Els advocats dAustràlia, Grups de Bitcoin demanen claredat sobre la regulació | CAT.DemocraziakmZero.org\nAdvocats i grups bitcoin a Austràlia s'estan unint als d'altres països per demanar una major claredat en la regulació Bitcoin, el que permet una direcció més clara per a les empreses i els consumidors sobre la manera de conduir els seus assumptes en una economia de la moneda digital.\nBitcoin ara dóna suport a un ecosistema de negocis en què centenars de millonesde dòlars d'inversió estan arribant. Ja no només els programadors hobbyfor i activistes polítics, la incipient indústria està en la necessitat d'estructures més establerts per donar suport a aquestes inversions.\nHi ha un argument creixent d'aquest tipus d'estructures: els advocats a Polònia aquesta setmana van demanar una major protecció del consumidor bitcoin circumdant, dir una manca de regulació negar usuaris dels drets disponibles als que utilitzen els mètodes de pagament més tradicionals. D'altra banda, la indústria està actualment debatingthe pros i contres de l'estructura acabat de publicar de Nova York '' BitLicenses per al seu compliment.\nDesprés hi ha el problema persistent dels bancs i altres existents en el sector financer negar-se a acceptar workwith bitcoin-empreses, de forma unilateral el tancament de comptes o negar públicament acords.\nGrup de suport es reuneix amb funcionaris\nRonald Tucker, delegat president de l'Associació de Comerç nova moneda orientat a l'empresa australiana Digital (ADCCA) i director general d'Intercanvi de bit Comerç Austràlia, la setmana passada va portar a terme un seminari de sensibilització a la capital Canberra amb representants de les empreses bitcoin i les parts interessades del govern.\nAquests funcionaris inclosos en l'Oficina Australiana d'Impostos (ATO), la Comissió de Valors i Inversions d'Austràlia (ASIC), Tresor, el Banc de la Reserva d'Austràlia, a més d'un nombre d'altres departaments governamentals i organismes encarregats de fer complir la llei.\nTucker va dir CoinDesk:\n"Creiem que un marc regulador eficaç promou la innovació i protegeix els consumidors."\nVa dir que la reunió va ser ben rebut, malgrat algunes preocupacions òbvies, que els funcionaris sabien el que estava en joc amb la nova tecnologia i que estaven prenent molt seriosament, i va afegir:\n"Aquest és un mercat mundial veritablement accessible que s'està desenvolupant aquí. El millor que pot fer és treballar amb altres organismes de la indústria en tot el món per ajudar a informar i educar i assegurar-se que estem fent les coses en el millor interès de tots."\nLa proposta ADCCA va llançar va ser que la indústria de autoregular-se, l'Estat de proporcionar un enllaç per ajudar a que en fer-ho. Això ajudaria a crear un sòlid marc dels serveis financers al voltant de l'economia digital.\nAustràlia ja tenia un món de serveis financers del marc legislatiu en el seu lloc, ha afegit, i realment podria establir-se com un líder en l'espai digital.\nTucker va dir ADCCA estava observant l'evolució al Japó, on el govern ha estat fonamental en la formació de l'organisme autoregulador Associació Japonesa d'actius digitals (JADA). També s'han produït avenços positius en el Regne Unit, els Estats Units i Singapur.\nCrida per a la política clara, sensible\nAmor de Sexton Adroit Lawyersin Sydney és el primer advocat de la moneda digital 'd'Austràlia. A més de proporcionar assessorament a les empreses bitcoin, que ha participat activament en els contactes amb el govern i els reguladors en nom de la indústria.\nJuntament amb el també advocat Rubén Bramanathan de McCullough Robertson, ella va investigar i va ser autor d'un llibre blanc al juny a les recomanacions de tributació Bitcoin Bitcoin per l'Associació d'Austràlia (BAA).\nSexton va dir un nivell de regulació és necessària per fomentar la confiança dels consumidors i altres agents del mercat, per augmentar l'adopció de Bitcoin. Organitzacions Warningsfrom com l'Autoritat Bancària Europea, principalment de protecció al consumidor en qüestió i la prevenció de rentat de diners - Riscos Sexton va dir que podria ser mitigat en gran mesura mitjançant la regulació de les empreses que interactuen amb els consumidors.\n"Hi ha una necessitat clara de les diverses seccions del govern per proporcionar orientació sobre el marc normatiu que s'aplica a les monedes digitals a Austràlia. No obstant això, el que és més important és que l'orientació que proporcionen és adequada i ben considerat."\nNo massa ràpid\nL'equilibri és la clau, va dir Sexton. La regulació ha de mitigar els riscos sense crear una càrrega de compliment que frena la innovació, i el govern ha de considerar els beneficis d'una robusta indústria moneda digital.\nEls beneficis per a llocs com Austràlia s'augmentarien la innovació, la competència i l'eficiència en el sector dels serveis financers. Per a un país aïllat com Austràlia, les taxes més baixes de bitcoin també s'obririen nous mercats mundials per a les empreses petites i mitjanes.\nVa afegir que tot i que hi havia una necessitat d'una major claredat sobre el tema, els governs encara han de trobar el temps per familiaritzar-se amb la tecnologia en primer lloc, entendre els seus usos i considerar les implicacions polítiques més àmplies.\n"El més consideració que es dedica a aquestes qüestions, més pensament entra en la consecució d'aquest important equilibri entre la regulació i la innovació."\nSexton és un advocat al capdavant en l'assessorament a empreses relacionades amb l'ús de moneda digital i ajudar el govern en la formulació de la política. També ha organitzat un 'Bitcoin per Comptadors seminari a Sydney per familiaritzar-se amb les transaccions comptables bitcoin i alguns dels problemes de comptabilitat dels voltants.\nNecessitat de suport dels bancs\nBramanathan també ha posat èmfasi en la necessitat de paciència, instant a un "enfocament raonable". Això permetria als bancs i institucions financeres per donar suport bitcoin, va dir, el que seria un "gran pas per a les empreses i els usuaris de Bitcoin".\nTambé li va dir CoinDesk no hauria de ser una oportunitat per a l'auto-regulació, d'acord amb Tucker ADCCA.\nBitcoin dues organitzacions principals d'Austràlia són la BAA (afiliat a la Fundació Bitcoin) i ADCCA, que també està obert a les empreses no bitcoin en el sector financer existent. Igual que ADCCA, l'Associació està en consulta permanent amb els departaments governamentals i els organismes reguladors.\nBramanathan és un expert en la moneda digital i l'impost. També ha publicat una jubilació articleabout australià (fons per al retir) i Bitcoin, i una altra articlesarguing què Bitcoin ha de ser definit legalment com diners en virtut de la llei d'impostos.\nCEO de Bitcoin Shop: planegem que sigui una solució de Bitcoin universal


L'aixeta: La prostitució en sí no és indigna\nÚltimament ha estat d'actualitat a la premsa l'assumpte de la prostitució, arran d'un reportatge publicat pel diari El País on es mostraven fotos de pràctiques sexuals a canvi de diners al Raval de Barcelona.\nEl periòdic Público presumeix de no incloure anuncis de prostitució a les seues pàgines. Es tracta d'una decisió empresarial, configurant així un producte -el diari- dirigit a un lector més o menys progre, més enllà que ells ho presenten com una manera de defensar la dignitat de la dona. Vaig parlar d'açò el desembre de l'any passat.\nAquest darrer mitjà de comunicació ha estat atacant el seu competidor del grup PRISA, acusant-lo de, per una banda, denunciar l'explotació de les dones prostituïdes i, per una altra, publicar anuncis de serveis sexuals mitjançant els quals El País ingressa una suma important de diners.\nNo tinc cap interès a defensar el "periódico global". Més bé es tracta d'un mitjà que manté una línia que aconsegueix indignar-me amb facilitat. No obstant, en aquesta ocasió és l'enfocament de Público el que mereix les meues crítiques. I és que, aparentant una posició progressista defensora de les dones, el diari de Mediapro fa trampa i, de pas, demonitza l'exercici de la prostitució en sí.\nEn primer lloc, l'aparent contradicció d'El País no és tal. No és incompatible denunciar l'explotació que hi ha a la prostitució i publicar anuncis de serveis sexuals. No tota la prostitució és sinònim de màfies i abús. Caldria demostrar primer que hi ha anuncis concrets que es corresponen amb pràctiques denunciables en eixe sentit.\nI a més d'això, l'acusació de Público té verí: s'està dient, d'alguna manera, que la prostitució en sí és indigna. I això, lluny de ser progressista o d'esquerres, és imposar una moral segons la qual una dona (o un home) no té dret a pactar voluntàriament l'oferiment d'uns serveis sexuals a canvi d'una retribució. El diari exigeix, des d'una suposada superioritat ètica, que la resta de periòdics retiren els anuncis d'aquest tipus. Una cosa que no ha de fer gens de gràcia a moltes persones que exerceixen la prostitució de manera voluntària.\nDe tant en tant se'ns planteja -és un tòpic ja- un aparent debat amb dues opcions: legalització de la prostitució, ¿sí o no? La intel·ligent sexòloga i ex-prostituta Valérie Tasso sol respondre a això amb aquestes paraules: "Cal rehabilitar moralment les prostitutes. Si simplement es legalitza, les assenyalarem i direm: 'Mira, una puta que paga els seus impostos'". Efectivament, a nivell social, la prostitució és un estigma, va unida a una condemna moral. El diari Público està contribuint a que això continue sent així o, fins i tot, pitjor.


Cap a unes cures comunitàries - La Col·lectiva\nEl Covid-19 està posant sobre la taula el com es gestionen les cures a tot el món, especialment a Espanya i a Catalunya. El que està clar és que no podem repetir el model pervers que hem tingut fins ara i que no ens ha donat resultats. Estem veient com ens cal fer canvis estructurals, polítics i socials crucials que ens facin entendre la cura de la vida com el més important.\nPer una banda, l’expansió de la pandèmia del Covid-18 està visibilitzant tant la importància de les cures, essent una des les professions i feines reconegudes com a servei essencial dins del Real Decret que va regular les mesures extraordinàries pel confinament total, des del govern estatal. Però, tanmateix, està posant de manifest una clara vulneració dels drets i l’explotació que existeix cap a les tasques reproductives, amb barreres i limitacions, en accedir a les prestacions d’urgències, en moltes ocasions a causa de la llei d’estrangeria.\nAquestes vulneracions de drets humans i laborals, ja existia abans de l’estat d’alarma, però l’arribada del Covid-19 i les mesures per frenar el seu contagi, han fet emergir aquesta situació per sobre de la línia de flotació sota la qual resta sempre l’àmbit reproductiu.\nPer tant, és estratègic, com a societat, repensar com enfrontem el futur de les cures, el que implica canvis estructurals, polítics i socials, que no només passen per la dignificació de les condicions laborals de les persones que cuiden, sinó per la dimensió comunitària de les cures. Aquest és el punt cabal, perquè potser, fins que no s’apliquin aquests canvis estructurals polítiques, socials i econòmics cap a una assumpció comunitària de les cures, no es regularitzaran ni dignificaran aquestes tasques.\nCom començar a transformar?\nA l’Hospitalet de Llobregat viuen un gran grup de persones treballadores, majoritàriament dones, que es dediquen al sector de les cures i, també a la neteja a la llar. Elles, han sigut una de les grans afectades per l’estat d’alarma del COVID-19. Moltes no han pogut tornar a treballar a les llars on estaven contractades per la por al contagi del coronavirus. Moltes ni tan sols podran demanar l’ajut posat en marxa com a mesura extraordinària, donat que es calcula que a prop d’un 30%, no tenen cap contracte.\nEl sector de les cures és cabdal dins de l’economia de l’Hospitalet de Llobregat, i és per això que des de La Col·lectiva, fa temps que parlem, reflexionem, posem en contacte a treballadores del sector amb l’objectiu d’aconseguir un nou marc d’activitat econòmica des dels valors cooperatius.\nEl passat dijous 23/04, ens van reunir de forma virtual, amb una desena d’aquestes treballadores de les cures i la neteja, i vam engegar un procés d’auto-ocupació, dins del nostre laboratori Cultiu COOP LH i des de l’impuls de l’entitat Mujeres Unidas Entre Tierras.\nAquesta és la nostra primera aposta a l’Ateneu Cooperatiu de l’Hospitalet:\nImpulsar, promoure i treballar per a fer valer la importància de la forma de cooperativa com a eina per a l’autogestió i sociabilització de la feina en unes condicions justes, horitzontals, transparents. Una fórmula on la persona i les seves necessitats estiguin al centre. Des de La Col·lectiva estem convençudes que aquest canvi cap a les cooperatives de treballadores de les cures, però també de cooperatives de serveis de persones que precisen cures, és cabdal per a millorar la qualitat de vida de la gent des de la corresponsabilitat i podem portar-se a terme, a més a més, a entorns de proximitat.\nVeus pel canvi estructural\nD’altra banda, la nostra tècnica de La Col·lectiva, Norma Véliz Torresano, participa en aquest reportatge sobre la realitat actual de les treballadores de la llar al qual s’expliquen les casuístiques que fan que siguin: “les invisibles del sistema”.\nAmb la mateixa mirada i reflexió, compartim també aquest podcast del programa ‘Les dones i els dies’ de Catalunya Ràdio. Una conversa amb sociòlogues, treballadores de la llar, infermeres, metgesses, mares, farmacèutiques, caixeres de supermercat que reflexionen plegades sobre si la gestió de la crisi de la Covid invisibilitza les dones i sobre com la crisi per la Covid ha demostrat la importància de les cures per superar la pandèmia.\nCom a conclusió, insistim en el fet que s’han de fer polítiques pensades en el que ha de ser l’essencial per a l’ésser humà. La responsabilitat és de tots. El futur de les cures han de passar per una lògica comunitària i feminista, per poder afrontar fins i tot situacions com una pandèmia.\nSi vols col·laborar, des de la XES, la Xarxa d’Economia Social i Solidària de l’Hospitalet, s’ha engegat una caixa de resistència específica per aquest col·lectiu de treballadores de la llar que, per la seva situació administrativa, es troben sense cap recurs oficial que pugui ajudar-les. També ens sumem a la crida per a formar part d’aquesta iniciativa veïnal de suport mutu a la qual participar amb el teu temps i feina.\nThis entry was posted in Recursos i referents, Territori and tagged caixa resistencia, conveni 189, cures, Hopitalet, Hospi, l'Hospitalet, LH, llar, neteja, Suport mutu l'Hospitalet, suport mutu LH, treballadores llar.


Més comunicació i menys Internet! | Jordi Serrano Blanquer\n← Vestits d’home sabadellencs\nUna nova ordenança pel civisme? →\nMés comunicació i menys Internet!\nPosted on 24 febrer 2017 | 1 comentari\nEstic contra aquesta idea salvatge que diu que les coses no són bones ni dolentes, sinó que depèn del seu ús. I més quan ens referim a coses que no s’inventen per fer-nos feliços sinó perquè són un negoci. Davant d’aquestes tessitures els humanistes haurien de tenir una actitud més prudent. És que ja tenim molts exemples al llarg de la història com per no tornar a repetir els errors. Els teixidors a mà durant una època van viure molt bé, fins i tot celebraven de tant en tant el sant dilluns, és a dir, s’agafaven el dilluns de festa. Era una festa laica. Va venir la maquinització i d’entrada ho van veure bé. Creien que s’alliberarien de la part més mecànica i feixuga de la seva feina. Quan se’n van adonar que la seva vida començava a empitjorar van començar a protestar amb formes més o menys luddites. Els deien: aneu contra el progrés, a la llarga això beneficiarà a tothom. Bé el que saben ara, és que la vida de tres generacions de persones van empitjorar tan notablement que l’esperança de vida va minvar notablement. Això sí, es van fer grans fortunes.\nDurant el maig del 68 una pila de hippys pintaven a les parets de París: «Més comunicació i menys telecomunicació». Que encertats que estaven! Quanta raó que tenien aquells joves revolucionaris! Llàstima que es van fotre de drogues fins dalt de tot, es van trastornar i, de cop, es van dedicar a estudiar a Esade i altres escoles de negocis –que com tothom sap són l’arrel de tots els mals– i hem acabat tots mirant pantalles en comptes de gaudir de la vida i de les persones de carn i ossos.\nAra la gent prefereix parlar en públic de la seva vida íntima i de sexe, i no pas de política, els fa vergonya parlar de política. És a dir, allò que és privat ho elevem a públic i allò que és públic ho amaguem. Estem caminant cap a la fi de la vida privada. Sense la més mínima resistència, fins i tot s’exagera l’exhibicionisme «voluntari». Mai com ara havíem estat tan alienats.\nFa unes setmanes vaig publicar en aquest mateix espai un article on m’inventava una enquesta –explicava que era inventada– que deia que quan els joves carden un 63% de noies agafen el mòbil i un 22% de nois també. Ara ha sortit una enquesta de veritat a la Gran Bretanya –Voucher Codes Proque–, diu que el 62% de les dones i el 48% dels homes admeten haver interromput l’acte sexual per consultar el telèfon. Un 34% de persones per respondre una trucada, un 24%, per respondre a un missatge de text i un 22 per respondre un correu. M’havia quedat curt. Cada dia n’hi ha més a fora que a dintre. Voleu dir que no hauríem de ser més crítics?\nOne response to “Més comunicació i menys Internet!”\nJoan Comasòlivas | 28 febrer 2017 a les 10:23 | Resposta


Apps de vídeo digital en streaming – Cultura digital\nHi ha multitud d’aplicacions que ens permeten accedir a continguts de vídeo en streaming. Aquestes 5 representen estils, continguts i formes d’accés diferents i rellevants per entendre quin espai ocupa el vídeo digital a la xarxa.\nLa plataforma de videoclips propietat, entre d’altres, de Sony i Universal Music creada el 2009.\nEl primer servei mundial en nombre d’abonats de continguts audiovisuals en streaming amb més de 83 milions de subscriptors.\nEntendre Twitch és entendre el món de l’audiovisual que ha de venir. Actualment propietat d’Amazon, aquesta plataforma de streaming es centra en continguts relacionats amb els videojocs i tot el seu univers.\nÉs un dels projectes més exitosos de plataformes de distribució de continguts audiovisuals digitals fetes a casa nostra, juntament amb Wuaki.TV. Centrada principalment en pel·lícules de productores i distribuidores independents.\nAcabat de llançar a casa nostra, tot i que ja portava un cert temps actiu als Estats Units, aquesta versió per a nens de la popular aplicació de Youtube farà la vida molt més fàcil a les dues parts de la família: adults i infants. Un accés molt més senzill, amb un major control sobre els continguts als quals es té accés o sobre els horaris d’ús.


Nom: ESGLÉSIA DE SANT PERE GROS\nAdreça: Paratge molí Grau\nNúm. Registre / Catàleg: 327-MH-EN\nSituada als afores del municipi, al sud-oest, en una lleugera elevació del terreny a la confluència del Torrent Salat amb el riu d'Ondara.\nÉs l'única construcció que es conserva del conjunt monacal que hi havia en aquell indret i destaca per la seva tipologia d'església de planta circular. L'edifici, de petites dimensions, és de planta centralitzada i té l'absis semicircular acusat a l'exterior, on s'obren dues finestres de doble esqueixada i proporcions desiguals. El parament és a base d'un aparell format pel característic carreuó segarrenc, disposat ordenadament en filades de través a la part baixa, més regular a la part superior. Un sòcol ressegeix tot el perímetre de l'edifici, a partir del qual, probablement, s'hi obriria un sistema de lesenes avui desfigurades. L'accés es fa des d'un portal d'arc de mig punt adovellat i gruixut, formant un llindar, obert al cantó oest, lleugerament desplaçat del que seria l'eix longitudinal que defineix l'interior. Aquest es conforma mitjançant la conjugació de l'absis i la rotonda, units per un tram, que en la zona del presbiteri, estableix la transició entre tots dos.\nLa coberta, que utilitza un sistema cònic, centralitzat i de llosetes de pedra, determina una falsa cúpula a l'espai centralitzat. A l'absis, tot i que s'empra el mateix sistema, la volta és de quart d'esfera, com en els nínxols. En el vèrtex de la coberta central, coronant el conjunt, hi ha un campanar d'espadanya simple, probablement fet a posteriori, però seguint l'estil de l'església. El mur interior de la nau s'articula mitjançant sis alts nínxols semicirculars, distribuïts asimètricament, formant una sèrie de fornícules que arriben fins a terra, articulant i alleugerint la nau. Dues se situen al cantó nord de la porta i quatre al sud, on s'hi obre una escala que recorre el gruix del mur i permet l'accés a la zona de les cobertes. Una funció que, no es pot assegurar que fos l'original per bé que també podria donar accés a altres dependèndies i espais subsidiaris o previstos inicialment. Situada als afores del municipi, al sud-oest, en una lleugera elevació del terreny a la confluència del Torrent Salat amb el riu d'Ondara.\nÉs l'única construcció que es conserva del conjunt monacal que hi havia en aquell indret i destaca per la seva tipologia d'església de planta circular. L'edifici, de petites dimensions, és de planta centralitzada i té l'absis semicircular acusat a l'exterior, on s'obren dues finestres de doble esqueixada i proporcions desiguals. El parament és a base d'un aparell format pel característic carreuó segarrenc, disposat ordenadament en filades de través a la...\nL'església de Sant Pere Gros, és el testimoni que ens resta d'una antiga fundació benedictina, de la qual hi ha documentació des del segle XI (1072). El 1081, Guillem Ramon de Cervera i Arsenda en fan donació al monestir de Santa Maria de Ripoll, que hi fundà el priorat de Sant Pere de Cervera, ja esmentat el 1089. La seva decadència ja era un fet al segle XIV quan es va convertir en ermita.\nÉs sabut que fins el 1715 hi havia encara en aquest indret dependències de l'antic conjunt monacal, que ja des del segle XV havia estat abandonat per la seva comunitat. Amb tot, a finals del segle XVIII es va realitzar una reforma parcial de les edificacions, en particular de sant Pere Gros, en que es practicà l'arrebossat general i s'introduïren alguns elements de mobiliari litúrgic.\nDes de 1936 és propietat del Patronat de l'Arxiu Històric de Cervera, que la va restaurar el 1960.\nTipològicament presenta elements característics del primer romànic, però en canvi està ubicada més a ponent que totes les construïdes en aquest període. A més, cal tenir en compte que constitueix una de les esglésies de planta circular més espectaculars a Catalunya -desaparegudes algunes de notables com la Rodona de Vic o Sant Adjutori de Barcelona-, comparable en dimensions a la Trinitat de Cuixà o Sant Esteve de Sallent, si bé més modesta pel que fa a les pretensions tipològiques, en relació amb les quals es pot comparar amb l'església del Sant Sepulcre d'Olèrdola. De fet, si l'associem amb aquesta, també segueix les mateixes característiques que Sant Jaume de Vilanova i el Sant Sepulcre. Fets que faria atribuir-li una funció de caràcter funerari. L'església de Sant Pere Gros, és el testimoni que ens resta d'una antiga fundació benedictina, de la qual hi ha documentació des del segle XI (1072). El 1081, Guillem Ramon de Cervera i Arsenda en fan donació al monestir de Santa Maria de Ripoll, que hi fundà el priorat de Sant Pere de Cervera, ja esmentat el 1089. La seva decadència ja era un fet al segle XIV quan es va convertir en ermita.\nÉs sabut que fins el 1715 hi havia encara en aquest indret dependències de l'antic conjunt monacal, que ja des del segle XV havia estat abandonat per la seva comunitat. Amb tot, a finals del segle XVII...\nVidal-Vilaseca, dir. 1981 El romànic de la Segarra i del Pla d'Urgell


Tragamonedes Bolvir - Millor servei tècnic per tragamonedas a Bolvir - Recreatius PenedèsSEO - Landing Tragamonedes - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nMàquines tragamonedes Bolvir\nLES TRAGAMONEDES A BOLVIR AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes nostres tragamonedes a Bolvir formen part dels jocs més populars dels bars i poden ser molt divertides, però són increïblement rendibles per als bars per diverses raons, entre elles, el seu funcionament.\nRecreatius Penedès disposa dels últims models de tragamonedes amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci a Bolvir. Tenim sempre la millor oferta de màquines recreatives a Bolvir per assegurar el màxim nivell de recaptació, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. L'èxit de la nostra empresa és poder oferir a hostalers i propietaris de bars i locals una gran selecció de les màquines tragamonedes amb premi més rendibles del mercat.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta de tragamonedes a Bolvir i el target habitual de l'establiment.\nLes nostres tragamonedes a Bolvir multipliquen els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Barcelona i Tarragona. Des de Recreatius Penedès ens comprometem a analitzar i actualitzar constantment el progrés de les màquines per mantenir les recaptacions el més elevades possibles. Distribuïm màquines tragamonedes per entretenir a qualsevol públic i disposem d'una gran varietat de models i fabricants, sempre a l'última per atreure nous clients a bars i locals i aportar ingressos extra als propietaris optimitzant al màxim la rendibilitat dels seus establiments.\nLes tragamonedes a Bolvir són un punt d'atracció i poden contribuir a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els tècnics de Recreatius Penedès són els qui s'ocupen del correcte funcionament de les tragamonedes, manteniment, així com de la millora constant de les màquines per posseir els models més actuals i de major èxit.


Els comerços catalans preveuen baixar un 10% la facturació en rebaixes - Diari de Girona\nEls comerços catalans preveuen baixar un 10% la facturació en rebaixes\neuropa press 07.01.2009 | 14:37\nEls aproximadament 30.000 comerços de Catalunya preveuen baixar un 10% la facturació a les rebaixes d'hivern, que comencen avui i acabaran el 28 de febrer, segons ha explicat avui el secretari general de la Confederació de Comerç de Catalunya, Miguel Ángel Fraile.\nHa assenyalat que les botigues vendran aproximadament el mateix nombre d'articles, amb descomptes generalitzats del 40 i el 50%, però la facturació se'n ressentirà perquè els preus estan un 15% més barats que fa un any.\nFraile ha remarcat que aquesta situació "és una resposta a la recessió del consum i a una crisi de confiança" del ciutadà, però ha confiat que les baixes temperatures animin les vendes de peces d'abric. Segons els seus càlculs, cada família gastarà una mitjana de 400 euros en rebaixes, fet que suposa entre 100 i 115 euros per persona.\nEl secretari general de la CCC ha ressaltat que "avui els ciutadans estan en millors condicions econòmiques que fa tres mesos" i ha dit que al novembre el sector del comerç "va tocar fons" i s'ha recuperat en les festes nadalenques. Espera que ara funcioni "bastant bé" perquè hi ha "indicadors positius".\nPreguntat per la campanya de Nadal en relació amb el 2007, Fraile ha remarcat que "no és comparable" amb cap altre any perquè "les circumstàncies són diferents" a causa de la crisi econòmica, tot i que ha indicat que el 85% de les famílies estan en millors condicions econòmiques.\nLES VENDES CAUEN UN 5% EL 2008\nEn aquest sentit, Fraile ha dit que en alguns sectors com l'electrònica de consum i l'automoció, la caiguda de les vendes el 2008 ha estat "brutal", superior al 25%, mentre que l'alimentació ha aguantat amb descensos del 2%. Ha afirmat que l'exercici 2008 tancarà amb un resultat negatiu que ha xifrat en un 5% per sota del 2007, i ha confiat que el 2009 sigui un any de recuperació.\nPel que fa a les existències acumulades, Fraile ha subratllat que la baixada de vendes era una situació prevista, de manera que la mercaderia "s'ha ajustat moltíssim" i "les condicions de venda han estat millors".\nA aquesta situació de descens generalitzat de les vendes, els comerços ubicats a la part alta del passeig de Gràcia arrosseguen les conseqüències de les obres del metro a l'estació de Diagonal. Fraile ha remarcat que han ocasionat "problemes greus al ciutadà en general i als comerços en particular".\nPer Fraile, hi ha hagut "inconvenients" que es podien haver previst, com les conseqüències en el paisatge urbà i les molèsties de les tasques de càrrega i descàrrega. Ha defensat que les actuacions són necessàries, però podien haver-se fet amb "més qualitat".\nEn aquesta mateixa línia, el president de l'eix comercial Barcelona Shopping Line, Lluís Sans, ha explicat que les obres de l'intercanviador de Diagonal "han afectat bastant" les botigues de la zona des que van començar fa més de dos anys, i ha agraït que la Generalitat parés les obres a l'exterior durant aquest Nadal per facilitar el pas de transeünts.


Ofertes de treball de l'Ajuntament de les Borges Blanques | Ajuntament de les Borges Blanques\n06/05/2021 - Convocatòria d'una plaça de personal laboral temporal d'educador/a social. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n09/09/2020 - Concurs oposició per cobrir dues places d'agent de la policia local i configurar una borsa de treball. Feu clic aquí per visionar el procés -\n28/08/2020 - Concurs oposició plaça de Secretaria amb caràcter interí a l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visionar el procés -\n11/06/2020 - Convocatòria d'una borsa de treball de personal laboral temporal per les piscines municipals de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visionar el procés -\n03/03/2020 - Convocatòria d'una plaça de personal laboral temporal de Tècnica de Turisme. Feu clic aquí per visionar el procés -\n10/12/2019 - Convocatòria d'una plaça de Tècnic/a Mitjà/na d'Urbanisme i Contractació. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n02/12/2019 - Convocatòria de varies places per cobrir temporalment el lloc de treball d'assistents/tes de Fira durant la 57a i 58a Fira de l'Oli. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n02/12/2019 - Convocatòria d'una plaça per cobrir temporalment un lloc de treball de tècnic/a de turisme. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n01/08/2019 - Convocatòria d'una plaça per cobrir temporalment un lloc de treball d'integrador/a social. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n01/08/2019 - Convocatòria d'una plaça per cobrir temporalment un lloc de treball d'educador/a social. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n29/07/2019 - Convocatòria d'una plaça per cobrir temporalment un lloc de treball de tècnic/a mitjà/na d'intervenció i creació d'una borsa de treball. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n11/04/2019 - Convocatòria d'una plaça de personal tècnic d'olis i vins amb caràcter temporal de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n27/12/2018 - Concurs oposició per cobrir una plaça d'arquitecte/a tècnic/a en règim de personal funcionari/a de carrera de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n03/12/2018 - Convocatòria de 4 places de la Neteja amb caràcter temporal de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n03/12/2018 - Convocatòria d'una plaça de la Brigada Municipal amb caràcter temporal de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n14/09/2018 - Convocatòria d'una plaça d'Arquitecte/a, de la plantilla de funcionaris de l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n13/07/2018 - Convocatòria d'una plaça de tècnic mig d'intervenció per l'Ajuntament de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n31/01/2018 - Convocatòria d'una plaça de monitor/a de lleure per al centre obert Casal Marino de les Borges Blanques. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n05/12/2017 - Contractacions d'assitents per la 55a Edició de la Fira de l'Oli de Qualitat Verge Extra i de les Garrigues 2018. Feu clic aquí per visualitzar el procés -\n02/10/2017 - Contractació d'una plaça de peó d'oficis varis com a personal laboral temporal per fer front a les necessitats temporals de personal. Feu clic aquí per visualitzar el procés -


Cuinant amb sobres: Monstres!\nDel bloc Pintatelotu, una manualitat per fer una tarda del cap de setmana... és un bloc que cada divendres proposa una activitat per nens, encara que com es recomana, millor fer-ho en família. Molt recomanable.\nLa d'aquest divendres és per a reutilitzar capses i tetrabriks per transformar-los en monstres...\nLes cares, els ulls i les boques es poden imprimir i fer-les servir per donar el toc del bloc.\nEn un altre bloc, Crafts by Amanda, la base és la mateixa però en lloc de fer servir paper i colors,es fa amb feltre\nPublicado por Mireia Aguado en 5:58\nEtiquetas: manualitats, monstres, per fer amb els nens, reciclar, reutilitzar\npintatelotu 12 de marzo de 2012, 5:57\nHola Mireia, el teu bloc està ple de coses!!!! Moltes gràcies per el link :-)\nMireia Aguado 18 de marzo de 2012, 15:04\nGràcies a tu per oferir-nos coses tant divertides! Als meus fills els encanta!


Reglament del fòrum - Sancions\nAssumpte: Reglament del fòrum - Sancions Dc Feb 24, 2010 6:34 pm\nEn cas d'incompliment d’aquestes normes del Fòrum, l'usuari està exposat a diverses sancions. En primer lloc l’usuari rebrà un avís per e-maill, a l’adreça facilitada en el moment de l’inscripció. Aquesta advertència la donarà l’Administrador. Si aquestes advertències no són tingudes en compte, l’usuari serà expulsat de forma definitiva. L’anul·lació del compte d’usuari es farà sense previ avís.\nSegons el grau d’importància de l’incompliment i a criteri de l’Equip Administrador, l’usuari pot ser expulsat directament de forma temporal o definitiva.\nInternet no és ni un espai anònim, ni un espai sense drets! Ens reservem el dret d'informar al seu proveïdor d'accés i/o les autoritats judicials de qualsevol conducta malintencionada. Les adresses IP de cada membre queden registrades amb la finalitat d'ajudar a fer respectar aquest reglament.


El Centre d’Estudis Demogràfics de la UAB ha fet públiques les dades més recents sobre la fecunditat a Espanya. Les xifres no poden ser més esclaridores: el 25% de les dones nascudes el 1975 no té ni tindrà fills. Queda clar que som una societat envellida en la qual cada vegada hi ha menys joves i encara menys nens.\nEls nostres polítics –amb la seva mentalitat curtterminista i electoralista– no han reaccionat significativament davant el fet de la infecunditat, que és en l’arrel del problema de l’envelliment. Avui abunden les polítiques i mesures per promoure l’anomenat envelliment actiu –molt necessàries, per cert–. Els grans són els que més van a votar. En canvi, són escasses o nul·les les polítiques de natalitat. Potser si els nens tinguessin dret de vot, la realitat seria una altra.\nLa pregunta que ens hauríem de fer és: per què cada vegada més dones no arriben a ser mares? No volen realment tenir fills, o no troben les condicions per portar a bon port el desig de maternitat? Les estadístiques revelen les dades, però no els motius. Seria de molt interès arribar a conèixer les causes d’aquesta opció.\nS’ha estès certa mentalitat que veu en els fills una complicació per evitar tant sí com no el fet de gaudir de la vida al màxim. Els anomenats dinkis ( double) són gent cool, gairebé creadors de tendència, mentre que les famílies amb fills –especialment si són més de dos– són observades amb aprensió i desconfiança, com si fossin irresponsables. Com a contrast, són moltes les parelles que desitjarien fills però de fet no els arriben a tenir. Hem de preguntar-nos per què es posposa indefinidament aquesta decisió i posar en marxa mesures enfocades a remoure aquests obstacles.\nNo té sentit lluitar per crear una societat millor, més justa, més humana, si no estem pensant en algú que pugui habitar-la. Una societat sense nens és una societat sense futur. Fa dècades que els nostres governants fan cas omís d’aquesta obvietat. És molt vistós que aquesta tendència creixent a la infecunditat no hagi estat objecte d’anàlisi per posar en marxa polítiques públiques eficaces. Un signe clar que hi ha un autèntic desig de regeneració política s’hauria de mostrar deixant de banda els interessos electoralistes per abordar amb serietat els autèntics problemes d’una societat que desitja tenir un futur.


Nou disseny web i funcionalitats per a Financlick | La Teva Web\nRecentment li hem donat la volta al portal de finançament per a empreses Financlick. El client s'havia trobat amb dos problemes en la situació anterior: una imatge massa seriosa i lligada a grans empreses, un target que no arribava, i en segon lloc un problema de conversió. Amb l'objectiu de salvar aquestes dues limitacions, us presentem la nova etapa de Financlick.\nHem començat per fer un restyling del logo anterior, aplicant-hi una nova tipografia i color. Ara apareix en fons blanc i amb les lletres verdes apastelades en font de pal sec amb formes arrodonides. Amb aquest logo i el conjunt del web hi hem volgut transmetre proximitat, confiança, professionalitat, transparència, i amb un verd que podria recordar als diners, les idees, de l'esperança.\nEl disseny web que presentem ara és més clar i en el marc d'una interfície i experiència d'usuari més intuïtiva, més clara, en la línia de dirigir el portal més a pymes i emprenedors, uns perfils més frescos i joves, com el nou web. En definitiva, un web més humà i actual.\nEl portal incorpora, a més, diverses seccions noves: ara tenim un extens apartat explicant com funciona el comparador de productes de finançament per a empreses, motius per confiar en Financlick, etcétera. Hem intentat presentar la informació de forma dinàmica i funcional, combinant textos amb imatges i emoticones. També hi hem afegit noves pàgines dels diferents productes financers que s'hi ofereixen, com crowdlending, préstecs a empreses o confirming. Aquests productes ara es presenten al web amb pàgines individualitzades, amb la informació detallada, recollint-hi avantatges, inconvenients i punts clau de cadascun dels productes financers a considerar. Tot plegat combinat amb emoticones i taules per tal de facilitar la comprensió d'una informació complexa.\nPerò sens dubte la part més destacada (i complicada a nivell de programació web), ha estat el canvi en la manera com les empreses demanen els serveis de Financlick. Fins ara les empreses havien d'omplir un formulari amb més de 50 camps i adjuntar desenes de documents al web de Financlick, que el portal després processava i finalment feia una proposta de formes de finançament per l'empresa en qüestió. Aquest procés tan feixuc i opac dificultava que els usuaris convertissin. Per això hem optat per un sistema que faciliti l'entrada i processament del lead. Ara l'empresari només ha d'omplir un formulari amb 3 camps, i ja li apareix una pàgina de resultats on se li mostren diversos productes de finançament per triar, que a més es poden ajustar amb un sistema de filtres que apareix a la part esquerra, i s'hi ofereix a més un widget per a calcular de el rating de les empreses que no el sàpiguen. Un cop té ben filtrada la seva pàgina de resultats, l'usuari selecciona els productes de finançament que més s'ajusten a les necessitats de la seva empresa, després selecciona amb quin tipus d'entitat el vol contractar (Financlick ofereix vies de finançament tradicional o bancari, a més de vies de finançament alternatiu), i finalment envia la seva selecció al portal que processa la sol·licitud de finançament per l'empresa.\nEn vols saber més? Doncs ja pots visitar el nou Financlick\nNou web per a empresa de prevenció de riscos laborals\nErgasia ofereix serveis personalitzats per a Pimes catalanes en matèria de PRL


Màster en Gestió de Centres i Serveis de Salut | IL3 - UB\nMàster en Gestió de Centres i Serveis de Salu...\nDiversos factors demogràfics, socials i de salut, a més a més d’un context de crisi, fan cada vegada més necessària la introducció de les habilitats de gestió en l’organització i el govern dels centres de salut. Com a factor causal, cobra una rellevància especial la restricció de la despesa pública, de la qual depenen els sistemes sanitaris en molts països.\nEl Màster online en Gestió de Centres i Serveis de Salut satisfà les necessitats formatives en l’àmbit de la gestió dels serveis de Salut, aportant-hi coneixement en profunditat de les característiques i problemàtiques dels centres i serveis de salut, així com un ensinistrament en les habilitats necessàries per gestionar els serveis sanitaris.\nD’entre les àrees de gestió abordades en el màster, en destaquen la gestió i les polítiques sanitàries, l’economia de la salut, la planificació estratègica, la direcció i el lideratge, la política de gestió de persones, els recursos materials i els processos, i la gestió de la qualitat i la seguretat clínica, així com els instruments per a la recerca.\nProporcionar les bases teòriques i científiques de la gestió dels centres sanitaris i els Serveis de salut.\nProporcionar una visió integral de les tècniques i els procediments de la planificació i la gestió sanitària, així com de la recerca.\nAprofundir sobre els aspectes econòmics, de política sanitària, de lideratge, de recursos, de qualitat i de seguretat clínica implicats en els processos de gestió i direcció sanitària.\nDesenvolupar habilitats dels instruments transversals de la gestió de qualsevol organització sanitària.\nAdquiriràs les competències necessàries per liderar i gestionar serveis sanitaris.\nDesenvolupat 100% online perquè puguis compatibilitzar l'estudi amb la vida laboral i personal.\nConeixeràs en profunditat les característiques i problemàtiques dels centres i serveis de salut.\n“Estem treballant per a recuperar la cultura de la transversalitat”\n“La clau per a una bona reputació com a institució són les persones”\n“És impossible tenir una medicina personalitzada, predictiva i preventiva sense...\n1. Gestió i polítiques sanitàries\n1.1. Polítiques i economia de la Salut\n• Sistema sanitari i polítiques de Salut\n• Economia de la Salut\n1.2. Gestió de les organitzacions\n• La naturalesa de la gestió estratègica orientada a les organitzacions de serveis de Salut\n• Diferents enfocaments d'anàlisi de l'organització\n• La planificació estratègica en entorns de canvi\n2.1. Direcció i lideratge\n• Oportunitats i reptes del lideratge\n• Tipus de lideratge i la seva influència en l'entorn de la Salut\n2.2. Gestió per projectes\n• Principals estàndards i metodologies en la direcció de projectes\n• El rol del director de projecte, el posicionament i la relació amb els grups d'interès\n2.3. Polítiques en la gestió de persones\n• Funcions de gestió dels Recursos Humans\n• Tàctiques de gestió: selecció, formació, política retributiva i avaluació del compliment\n3. Qualitat, Gestió i Seguretat Clínica\n3.1. Gestió Clínica\n3.2. Gestió de la Qualitat i de la Seguretat Clínica\n• Seguretat del pacient\n• Experiència del pacient en la gestió\n• Segones i terceres víctimes\n3.3. Qualitat assistencial\n• Elaboració d'indicadors de Qualitat i Seguretat\n• Models d'Organització i Seguretat\n• Instruments de Gestió Clínica\n4. Instruments per a la gestió\n4.1. Gestió econòmica\n• Control i gestió de costos\n4.2. Plans funcionals\n• Metodologia per a la planificació funcional\n• Tècniques de màrqueting\n4.4. Mediació i gestió de conflictes\n• Habilitats de negociació i construcció de consens\n• Etapes del procés de mediació\n4.5. Comunicació efectiva\n• Estratègies de comunicació\n5. Instruments per a la investigació\n5.1. Bases de dades. Gestió documental\n• Bases de dades en l'àmbit de la Salut\n• Principals gestors documentals\n5.2. Investigació quantitativa\n• Mètodes i tècniques en investigació quantitativa\n5.3. Investigació qualitativa\n• Mètodes i tècniques en investigació qualitativa\n• La necessitat de la investigació infermera\n• Nivells d'evidència científica\n6. Treball de Fi de Màster (TFM)\n6.1. Projecte de creació o reestructuració d'un servei. Pla funcional\n6.2. Projecte d'investigació\n6.3. Revisió bibliogràfica\nEl Màster va dirigit a professionals interessats a adquirir coneixements i desenvolupar habilitats directives i tècniques necessàries per a la direcció i gestió sanitària. Concretament, per a titulats en Medicina i Infermeria o en àmbits de coneixement afins que estiguin interessats a adquirir competències en gestió i direcció.\nEl programa està dissenyat per introduir a l’alumnat en alguns rols professionals o complementar la formació d’aquests si ja hi exerceixen. Alguns d’aquests rols són:\nGerència de centres sanitaris\nDirecció de centres assistencials\nDireccions de Centres d’Atenció Primària\nDirecció de Centres sociosanitaris\nResponsables d’organització en centres sanitaris i sociosanitaris\nLlicenciat en Administració i Direcció d'Empreses i en Investigació i Tècniques de Mercat per la Universitat Autònoma de Barcelona. Professor associat de l'Escola d'Infermeria de la UB, Barcelona.\nInfermera i estadística. Doctora per la Universitat de Barcelona. Escola d'Infermeria de la Universitat de Barcelona.\nLlicenciat en Psicologia (UB), Màster en Direcció de Recursos Humans (Universitat Politècnica de Catalunya), Màster en Direcció d'Institucions Sanitàries (Universitat Autònoma de Barcelona), Màster en Direcció de Recursos Humans (Universitat Politècnica de Catalunya), Màster en Gestió de Serveis d'Infermeria (UB), responsable de Planificació de Recursos Humans de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau. Professor de Grau (UAB) i professor de Postgrau (Institut de Formació Contínua de la Universitat de Barcelona).\nInfermera. Doctora per la Universitat de Barcelona. Professora de l'Escola d'Infermeria de la Universitat de Barcelona.\nIntegrar coneixements i formular judicis que incloguin reflexions sobre les responsabilitats socials i ètiques en el món de les organitzacions sanitàries.\nIntegrar coneixements dels principals models i formular indicadors de qualitat assistencial que utilitzen les organitzacions sanitàries i sociosanitàries.\nAnalitzar polítiques en la gestió de persones en centres sanitaris i sociosanitaris.\nAnalitzar els models i instruments de gestió clínica.\nAnalitzar les característiques i fases del mètode científic que permeten estudiar les situacions de salut de les persones.\nDissenyar intervencions de gestió per processos d’unitats assistencials.\nPlanificar i desenvolupar polítiques de seguretat del pacient en les organitzacions sanitàries.\nDissenyar un pla funcional.\nDissenyar un pla estratègic.\nAnalitzar les polítiques sanitàries i els elements de l’economia de la salut.


Felicià Fuster substitueix Gabriel Oliver al Consell Social de la UIB\nL'òrgan és responsable d'adequar els estudis a les necessitats laborals del mercat\nC.M.CANALS. | 22 juliol 2000\nL'empresari mallorquí Felicià Fuster serà el nou president del Consell Social de la Universitat balear (UIB), l'òrgan responsable d'orientar els estudis universitaris envers les necessitats laborals de la societat balear alhora que promoure vincles de col·laboració entre la institució docent i les entitats més representatives de les Illes.\nEl Consell de Govern celebrat ahir confirmà el nom ja anunciat de Fuster per substituir el també empresari Gabriel Oliver, qui al llarg de la seva carrera com a professional de la medicina fou conseller de Sanitat (1983-1993) amb els governs de Cañellas.\nEn el cas de Fuster, parlam d'un expresident executiu de l'empresa Endesa i, a les Illes, expresident de Gesa; l'any 1997 fou honorat amb el premi Ramon Llull de la Comunitat Autònoma (curiosament, aquell any també la rebé el tristament desaparegut Aligi Sassu).\nEl Consell de Govern no només aprovà ahir el nomenament del nou president, sinó de tota la composició del Consell, el qual és configiurat per trenta persones: divuit són a disposició lliure de les institucions (Govern, Parlament, consells insulars, Ajuntament de Palma) i la resta es reparteixen entre organismes i entitats «representatius de la pluralitat d'interessos de la societat» i de la junta de govern universitària.\nAixí, Fuster ha estat el candidat designat finalment pel Govern «a proposta del conseller competent en matèria d'universitats, oït el rector de la UIB».


Càritas segueix en actiu - La Veu - Societat\nL’entitat manté els projectes d'ajuda a persones en situació de vulnerabilitat\nLa secció local Càritas Diocesana, seguint les directrius generals de l’entitat, continua endavant amb els seus projectes destinats a cobrir necessitats bàsiques de les persones més vulnerables en un context marcat per la crisi sanitària provocada per la pandèmia del coronavirus. Una de les principals accions és mantenir la gestió del magatzem d’aliments, tasca que fa habitualment amb voluntaris i que aquests dies també compta amb la col·laboració de la Brigada Municipal, atès que la majoria del voluntariat és població de risc i està confinat a casa. El rector de l’església de Santa Engràcia, Joan Ferrero, s’ha posat al capdavant del magatzem per suplir les baixes. "Entre tots intentem ajudar el possible per tirar el servei endavant conscients que hi ha moltes persones que ho estan passant malament", ha dit el mossèn.\nCàritas Montcada també està realitzant el seguiment dels seus usuaris de forma telemàtica –a través del telèfon 931 433 984 i el seu web– i atenent totes aquelles persones que, bé s’adrecen a l’entitat per primera vegada, o tornen a fer-ho després d’haver superat una etapa anterior de vulnerabilitat.\nIgualment, les famílies participants del projecte Bon Dia estan sent acompanyades i, pel que fa a les necessitats bàsiques, es manté el repartiment d’aliments que es fa des de la Parròquia de Santa Engràcia.


L'Arsenal podria no fer oficial el fitxatge de Cesc Fàbregas fins dilluns molest per l'eufòria a Barcelona - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nL'Arsenal podria no fer oficial el fitxatge de Cesc Fàbregas fins dilluns molest per l'eufòria a Barcelona\nCesc Fàbregas jugarà aquesta temporada amb el Barça tot i que falta la confirmació oficial. La previsió és que arribi diumenge, i que el presentin dilluns, però tot depèn encara de la confirmació per escrit de l'Arsenal, que encara no ha arribat. El jugador d'Arenys s'ha acomiadat aquest divendres al matí dels seus companys i del tècnic Arsène Wenger, un cop el club anglès ha comunicat verbalment al Barça l'acceptació de les condicions de l'oferta de 40 milions d'euros entre fixos i variables. Als dirigents "gunners" no els ha agradat les filtracions de la notícia i podria esperar-se uns dies per rubricar el traspàs definitiu.\n12/08/2011 - 16.50 Actualitzat 17/08/2011 - 21.24\nL'alegria pel desenllaç imminent del "cas Cesc" ha estat incontenible fins i tot dins del vestidor blaugrana. El dia, a les xarxes socials, ha començat amb una piulada de Gerard Piqué, anunciant que el d'avui seria un gran dia. A primera hora de la tarda, el mateix Piqué publicava un revelador "ja el tenim aquí". L'altre gran usuari de Twitter al vestidor blaugrana, Carles Puyol, també ha donat la benvinguda al seu company de la selecció. Tot i que no hi havia confirmació oficial, l'acord era ja del domini públic, i Valdés n'ha parlat aquest divendres després de l'entrenament matinal.\nA Londres no ha caigut bé la difusió de la notícia abans de fer-se oficial i, de fet, el club londinenc ha inclòs el nom del d'Arenys en la llista de dorsals amb el número 4 per la temporada vinent com si res no estigués passant. L'acord entre el Barça i l'Arsenal pel traspàs de Cesc Fàbregas és total, i només falta que el club anglès enviï un correu de confirmació al club blaugrana perquè tot plegat es pugui considerar oficial. Però aquest mail, que havia d'arribar aquest divendres a la tarda, podria no arribar fins el dilluns. El motiu és que a la directiva "gunner" no li ha fet gens ni mica de gràcia que s'hagi filtrat aquest acord pel traspàs quan encara no era oficial.\nEl cert és que el jugador català s'ha acomiadat de manera molt emotiva dels seus companys i d'Arsène Wenger. Fins i tot ha estat a punt de viatjar avui mateix cap a Barcelona, però en l'últim moment hi ha hagut un canvi de plans. Si res no canvia, Cesc Fàbregas vindrà diumenge i serà presentat com a jugador blaugrana dilluns.\nDos detalls més: Pau Gasol s'ha afegit aquest vespre a les felicitacions al migcampista català i també ho ha fet l'Ajuntament d'Arenys, que a través de la seva pàgina web ha pogut presumir de ciutadà il·lustre.\nPrimer avís: fora de la llista de l'Arsenal\nEl primer avís, però, ha estat quan, a quarts d'onze del matí, Arsène Wenger ha donat la llista de convocats per al primer partit de Lliga de l'Arsenal. Fàbregas n'havia quedat fora de la convocatòria per al debut de l'Arsenal a la Premier dissabte contra el Newcastle, per decisió d'Arsène Wenger. En la roda de premsa que ha fet aquest matí, el mateix tècnic només s'havia limitat a dir que Cesc no està lesionat. En canvi, ha al·legat que el d'Arenys no està en forma i que no volia anar més enllà d'això. Cesc ja no lluirà el braçalet de capità, i Wenger ha explicat que Van Persie serà el capità contra el Newcastle.\nNou anys després, Cesc tornarà a posar-se la samarreta blaugrana. L'acord amb l'Arsenal per 34 milions d'euros fixos i 6 de variables és total i farà possible el viatge de tornada. L'únic pas que queda és tramitar-ne la documentació. Després, incorporar-se a un equip que el rebrà amb els braços oberts, i que ja parla d'ell en present.\nEl Barça renova Dika Mem per cinc temporades\nCesc, ara sí\nValdés parla de Cesc\nJoan Laporta: "No decidiré a quina final vaig dissabte fins dijous a la nit"\nReunió Barça-València a la capital catalana per Carlos Soler i José Luis Gayà\nMor l'exjugador del Girona i del Barça de bàsquet Ademola Okulaja als 46 anys


Setmana del consumidor « Un quart de català\nUn quart de català\nGeneral, La platja\nSetmana del consumidor\nEl quart 1/4 de català de platja serà el darrer fins al setembre. Com que arriba el període més vacacional de l’estiu fins i tot l’actualitat lingüística s’estova i aquest cop no hi haurà propostes per al mal de fetge. Sí que tindrem en compte que de vacances, si surts de casa, toca pagar per quasi tot, així que cal no oblidar que qui paga mana i el consumidor té uns drets lingüístics que recull el nou Codi de consum de Catalunya, plenament vigent des del dia 23 de juliol.\nPer si no teniu encara prou clars els vostres drets lingüístics com a consumidors, a l’apartat de “Preguntes més freqüents” de l’Agència Catalana del Consum els trobareu tots, ben explicadets, a l’epígraf Drets lingüístics.\nPer a les orelles:\nDos clàssics per a les vacances si esteu a Tarragona: Quico Pi de la Serra serà a l’Espai Palmera aquest dissabte a 2/4 d’11 de la nit. Fonts fiables han assegurat que cantarà la “Cançó de l’atzar“, un antic èxit seu que comença amb la frase “A l’ombra d’una palmera / que hi ha al carrer de l’atzar…”; ah, i és gratis!\nL’altre clàssic arriba per la Festa Major de Sant Magí; Raimon presenta “Rellotge d’emocions” al Teatre Auditori del Camp de Mart, el dia del Patró de la ciutat (19 d’agost per als forans), a 2/4 de 10 del vespre; de 15 € a 30 € l’entrada.\nPer als ulls i el cervell:\n“La llengua natural“, articlet —per breu, no per falta d’intensitat— de Narcís Comadira al diari Ara de diumenge 24 de juliol. Per llegir i reflexionar-hi una estona.\nLa reflexió final de temporada, que resumeix la situació del català ara i les seves perspectives de futur, l’aporta Miquel Estrubell (Linguamon) en una entrevista molt completa al digital Crònica.cat.


El sindicat diu que el municipi "ha passat de 39 a 17 efectius" i Monjo li respon amb un certificat de Secretaria que xifra en 31 les places ocupades\n2 min. Santa Margalida 14/03/2019 15:37\n651x366 Molts pobles pateixen la manca de Policia Local. / ARA BALEARS Molts pobles pateixen la manca de Policia Local. / ARA BALEARS\nLa UGT ha denunciat que la plantilla de Policia Local de Santa Margalida viu una situació "crítica" per la reducció d'efectius que ha patit els darrers anys, que el sindicat situa en un 56%. "La plantilla ha passat de 39 a 17 membres en set anys. Això és un nombre insuficient per atendre, 24 hores, els tres nuclis de població: Santa Margalida, Can Picafort i Son Serra", expliquen des del sindicat.\nEl batle, Joan Monjo, ha respost a aquestes afirmacions amb un certificat de Secretaria que explicita una plantilla de "38 places". Segons aquest document, ara hi ha dos sergents, sis oficials i 23 places de policia, que sumen 31 membres, "lluny dels 17 que la UGT assegura que hi ha". Per al batle margalidà, el descens del 56% de la plantilla policial en set anys "és totalment fals".\nPer al sindicat, el municipi de Santa Margalida necessita un mínim de 25 agents per donar un servei mínim de qualitat a la població dels tres nuclis urbans. A més, adverteix que "la situació s'agreujarà si no es prenen mesures que aturin el ritme accelerat de disminució d'efectius".\n"Si en els darrers anys s'ha pogut mantenir el servei ha estat gràcies a l'esforç i bona voluntat dels membres de la plantilla, que es troben com els músics del 'Titanic', tocant mentre el vaixell s'enfonsa", explica el sindicat en un comunicat, en el qual assegura haver demanat la convocatòria de la mesa negociadora "sense obtenir cap resposta".\nJoan Monjo diu que la situació que pateix Santa Margalida té el seu origen "en un problema generalitzat a tot Mallorca". "A escala general, hi ha més llocs per ocupar que no policies disponibles, i a Santa Margalida tenim molts agents que són interins però que se'n van a altres llocs", explica Monjo. Un dels problemes de la manca d'agents per patrullar pel carrer, segons Monjo, "deriva del seu propi reglament, que permet passar a una segona activitat a 55 anys".


Urgències psiquiàtriques en la infància i l'adolescència | Consumer\nUrgències psiquiàtriques en la infància i l’adolescència\nEn els últims anys s'ha detectat en els serveis d'urgències un increment de trastorns de conducta i d'ansietat en nens i adolescents\nCom ocorre en altres malalties, les urgències sovint són la porta d’entrada al sistema sanitari i on es descobreix que, malgrat la seva curta edat, nens i adolescents també poden sofrir un trastorn mental. Entorn del 20% d’aquest grup de població està en risc de patir algun trastorn mental i aquest percentatge encara podria ser més elevat en el cas dels adolescents d’entre 12 i 17 anys.\nEn els últims anys, en les urgències psiquiàtriques infantils i juvenils s’ha observat un increment de trastorns de conducta i d’ansietat. Ara bé, això no significa que no estiguin augmentant quantitativament, sinó que els psiquiatres infantojuveniles, altres professionals sanitaris -com el pediatre- i els adults de l’entorn del nen -a les escoles, per exemple- estan més alerta i són més sensibles i eficaces en la seva detecció, tal com explica Luis Miguel Martín, director de Línia de Primària i Programes Especials de Salut Mental de l’Institut de Psiquiatria (IAPS) que dirigeix Antoni Bulbena a l’Hospital del Mar.\nNo obstant això, la major detecció de trastorns mentals en els més petits i en els adolescents també pot tenir relació amb els models educatiu i social actuals, on no hi ha referents clars i s’observa una baixa tolerància a la frustració, que pot portar al nen a exaltar-se i presentar problemes de conducta. Els adolescents, a més, poden mostrar una personalitat alterada o estar sumits en un estat d’aïllament, irritabilitat, còlera i, fins i tot, sofrir simptomatologia física, a causa del consum de substàncies tòxiques.\nUna altra font de problemes mentals en els nens i púberes és l’estrès que, d’entrada, sembla un problema propi dels adults. Amb tot, hi ha nens sense capacitat per tolerar la pressió que també poden sofrir-ho, ja que els majors l’hi poden transmetre a través de l’entorn educatiu.\nUrgències: porta d’entrada\nEls nens i adolescents arriben a urgències per conductes de risc, quadres d’agitació, agressivitat i còlera desproporcionada\nUna part dels problemes relacionats amb la salut mental de nens i adolescents es descobreix per primera vegada en els serveis d’urgències. Sovint, són la primera porta d’entrada al sistema sanitari per a aquest grup de la població, especialment, per als adolescents que gaudeixen de certa autonomia i que es resisteixen a acudir a a el metge -tret que tinguin un problema greu. En el cas de la població pediàtrica, en canvi, el més comuna és que el pediatre, des de la consulta d’atenció primària, es percate que sofreixen algun trastorn mental. Així mateix, també és freqüent que, quan una mare o un pare, observi una simptomatologia més aparatosa, fora del comuna, acudeixi a urgències.\nEn general, a Espanya hi ha poques urgències psiquiàtriques infantils i juvenils especialitzades. El fet que ni tan sols s’hagi creat la subespecialidad de psiquiatria infantil i juvenil no afavoreix la implantació del servei. “La psiquiatria infantil està poc diferenciada. S’ha dit tradicionalment de la psiquiatria que és la ‘germana pobra’ de la medicina, així que la infantil està en la cua”, declara Martín.\nPer aquesta raó, nens i adolescents que necessiten atenció urgent entren als hospitals per urgències generals, ja que encara són pocs els centres que compten amb serveis diferenciats i, encara menys, els que disposen de psiquiatria exclusiva per a població pediàtrica i adolescent. Malgrat aquesta situació assistencial, l’atenció és cada vegada més eficient en la detecció dels trastorns mentals en menors.\nEls motius més freqüents que porten a aquest grup de població al servei d’urgències són les conductes de risc d’infligir-se dany a si mateixos o als altres, els quadres d’agitació, agressivitat i les reaccions desproporcionades de còlera. Al costat d’aquests quadres més aparatosos, és possible que alguns nens i adolescents arribin per algun símptoma físic i que, després de l’exploració, se’ls diagnostiqui un quadre d’ansietat.\nAra bé, els problemes mentals no es manifesten de la mateixa manera que en els adults; si un nen està trist, pot presentar dolors inespecífics, d’estómac, problemes en respirar, burxades en el tórax i, fins i tot, pot baixar el seu rendiment escolar i no voler anar al col·legi. Una vegada en la consulta, sigui d’urgències o d’atenció primària, el professional tracta de crear un clima de serenitat i empatizar amb l’afectat, tenint en compte que, per als menors, un centre sanitari és un lloc poc agradable i hostil.\nEn aquests primers moments, la principal missió del professional és guanyar-se la seva confiança per realitzar-li una entrevista terapèutica, en la qual se li pregunta com se sent, què pensa i com ha arribat fins a allí. Alguns nens tenen por, de manera que el professional sanitari també ha de treballar per restar-los aquest temor. Quant al tractament, la família suposa un pilar fonamental.\nEncara que és important treballar amb la família, “si el nen insisteix que vol estar sol, se li respecta, però sempre es deixa una escletxa per rescatar a la família i mantenir una entrevista amb ella, doncs el problema també afecta al seu entorn”, opina Martín. La família hauria de ser una ajuda per al seu tractament i, si no, caldria buscar la forma de reconduir la situació, afegeix l’expert.\nPSICOFÁRMACOS EN NENS?\nEls nens amb problemes mentals poden precisar tractament farmacològic que, excepte alguns casos en els quals cal tranquil·litzar-los en urgències, se sol prescriure des d’atenció primària. No obstant això, la Societat Espanyola de Pediatria i Atenció Primària va informar en 2007 que el 30% dels pares es neguen a donar psicofármacos als seus fills amb depressió. Luis Miguel Martín, del IAPS, admet que es tracta d’una qüestió controvertida: en les fitxes tècniques dels psicofármacos no consten indicacions per a nens ja que, per raons de seguretat, amb prou feines es realitzen assajos clínics en menors, igual que ocorre amb altres fàrmacs. En aquest context, l’expert assenteix que és lògic topar amb aquesta actitud reticent.\nNo obstant això, en moments determinats, quan un nen amb un trastorn mental es mostra nerviós, és probable que el tractament farmacològic sigui ineludible. Quan està ben indicat, contribueix al tractament psicològic dels pacients pediàtrics, en canvi, “no prendre-ho és restar una oportunitat en la seva millorança i a més existeix el risc que el trastorn no es pugui resoldre”, declara Martín, que insisteix que tot això ha de considerar-se sempre.\nPer animar a nens i progenitors a complir amb el tractament, és fonamental comptar amb un bon referent clínic, és a dir, amb un professional que transmeti seguretat a l’afectat i la seva família. És el que marca la diferència entre una bona adherència al tractament -que el pacient l’hi prengui- i el seu incompliment.\nnens adolescents tractament trastorn mental urgències


Barrachina "En un any hem confirmat que ocupació i creixement són sinònims de Partit Popular" | | Notícies Dígitals\nBarrachina “En un any hem confirmat que ocupació i creixement són sinònims de Partit Popular”\n06/11/2017 barrachina, ocupacio, pp\nEl president del Partit Popular de la província de Castelló, Miguel Barrachina, ha assegurat que “el primer any de govern de Mariano Rajoy per la província de Castelló és optimista per l’augment significatiu de la creació d’ocupació i perquè en infraestructures mai hi ha hagut 12 mesos tan productius per a la província de Castelló “.\nBarrachina ha realitzat avui balanç del primer any de govern del Partit Popular a Espanya de l’actual legislatura, al costat de la secretària general del PPCS, Elena Vicente-Ruiz, i la presidenta local del Partit Popular, Begoña Carrasco.\nEn aquest sentit, el mandatari popular ha assenyalat que 12.900 castellonencs han abandonat les llistes de l’atur en l’últim any, segons l’Enquesta de Població Activa, i avui hi ha 11.387 cotitzants de Castelló en la Seguretat Social. “La província de Castelló és la quarta d’Espanya que més ha vist reduït la desocupació”, ha apuntat.\nLa taxa d’atur a la província de Castelló se situa en el 15,42%, per sota de la mitjana espanyola que és del 16,38% i molt per sota de la mitjana de la Comunitat Valenciana que és del 17,50%.\nPer Barrachina, “Castelló creix i ho fa amb més intensitat” i les “exitoses reformes de Mariano Rajoy avui hi ha 31.921 castellonencs més treballant que fa quatre anys”.\nAixí mateix, el president del PPCS ha assenyalat que amb Mariano Rajoy al Govern d’Espanya “en l’últim any, gairebé 2.900 dones de la província de Castelló amb més de dos fills perceben ia un complement de per vida en la seva pensió”.\nPel que fa a infraestructures, el president provincial ha destacat “la important gestió que està realitzant el ministre de Foment, Íñigo de la Serna, a la província de Castelló on en aquest primer any de legislatura popular hi ha ja en marxa, o en estudi, vuit grans infraestructures “.\nEn aquest sentit, cal destacar la modernització de la línia fèrria Sagunt-Sogorb-Terol amb 335 milions d’euros, que permet reduir el temps de viatge per a mercaderies i passatgers. Així com l’obra de la N-232 entre el barranc de la Bota i Morella que amb 21 milions d’euros està en fase de licitació el projecte constructiu i ambiental; a més, ara mateix estan en execució les obres del tram entre Morella i Masia de la Torreta amb 42 milions d’euros; també es va licitar el passat mes de juliol la segona via d’alta velocitat que connectarà Castelló amb València, que anirà acompanyada d’una plataforma amb quatre vies; estan resolent les al·legacions dels tres trams del projecte de desdoblament de la CV-10, que suposarà una inversió de 349 milions d’euros; estan licitades les obres de la CS-22 fins al Port de Castelló; així com l’AVE fins a Castelló que estan concloent les actuacions de seguretat i que comptarà amb cinc trens que connectaran la capital de la Plana amb Madrid en 2,30 hores, a més del Corredor Mediterrani Castelló-Vandellòs el projecte estarà acabat aquest any.\nPer a Miguel Barrachina, “la situació de les infraestructures a la província de Castelló és bona, sobretot si es contrasta amb les legislatures del PSOE que només han portat a Castelló la plataforma del Castor i dues dessaladores que ningú vol”.\nCal assenyalar la reducció de la criminalitat a la província de Castelló, els més de 5 milions d’euros invertits per Costes a tot el litoral castellonenc i l’aposta del Govern d’Espanya amb els festivals del nostre territori amb la baixada de l’IVA cultural del 21 al 10%.\n“La perspectiva per als propers tres anys és optimista -assenyala Barrachina- perquè la creació d’ocupació s’està accelerant i la nova llei d’autònoms que incrementa la protecció social dels treballadors per compte propi, i l’anunci d’una nova reforma fiscal, suposaran un major creixement i un impuls al desenvolupament per a la província de Castelló “.\nPer la seva banda, la secretària general del PPCS, Elena Vicente-Ruiz, ha assegurat que “el del Govern d’Espanya té un compromís ferm amb la província de Castelló, un model de gestió que dista molt del govern del Consell de Puig i Oltra que es dedica més a les disputes internes i l’adoctrinament que a gestionar en benefici dels castellonencs, als que ens ha retallat un 28,3% les inversions en el pressupost de 2018 “.\nAixí mateix, Begoña Carrasco ha posat en valor les infraestructures que el Govern d’Espanya ha realitzat a Castelló com l’AVE, l’accés ferroviari al port o la intermodal. “El govern de Mariano Rajoy inverteix a Castelló, el govern de la Generalitat Valenciana ens dedica cada vegada menys a la nostra ciutat. Aquest any la inversió ha disminuït un 8% respecte a la disminució de l’any anterior que ja havia caigut un 23%” .\n← L’aula Universitària UJI-Vila d’Onda ha promogut diverses activitats en els seus primers cinc mesos de funcionament\nCastelló imparteix un nou curs sobre violència de gènere per a policies locals →


Escola Pia Tàrrega: Llengües Estrangeres\nL'Escola Pia de Tàrrega valora de manera positiva i potencia l'aprenentatge de les llengües estrangeres, ja que aquest a més a més de fer-ne possible el coneixement i una millor inserció social i laboral en el nostre món globalitzat, també és una manera de tenir present i entendre la riquesa d'un món multicultural. Així doncs, aquest aprenentatge és un dels nostres principals objectius. Per aquest motiu, incorporem les llengües estrangeres i el seu aprenentatge des d'Infantil fins a 4t d'ESO, tant a nivell curricular, com extraescolars; tenint molt en present els projectes i intercanvi.\nD'aquesta manera i basant el projecte educatiu en el multilingüisme i la multiculturalitat presents en la societat, dins el currículum tenim incloses 2 llengües estrangeres: l’anglès i el francès. Aquestes dues es treballen des de diferents nivells i amb metodologies i projectes també distints, però sempre fomentant l’aprenentatge funcional i un INPUT de la llengua estrangera continuat. Les accions que duem a terme són:\nEnsenyament de llengua anglesa des de l'etapa d'Infantil. Des de P3 fins a P5 els alumnes fan 1 hora a la setmana d'anglès, seguint el mètode Artigal. El mètode està basat en contes senzills i significatius per als alumnes on ells hi participen de forma activa.\nTaller interdisciplinari a infantil en llengua anglesa. “CHEEKY’S TOWN”.\nDesdoblaments setmanals de llengua anglesa a l'etapa de Primària:\nCicle inicial: els alumnes realitzen 1 hora d'anglès amb gran grup i 1h amb mig grup.\nCicle mitjà: els alumnes realitzen 2 hores d'anglès amb gran grup i 1 hora amb mig grup.\nCicle superior: els alumnes realitzen 3 hores d'anglès amb gran grup i 1 hora d'anglès amb mig grup.\nPotenciació de la llengua oral anglesa amb l'ajuda d'auxiliars de conversa natius a les diferents etapes.\nRealització de CLIL en l'àrea d'ARTS & CRAFTS, en l'etapa de Primària.\nPreparació per als exàmens de PET.\nAssignatura complementària d'anglès d'ampliació a 2n d'ESO\nParticipació en el concurs THE PHONIX.\nRealització d'activitats extraescolars en llengua anglesa.\nIntercanvi amb l'escola Piarist School de Vác d’Hongria.\nEnsenyament de la llengua francesa a l'etapa d'ESO.\nEn definitiva, aquesta explicació seria un petit reflex del nostre treball en l'ensenyament-aprenentatge de les llengües estrangeres a la nostra escola.


Les rebaixes d'estiu comencen amb força - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesGeneralLes rebaixes d’estiu comencen amb força\nLa temporada d’estiu ja ha arribat i amb ella ho fan les rebaixes. Els descomptes més esperats pels consumidors els ajuden a fer les compres necessàries per encarar els mesos més calorosos de l’any. Majoritàriament, les rebaixes han començat aquest dilluns dia 1 de juliol, però a la ciutat de Vic, concretament al carrer Manlleu, es van avançar el divendres aprofitant la celebració del ‘Shopping Night’.\nLa temporada de primavera no ha estat tan bona com altres anys, i això fa que alguns botiguers tinguin les esperances posades en aquestes rebaixes. Tot i això, no tots els comerciants veuen en aquestes rebaixes una oportunitat tan gran com havia estat en anys anteriors.\nEls establiments han començat amb descomptes de fins el 50% en els seus productes, el que els permet començar amb bon peu unes rebaixes que, en general suposen més del 20% de la facturació total.


L’antropòleg Claudi Esteva, investit com a doctor honoris causa a títol pòstum – URV Activ@\nNotes de premsa\t10/11/2017\nL’antropòleg Claudi Esteva, investit com a doctor honoris causa a títol pòstum\nLa Universitat Rovira i Virgili de Tarragona l'ha investit aquest migdia, pels seus mèrits científics com a pare de l'antropologia a Espanya i a Catalunya\nMoment en què els padrins presenten Claudi Esteva.\nClaudi Esteva Fabregat, format com a antropòleg a la Escuela Nacional de Antropología e Historia de Mèxic mentre estava a l’exili, va fundar a Madrid, on va tornar als anys 50, la Escuela de Estudios Antropológicos, la primera institució d’antropologia cultural d’Espanya, i l’any 1972 va crear el Departament d’Antropologia Cultural de la Universitat de Barcelona. Va introduir l’antropologia cultural a la universitat espanyola i catalana i va ser mestre de mestres.\nÉs per això que avui ha estat investit doctor honoris causa a títol pòstum per la Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona, en un acte al Paranimf. A la URV hi té molts deixebles, avui professors del Departament d’Antropologia, Filosofia i Treball Social. La Universitat havia aprovat la seva investidura a l’abril passat, i malauradament el dia 4 de setembre Claudi Esteve va traspassar als 98 anys d’edat. Havia nascut a Marsella i es va criar i va viure a Barcelona fins l’exili per la Guerra Civil, i va morir a Barcelona.\nPrecisament, dos dels seus alumnes de diferents generacions, els professors de la URV Joan Prat i Àngel Martínez, han estat els encarregats de presentar la seva laudatio a dues mans, en què han presentat la seva trajectòria científica i acadèmica. Per Joan Prat, la nova disciplina representava “una glopada d’aire fresc que obria les portes a la diversitat”, en el temps gris del franquisme. “Comprendre i assumir que els marges de pedra seca construïts pels pagesos del poble.. eren cultura i no només ho era la Simfonia del Nou Món de Dvorak… va ser un descubriment de primer ordre”, ha afegit. Com ha recordat Àngel Martínez, més de 300 articles i 23 llibres mostren les seves capacitats com a teòric de l’Antropologia i com a etnògraf en diferents països com Mèxic, Perú, Equador, Guinea Equatorial, Estats units i diferents indrets de l’Estat, com l’Alta Aragó i Zamora. Va fer aportacions molt destacades a l’antropologia psicològica, a l’antropologia industrial i als estudis sobre etnicitat i sobre el mestissatge a Iberoamèrica. Què defineix un mestre? “D’entrada, el rigor i la potència intel·lectual, la imaginació creadora, l’estímul per provocar en els altres lectures, pensaments i reflexions, però també la passió en la transmissió de coneixements i aquesta estranya condició que podem anomenar carisma” , diu Joan Prat.\nEl rector de la URV, Josep Anton Ferré, i Berta Alcañiz, marmessora de Claudi Esteva.\nBerta Alcañiz, marmessora de Claudi Esteva, la seva dona, doctora en Antropologia Cultural i professora-investigadora en el Colegio mexicà de Jalisco, ha estat investida, en el seu lloc, pel rector de la URV Josep Anton Ferré. Ha expressat l’agraïment i l’alegria que va sentir l’antropòleg en saber que la URV volia investir-lo com a doctor honoris causa. En el seu discurs, de manera emocionada, ha fet un recorregut per vida de Claudi Esteva, un adolescent de 14 anys intel·lectual, romàntic i gran lector, afiliat després a les Joventuts Socialistes Unificades de Catalunya (JSUC) : “Són experiències de vida d’una biografia que no ha estat estrictament acadèmica ni solament científica i que permeten definir el procés, la història personal i les condicions que el van portar a exercir plenament l’Antropologia” ha manifestat la seva companya. Mireia Esteva, la seva filla, ha recordat la vida difícil que va tenir el seu pare, nascut en una família pobra; la seva determinació i perseverància per aconseguir els objectius i la seva capacitat d’aprenentatge fins a l’últim moment.\nMireia Esteva, durant la seva intervenció.\nEn la seva intervenció final, el rector ha fet un símil entre els valors de Claudi Esteva i els de la Universitat, i ha destacat la reivindicació de la universalitat del coneixement com a vehicle de comunicació entre els pobles. “Fer-lo doctor honoris causa ens honora a nosaltres”, ha dit.\nEl campus Catalunya s’ampliarà per acollir els estudis d’Educació


Fomentem la solidaritat i el voluntariat al jovent de Cervelló\nEs va fer l’acte d’entrega dels diplomes als i les joves que han participat en el programa Aprenentatge i Servei (APS) que organitza l’Institut de Cervelló\nL’alcalde de Cervelló, José Ignacio Aparicio, i la regidora de Benestar Social, Sílvia Muñoz, van presidir divendres passat l’acte de lliurament de diplomes als i les joves participants del programa, a l’Institut de Cervelló. Van participar també, representants de les entitats col·laboradores com Cristina Elier, de Cervemakers; Jose Maria Genovart, de Gaudim Cervelló i el Grup de Recerca i la directora de l’Escola Santa Maria, Andre Amat; la directora de l’Escola Bressol Potesroges, Carolina Palacios; i el director del mateix institut, Fran Rodríguez.\nL’APS es tracta d’un programa de promoció del voluntariat entre els estudiants de 4t d’ESO del centre, que aporta valors positius al jovent com la solidaritat i la col·laboració amb els veïns i veïnes de forma altruista. Els estudiants dediquen unes hores del seu temps a prestar serveis diversos a les entitats o centres de forma voluntària i després són avaluats pel centre per fer seguiment del seu aprenentatge.\nL’alcalde va recordar als nens i nenes que gràcies a aquest projecte no només aprenen als centres educatius les matèries lectives sinó també “com ser millors persones, i com veure el municipi i la societat des del cor i amb ganes d’aportar el teu granet de sorra per fer una societat més solidària.”\nA causa de la pandèmia, l’acte de lliurament no es va poder celebrar a la Sala de Plens de l’Ajuntament com es feia cada any i es va traslladar a les instal·lacions del centre educatiu. A les properes edicions es sumaran a la iniciativa l’escola Escola Nova i més entitats del municipi.


Teatre per als nens i nenes de la comarca el diumenge 30 de novembre a Vallfogona de Balaguer\nEl Projecte Àgape, contingut de l'assignatura Aprenentatge i Servei de l'IES Ciutat de Balaguer\nEl dia 13 de novembre del 2014, el Projecte Àgape - Aliments Solidaris de la Noguera, promogut pel Pla d'Inclusió Social del Consell Comarcal de la Noguera (PLIS), va participar en una sessió formativa adreçada als alumnes de 3r d'ESO de l'IES Ciutat de Balaguer inclosa en l'assignatura Aprenentatge i Servei (APS). Aquesta sessió es complementarà amb una visita al local d'Àgape i amb la participació dels alumnes en les tasques de cooperació voluntària del projecte com a part pràctica de l'assignatura APS.\nLa tècnica responsable del projecte Àgape Alodia Hernández va explicar-ne la part tècnica i el voluntari Pau Borrell va continuar explicant l'apartat de voluntariat i animant els alumnes a participar en projectes socials i comunitaris.\nDurant la sessió es va parlar dels antecedents del projecte i dels objectius que persegueix així com del circuit que han de fer els usuaris que demanen l'ajuda alimentària. Cal recordar que el projecte Àgape va nàixer l'any 2010 amb la col·laboració de Càritas i Creu Roja la Noguera en la seva unió per al repartiment d'aliments en un local únic amb uns mateixos criteris i barems.\nTambé es va parlar de l'origen dels aliments que es donen de forma gratuïta provinents de la Federació Espanyola de Bancs d'Aliments (FESBAL), de recaptes d'aliments del Banc d'Aliments, de l'Associació de Comerciants de Balaguer, del Fons Espanyol de Garantia Agrària i d'aportacions a títol personal. La sessió va acabar amb una síntesi dels 4 anys del projecte Àgape i amb un torn obert de preguntes per als alumnes.\n2n Mercat del Vell. Tot és bell si et fa servei!\nPublicat el 03 Novembre 2014\n15 de novembre de 2014, al passeig de l'Estació de Balaguer i a la plaça de la Sardana, de les 10.00 a les 20.00 h.\nAquest mes de novembre es farà la 2a edició del Mercat del Vell, una iniciativa del Consell Comarcal de la Noguera, per mitjà del Pla de Desenvolupament Comunitari de la Noguera (PDC), i de l'associació de dones Dóna Pas, que ofereix a particulars i entitats un espai de venda d'objectes de segona mà amb la finalitat de contribuir a:\nOferir una alternativa d'increment d'ingressos a les famílies que hi vulguin participar.\nMostrar una forma de mercat ecològica, solidària i sostenible.\nDonar a conèixer la participació social i comunitària com a eina per al desenvolupament de la societat.\nHi pot posar parada tothom qui ho vulgui, prèvia inscripció i contribució de 5 euros per parada, i l'organització hi aporta les taules i les cadires.\nEl període d'inscripció s'acaba el 12 de novembre de 2014, i es pot fer per dos vies:\nA la web www.donapas.balaguerentitats.com, on també es poden consultar totes les característiques i la reglamentació del mercat,\nPresencialment de dilluns a divendres de 9.00 h a 14.00 h, a l'Oficina Jove del Consell Comarcal de la Noguera (Lapallavacara - tel. 973 44 75 70) o a l'IMPIC de l'Ajuntament de Balaguer (Xalet Montiu - tel. 973 44 66 06).\nDurant el mercat hi haurà un Photocall de les Entitats de Balaguer, on qui vulgui podrà disfressar-se i fer-se fotos. També hi haurà l'actuació del grup de música tradicional Vae Vae, que amenitzarà l'ambient durant tota la tarda amb les seves cançons.\nPàgina 54 de 61


Es presenten les 24 hores d'automobilisme de Barcelona que comencen aquest divendres al circuit de Catalunya - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEs presenten les 24 hores d'automobilisme de Barcelona que comencen aquest divendres al circuit de Catalunya\nAl Circuit de Barcelona-Catalunya hi haurà una altra edició de les 24 hores d'automobilisme, la dissetena. Laia Sanz es mostra il·lusionada de cara a la prova i espera millorar la 12a posició en la general i la victòria en la categoria A3T.\n02/09/2015 - 17.00\nLaia Sanz tornarà a repetir en la prova de les 24 hores del Circuit de Barcelona-Catalunya amb què va ser la seva parella l'any passat, Francesc Gutiérrez, que ha participat en totes les edicions de la prova. La pilot de Corbera s'ha mostrat molt il·lusionada durant la presentació de la 17a edició de la prova de resistència i ha explicat que "no serà fàcil millorar el que vam fer l'any passat, però ho intentarem. L'objectiu ha de ser superar el resultat que vam aconseguir". Laia va ser 12a posició en la general i va aconseguir el triomf en la categoria A3T.\nLa de Corbera de Llobregat també ha explicat que és una prova que desgasta molt ja que pràcticament no descanses fins que no acaba la prova. "Fas relleus més o menys de dues hores, això fa que descansis aproximadament una hora i mitja perquè quan baixes del cotxe encara et trobes tensionat pel moment. Per tant, són 24 hores seguides de pressió constant i sí, me'n recordo que l'endemà vaig dormir unes 15 o 16 hores", ha dit Laia Sanz.\nAquest divendres arrencaran les 24 hores de Barcelona-Trofeu Fermí Vélez amb la participació de 75 equips, la inscripció més elevada dels últims 13 anys. La 17a edició d'aquesta prova de resistència començarà el divendres amb els entrenaments lliures, qualificatius i nocturns. La carrera començarà a les 12.00 de dissabte. En les hores prèvies a la carrera, de 10.30 a 11.00, s'oferirà una visita al "pit lane" per a tots els espectadors. L'entrada és gratuïta per a tots els aficionats durant tot el cap de setmana, així com també l'accés al pàdoc. Hi ha 6 equips locals.\nDeclaració Laia Sanz repetirà en les 24 hores


#8M #VagaFeminista | ALFRED BOSCH\n← JUNQUERAS? NÚMERO 1\nEscolta, Manuel Valls →\nEn motiu del 8 de març publico en aquest espai l’article de les regidores Montse Benedí i Trini Capdevila.\nEl 8 de març d’enguany, es convoca una vaga feminista a més de 150 països del món. Dones d’arreu, diverses com som, ens unirem a la vaga feminista, una vaga laboral, de cures, consum i estudiantil per a reivindicar i exigir els nostres drets i prioritzar en l’agenda social i política la lluita per la igualtat real i efectiva entre dones i homes. Sense nosaltres el món s’atura.\nDe fet, un estudi recent d’Enginyeria Sense Fronteres fa evident que 7 de cada 10 víctimes de pobresa energètica són dones. Més d’un 70% dels contractes a temps parcials tenen com a destinatàries les dones. Tanmateix, el 60% de les llicenciades son dones però els càrrecs de més responsabilitat, en tots els sectors, continuen sent ocupats majoritàriament per homes. L’Observatori Dona i Empresa posa de manifest que més del 70% de les empreses no tenen cap dona als seus consells d’administració.\nCom a feministes, estem compromeses amb la democràcia i les llibertats al nostre país. Per això subscrivim les paraules de les dones signants del manifest “Dones lliures en països lliures” publicat a La independent.cat.\nUna resposta a #8M #VagaFeminista\nHola, Alfred. En el programa electoral de ERC para las elecciones municipales barcelonesas del 2019, ¿Pediréis que Betevé (En sus versiones de TV y radio) emita a través de las tecnologías DVB-T2 (La televisiva TDT-2) y DAB+ (Radio digital terrestre)?


GEMA (Grup d'Ecologia i Medi Ambient): Hi ha un problema d'estacionament a tot el món?\nHi ha un problema d'estacionament a tot el món?\nUs penja una traducció de l'article de la BBC que esmenta Jaume Ramon en la seva pàgina de Facebook per els que no domineu l'anglès. Gràcies Jaume.\nPer Chris Summers\nUna revolució és necessària en la nostra actitud cap a l'aparcament, segons l'autor d'un nou llibre. Afirma estem a la deriva en un "mar d'asfalt" i fa una crida als arquitectes a dissenyar aparcaments que són més agradables estèticament i tenen un menor impacte ambiental.\nS'estima que hi ha 600 milions d'automòbils en el món, una xifra que està creixent ràpidament, especialment a la Xina i altres "mercats emergents".\nTots ells necessiten estacionar-se en algun lloc.\nAls EUA, els aparcaments en superfície ocupen una extensió més o menys de la mida de Puerto Rico (8.959 quilòmetres quadrats), segons càlculs conservadors en un nou llibre per Eren Ben-Joseph, professor d'arquitectura del paisatge i la planificació a Massachusetts Institute of Technology (MIT). Pensa que la xifra real podria ser de fins a 12.170 quilòmetres quadrats, gairebé exactament l’extensió de Lleida.\nLa terra és abundant en els EUA - a excepció d'algunes ciutats - i per tant els estacionaments ocupen enormes quantitats d'espai.\nEls centres comercials, cinemes, estadis, fàbriques i complexos d'oficines estan envoltades de praderies d’asfalt.\nMolts d'ells han estat deliberadament dissenyat per al dia de més compres de l'any, el dia després d'Acció de Gràcies, el que significa que sovint són mig buit.\nA Europa, Japó i en ciutats nord-americanes com Nova York i Boston, on la terra es troba en un parc d'alta qualitat, de diversos pisos són l'opció preferida.\nEn el seu llibre, el professor Ben-Joseph sosté que els aparcaments haurien de ser més "responsables ambientalment " i "agradables estèticament ".\nLlavors, què es pot fer per millorar-los?\nPocs de diverses plantes d'aparcaments són els béns culturals, però aquests 10 exemples d'arquitectura modernista mostren que hi ha ocasions en les que els arquitectes es superen i crear punts de referència d'una ciutat pot estar orgullós.\nEric Kuhne, que va dissenyar l'aparcament del guardonat al centre comercial Bluewater, als afores de Londres, va dir que no hi havia excusa per a estacionaments grisos, que va descriure com "insidiósos".\n"En Bluewater ha dos arbres per cada tres cotxes i triem els arbres que donen una flor d'un blanc enlluernador a la primavera i les fulles iridiscents a la tardor. Els aparcaments convertit en un mar de color", va dir Kuhne, nascut als EUA, però qui ara viu a Londres.\nSr. Kuhne, diu: "Massa sovint, el disseny de l'estacionament és superficial i ignominiosa quan es podria restaurar la magnificència de les nostres grans ciutats".\nDiu que ha de ser dissenyat de manera que "honren la rutina heroica" de conduir, treballar i anar de compres.\nUtilitzant la nova tecnologia\nEn el seu llibre, el professor Ben-Joseph diu que quan es va inventar l'automòbil primer en general s’aparcaven per la vorera com els cavalls i els carros que finalment van substituir.\nAparcaments als EUA\nEs creu que el primer aparcament del món es va construir el 1917 a Los Angeles un jove immigrant italià, Andrew Pansini.\nL'any següent, el La Salle Hotel a Chicago va construir per primera vegada un garatge d'estacionament en diversos nivells.\nA través dels anys hi ha hagut una sèrie d'esdeveniments - els aparcaments subterranis, màquines de pagament i més recentment, l'adveniment de pagar pel telèfon mòbil.\nEl primer aparcment de cotxes automatitzats es va desenvolupar als EUA en esl anys 20 del segle passat.\nNo obstant això, els aparcaments d'automòbils robòtics realment va enlairar al Japó en la dècada de 1970, sobretot a Tòquio, que pateix una marcada escassetat d’espai i és necessari maximitzar el nombre de vehicles que poden ser emmagatzemats en un moment donat.\nAl Cube, una oficina i projecte d'apartaments a Birmingham, inaugurat el 2010 hi ha instal·lat un sistema d'aparcament automàtic que permet que els cotxes "s'estacioni".\nEl sistema de la robòtica és car - al voltant de 2 milions de lliures - però permet amuntegar més vehicles.\nLes noves tecnologies també s'està utilitzant per resoldre el problema de la recerca d'una plaça d'aparcament.\nUna companyia britànica, Deteq, ha inventat un sistema de sensors intel·ligents, que poden ser instal·lats als aparcaments per a que els operadors puguin saber quants espais tenen i quines hores del dia són les de més demanda.\nEl gerent de Deteq, basat en Brighton, Adrian Bone, ha dit: "També hem desenvolupat una aplicació que permeti al conductor saber on són els espais d'aparcament més propers."\nReduir l'impacte mediambiental\nS'ha sabut durant anys que l'asfalt absorbint els raigs del sol contribueix a la "illa de calor urbà", fenomen que fa les ciutats més calentes que les zones rurals circumdants. Ara s'estan fent esforços per aprofitar aquesta energia.\nUn d'aquests projectes és a Temple, Arizona. En el denominat projecte Lot 59, s’ha cobert un estacionament de cinc acres a l'estadi Sun Devils de futbol americà a la Universitat Estatal d'Arizona, amb panells solars gegants, que poden produir 2,2 megawatts d'electricitat l'any - suficient per alimentar 550 llars.\nBob Boscamp, un dels fundadors de la companyia darrere del Power Parasol, ha dit que el disseny permet que el 23% de la llum passa, creant un efecte "esquitxat" de llum per als automobilistes.\nUna altra companyia d'Arizona és pionera en l'ús de "recobriments de color de nano-enginyeria " en els aparcaments d'asfalt.\nSheri Roese, fundador i CEO de Emerald Cities Cool Pavement, diu: "Qui va decidir que tots els camins i estacionaments han de ser de color negre?"\n"Va ser una conseqüència no desitjada de l'avanç de la indústria del transport des del 1800, menys una comprensió de com el color afecta el medi ambient.\n"Ara sabem que l'asfalt negre i calent està contribuint a la calor urbana".\nEl nou recobriment s’ha aplicat a l’aparcament d’una escola a Phoenix.\nMentrestant, els científics del Laboratori Nacional Lawrence Berkeley a Califòrnia estan treballant en el desenvolupament d'asfalt de reflexió, que si s'utilitza en els estacionaments podria reduir significativament la quantitat de calor que és absorbit.\nUn altre nou projecte, com es va informar recentment al Boston Business Journal, és un pla per crear energia mitjançant l'escalfament d'aigua a tuberies per sota l'asfalt dels aparcaments.\nMike Hulen, el fundador de Novotech, la companyia de Massachusetts darrere de l’idea, ho ha provat en un lloc a Arizona i va dir a la BBC: "L'asfalt és un cos negre perfecte i la idea és atrapar la calor en ell i eliminar-lo. "\nEll té un nombre de patents pendents en el camp i està buscant finançament pel projecte.\nPublicat per GEMA a 17:56\nEl sol d'Alemanya\nQui patrocina els Jocs Olímpics (verds?) de Londre...\nCarrer Bellpuig, o l'egoisme dels conductors


Sturgeon exigeix a Johnson que accepti un nou referèndum d'independència per a Escòcia La República\nSturgeon exigeix a Johnson que accepti un nou referèndum d’independència per a Escòcia\nL’SNP amb un percentatge de vot inferior als independentistes catalans passa d’ampliar la base i comença la cursa pel segon referèndum d’autodeterminació\nGuanyar amb un 45% del vot serveix a la majoria de països europeus excepte a Espanya\nLa primera ministra escocesa, Nicola Sturgeon, ha insistit aquest dissabte al primer ministre britànic, Boris Johnson, que reconegui que els resultats obtinguts pel seu Partit Nacional Escocès (SNP) en les últimes eleccions demanen la celebració d’un segon referèndum d’independència a Escòcia.\nEl SNP va obtenir 48 dels 59 escons escocesos al Parlament britànic, un resultat que consolida Sturgeon, a pesar que Johnson li va traslladar aquest divendres el seu complet rebuig a un nou plebiscit. Sturgeon, de visita a Dundee, ha assegurat que es va comportar amb “fermesa” davant del primer ministre a l’hora de defensar aquest referèndum.\n“No es pot forçar una nació a acceptar la seva visió del món quan aquesta ha deixat molt clar que no comparteix aquesta visió.”\nEls resultats no poden deixar més clar que Escòcia no vol un govern de Boris Johnson, no vol abandonar la Unió Europea i vol poder determinar el seu propi futur, ofereixi el que ofereixi”, ha explicat en declaracions recollides pel diari escocès ‘The Herald’.\n“Així que li recomano que se centri en la realitat: les eleccions d’aquesta setmana han suposat un moment històric per a Escòcia”, ha declarat. “És clar que Escòcia vol un futur diferent al que ha elegit la resta del Regne Unit”, ha afegit en relació a la decisió majoritària de sortir de la Unió Europea. “Nosaltres”, ha insistit, “volem decidir el nostre propi futur”.\nSturgeon ja havia mostrat abans dels comicis la seva intenció de celebrar aquesta cita el 2020, i té previst publicar la setmana vinent la seva “detallada” argumentació “democràtica” per justificar un traspàs de competències i avançar cap a aquesta nova convocatòria, que “ha de ser responsabilitat del Parlament escocès”, informa la BBC.


Ramon Robert confirma que l'Espanyol negociarà la continuïtat de Diego López i Diego Reyes - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nRamon Robert confirma que l'Espanyol negociarà la continuïtat de Diego López i Diego Reyes\nEl conseller delegat del club blanc-i-blau ha explicat que volen negociar amb el Milan i el Porto per quedar-se en propietat tots dos futbolistes, i ha assegurat que traslladaran a la Lliga el seu malestar pels horaris dels últims partits\n13/02/2017 - 16.30\nRamon Robert, conseller delegat de l'Espanyol\nEl conseller delegat de l'Espanyol, Ramon Robert, ha explicat a la Festa del Cargol a Barcelona, que el club blanc-i-blau té la intenció de negociar amb el Milan italià i el Porto portuguès la continuïtat del porter Diego López i del central mexicà Diego Reyes, respectivament.\nEls dos futbolistes estan cedits fins a final de temporada i el contracte del porter no preveu opció de compra, mentre que el del defensa és de set milions d'euros. "Hem parlat amb els jugadors, amb l'àrea esportiva i els seus agents. Ara toca aprofundir en la possibilitat de tenir-los en propietat durant diversos anys", ha comentat Robert.\nEl dirigent, a més, ha donat per segura la continuïtat de l'extrem argentí Pablo Piatti, cedit pel València i amb una opció de compra d'1,3 milions, a més d'altres condicionants. "Podem comptar amb ell per a la temporada que ve perquè ja estava pactada la compra d'acord amb uns resultats", ha recordat.\nUna altra de les incorporacions que Ramon Robert dóna per feta és la del davanter Sergio García, que no va poder fitxar en el mercat d'hivern. "Serà jugador de l'Espanyol la temporada que ve. Signarà per una campanya ampliable en funció de resultats i del temps que estigui en plena forma, que esperem que sigui molt temps", ha indicat.\nMalestar amb la lliga pels horaris dels partits\nEl conseller delegat també ha avançat que l'Espanyol traslladarà a la Lliga el seu malestar pels horaris dels partits en una reunió que es podria celebrar la setmana que ve. L'equip blanc-i-blau haurà de jugar per sisena vegada aquesta temporada en divendres, en concret el dia 10 de març contra Las Palmas a Cornellà la 27ena jornada. "Entenem que la gent estigui molesta. No és una cosa que ens convingui i hem d'intentar que l'afició vingui a l'estadi", ha comentat.