ISAAC BUJ Matas accepta una nova condemna per corrupció per tal de no augmentar la seva pena de presó / ISAAC BUJ\nL'expresident del Govern, Jaume Matas , ha arribat un acord amb la fiscalia en el que reconeix els delictes de frau, prevaricació i malversació a canvi de no incrementar la pena de presó que, de moment, compleix per altres condemnes. L'exconseller d'Interior i exdelegat del govern, José María Rodríguez, no ha arribat a cap pacte i serà jutjat després que el tribunal no ha acceptat les qüestions prèvies del seu advocat, que demanava l'anul·lació del judici. El fiscal sol·licita cinc anys i nou mesos de presó per a l'exsenador Rodríguez.\nA aquest acord han arribat Matas i altres dos dels acusats en el cas Over , que jutja el finançament de campanyes electorals del Partit Popular a través de doblers públics. Daniel Mercado , propietari d' Over Marketing , i l'exdirectora general de Tecnologia, Encarnación Padilla , que és cunyada de Jaume Matas , han arribat també a un acord.\nA canvi d'evitar les penes de presó, els acusats han acceptat el pagament de les quantitats sol·licitades per responsabilitat civil, al voltant de 9.500 euros per persona. A més, l'expresident fa front a una multa de 18.000 euros. A canvi, no se'l condemnaria als més de 6 anys que es demana a l'escrit d'acusació.\nEls dos mecanismes de finançament il·legal descrits a l'escrit d'acusació són:\nPrimer mecanisme. Abonament directe de serveis de creativitat i promoció de missatges electorals en diners "negre", en mà i a la seu del partit, sense comptabilitzar al corresponent compte electoral l'ingrés d'aquestes partides opaques ni la sortida, sense que, per tant, comunicassin aquestes operacions als òrgans de fiscalització abans citats.\nSegon mecanisme. Abonament per part d'entitats mercantils privades, amb les quals prèviament s'havien concertat representants del Partit Popular, de factures amb conceptes simulats que ocultaven serveis de creativitat i promoció de missatges electorals.\nJaume Matas i l'exconseller d'Interior i exdelegat del govern, José María Rodríguez, ja seuen des d'aquest dilluns matí a la banqueta d'acusats pel cas Over . Els dos polítics han arribat al voltant de les nou i mitja del matí, acompanyats dels seus advocats.\nAmb ells, també han comparegut com a acusats el propietari de l'empresa de publicitat Over Marketing , Daniel Mercado , l'exsecretària general de la Conselleria d'Interior amb Rodríguez, María Luisa de Miguel , l'excap de premsa del departament autonòmic de Salut, Marisa Duran, i l'exdirectora general de Tecnologia, Encarnación Padilla , que és cunyada de Jaume Matas .\nMatas ha acudit a l'Audiència des de la presó de Palma, on ha estat traslladat des de la d'Aranjuez, on compleix una condemna de 3 anys i 8 mesos de presó pel cas Nóos . És la segona pena de presó que suma i la cinquena condemna ferma per corrupció.\nPel que fa a Rodríguez, no ha arribat a cap acord i s'enfronta a una pena de cinc anys i nou mesos de presó. La defensa de l'exsenador ha demanat, en les qüestions prèvies, la nul·litat del cas, argumentant la condició d'aforat i al·legant indefensió de l'acusat. El tribunal ha refusat de manera contundent els arguments de Rodríguez, tot indicant que hi havia indicis de mala fe processal.\nAquesta setmana continuarà el judici al voltant de les tres subpeces del cas Over , obertes dins la macrocausa Palma Arena. Demà està prevista la declaració de Daniel Mercado , dimecres la de Jaume Matas i divendres la de José María Rodríguez.


HISTORIA DE GIRONA - Descargar Libros PDF Gratis\n“Història de Girona és una obra col·lectiva que proposa un intens recorregut per la història de la ciutat, des dels orígens fins als nostres dies. És ben cert que rellegir la nostra història és un exercici indispensable per continuar avançant en el coneixement. La suma de noves recerques i la introducció de nous punts de vista, de noves interpretacions, dóna com a resultat la superació d’arcaiques visions i posa a l’abast dels estudiosos i de les persones interessades en la història, uns elements de comprensió indispensables. En la Història de Girona que presentem hi participen una gran munió de professionals, provinents no únicament del camp de la història, sinó també d’altres branques científiques. El plantejament del contingut de l’obra rebutja la simple descripció de fets i d’esdeveniments històrics, amb profusió de fredes dades i estadístiques, a canvi de rigoroses anàlisis i interpretacions històriques. S’ha pensat oferir una Història de Girona que pugui interessar des de l’investigador a l’ensenyant, passant per l’universitari i també, molt especialment, que desvetlli la inquietud i l’esperit crític del lector en general.Història de Girona és una obra col·lectiva on han participat, sota la direcció de Lluís Costa i la coordinació de Julià Maroto, els següents autors: Joaquim Albareda i Salvadó, Ramon Alberch i Fugueras, Narcís M. Amich i Raurich, Narcís-Jordi Aragó i Masó, Joan Blanco de la Lama, Mònica Bosch i Portell, Josep Burch i Rius, Joan Busquets i Dalmau, Francina Carles i Utset, Josep Casas i Genover, Pere Castanyer i Masoliver, Narcís Castells i Calzada, Josep Clara i Resplandis, Rosa Congost i Colomer, Pere Cornellà i Roca, Lluís Costa i Fernàndez, Carles Ferrer i Juanola, Julià Maroto i Genover, M. Aurora Martín i Ortega, Josep M. Nolla i Brufau, Lluís Pallí i Bux&amp\nNext story LES MEVES RECEPTES\nPrevious story PSICOLOGIA I SALUT: UNA VISIO INTEGRADORA DELS CONFLICTES PSICOLO GICS


'Nit de Sant Joan' Archivos - COPE Alcoy\n‘Nit de Sant Joan’\nCOPE Alcoy > 'Nit de Sant Joan'\nZona Nord no cremarà la Foguera de Sant Joan\nAlcoy, Fiesta y Cultura, Noticias 23 junio, 2020 23 junio, 2020 Cope Alcoy\nEl barri de la Zona Nord d’Alcoi no celebrarà en la nit d’aquest 23 de juny el tradicional ‘Ros de Sant Joan’ perquè tots els actes de l’habitual ‘Setmana dels Barris’ han quedat suspesos a causa de la crisi del Coronavirus.\nEl President de l’Associació de Veïns, Manolo Flores, explicava aquest matí a COPE ALCOI que la foguera s’ha plantat ininterrompudament durant 41 anys tot i que en alguna ocasió no s’ha pogut cremar a causa de les exigències de la legislació. Flores remarca també que la festivitat de Sant Joan està molt arrelada a la barriada “sempre ha comptat amb molta participación veïnal i els més menuts han gaudit d’un gran ambient de festa al carrer. Enguany no podrà ser però esperem reprendre l’activitat de cara a 2021 amb renovades ganes“, afirma.\nLa pandèmia també impedirà que la Nit de Sant Joan es desenvolupe amb total normalitat en altres barris com el de Batoi així com en algunes poblacions del Comtat i l’Alcoià.


Dol a l'handbol català: dos morts i dos ferits a la carretera\nAquest dimarts ens hem despertat amb la tràgica notícia d'un accident a l'AP-7 entre un cotxe i un camió, que ha colpit de molt a prop el món de l'handbol català i en especial el BM Granollers on s'havien format els quatre joves de 19 anys.\nDos dels ocupants del cotxe (Martí Batallé i Xavier Pocurull) van perdre la vida, i els altres dos van resultar ferits de diferent consideració: Pau Navarro, ferit greu, va ser traslladat a l'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona, mentre que Óscar Oller amb lesions de menys gravetat, va ser traslladat a l'Hospital de Granollers.\nDes d'aquí volem donar el nostre condol a les famílies dels joves, i desitgem tota la força del món als ferits, amb aquesta bonica imatge que el Pau Navarro va compartir a les xarxes socials fa pocs dies.\nThis is why I play#LaNostraPedreraNoTéPreu pic.twitter.com/U1Pe6nXs09\n— Pau Navarro Baches (@pauito_11) 29 d’agost de 2018\nAquí teniu la nota informativa del BM Granollers:\nComunicat del BM Granollers\nDes del Club BM Granollers i la Fundació BM Granollers volem expressar les nostres més sentides condolences per la pèrdua de Martí Batallé Garcia i Xavier Pocurull Fuentes. La defunció es va produir ahir al vespre a causa d'un accident de cotxe a la AP-7. Martí Batallé era jugador del BM Granollers Júnior, i Xavier Pocurull exjugador del club.\nClub BM Granollers i Fundació Balonmano Granollers


Psicologia infantil - Centre pediàtric\nCentre pediàtric > Departaments > Psicologia infantil\nAtenció precoç: Infants dels 0 als 6 anys. Retard en l’adquisició de determinades fites evolutives com dificultats per iniciar-se en la marxa, en dir les primeres paraules, en controlar adequadament els esfínters, suport en esdeveniments o canvis que poden afectar-los (separacions, divorcis, mort de persones properes, arribada d’un germà, canvi de domicili o d’escola, tornada a la feina dels pares…)\nPsicologia infantil i adolescent: infants a partir dels 6 anys. Trastorns psicològics i/o emocionals, dificultats de relació, mancances comunicatives, trastorns evolutius, problemàtiques conductuals, falta d’adaptació escolar, dinàmiques familiars complicades.\nPsicologia familiar: en alguna casos hi ha situacions que són viscudes de manera angoixant per diversos membres del nucli familiar i que és preferible treballar de manera conjunta.\nAssessorament en separació i divorci: una decisió important com aquesta canvia l’estructura familiar. Els nens són, en moltes ocasions, qui es veuen més afectats. Volem ajudar-vos a minimitzar al màxim aquest impacte emocional, guiar-vos en quina és la forma més encertada d’encarar aquesta etapa i com acompanyar als vostres fills en aquesta nova situació.