Camprodon. Tradició turística de més d'un segle\nSituat al centre de la vall, Camprodon té una tradició turística de més d'un segle. Ofereix una rica vida comercial concentrada al carrer València, el més concorregut i el punt neuràlgic de la ciutat, convertit en zona de vianants. A més, dóna una oferta lúdica, hotelera i esportiva molt completa. Admireu el pont romànic de Camprodon, visiteu el Monestir de St.Pere i el Museu Isaac Albéniz, o simplement feu una passejada pel comerç, pel Passeig Maristany o pel passeig de la Font Nova.\nFormada per sis municipis, és un lloc ideal per gaudir de la natura, de l'esport, del paisatge i dels animals. A la Vall també podrà gaudir de l'arquitectura, de la història, de la música i de la pintura. Podrà gaudir de la gent, del seu tracte afable i proper; podrà trobar aquella tranquil·litat tantes vegades enyorada; podrà passejar per quilòmetres i quilòmetres de camins petits que el portaran als racons més bonics d'aquest paratge natural.\nA Camprodon, punt de trobada de la Vall, podrà gaudir de gran quantitat de comerços i segur que no és podrà resistir a la temptació d'un bon embotit, de les esplèndides galetes Birba o de venir al restaurant El Pont9 , on li oferim la possibilitat de degustar la gastronomia de la comarca.\nDescobreix i visita Molló Parc, el Parc d'Animals de la Vall de Camprodon. Un parc natural, situat a Molló que ofereix al visitant un recorregut de 2 a 3 hores, entre cérvols, daines i cabirols, muflons, óssos, isards, marmotes, llops ... La visita preferida per als petits i els grans de la familia.\nEscapa't i vine a esquiar a Vallter 2000, la neu més mediterrània dels Pirineus. Amb més de 40 anys d'activitat com Estació d'esquí i de muntanya, Vallter 2000 es troba en un cercle d'origen glaciar (cercle de Morens - Ull de Ter), a la zona més oriental del Pirineu, a la comarca del Ripollès i dins el terme municipal de Setcases. Vallter 2000 disposa d'11 remuntadors mecànics: 2 Telecadires, 5 Telesquís, 3 Cintes transportadores, 1 Telecorda. A més, la neu està garantida gràcies als 84 aspersors. Escapa't per fer esport i gaudir.\nSituada a només 20 minuts amb cotxe des del nostre hotel.\nno tE'N vagis sense visitar\nUn poblet pintoresc i encantador que tot ell és un monument arquitectònic.\nLa destinació turística per excel·lència.\nUn entorn natural i paisatgístic privilegiat, que captiva a tots els viatgers.\nImpregnada d'una llarga història que dóna signe d'identitat a Catalunya. La portalada, la basílica i el claustre del monestir de Santa Maria de Ripoll,\nformen un conjunt únic al món.\nUna vall única al Ripollès.\ni si encara vols saber més ...\nEntra a www.elripolles.com . Trobaràs tota l'oferta turística que la nostra comarca t'ofereix d'una manera molt fàcil, detallada i pensada per al viatjant que vol descobrir la nostra terra.


ARTICLE DEL MES DE GENER A ‘SOMGARRIGUES’: VALORACIÓ DEL TRICENTENARI I DEL PROJECTE “1714: L’IMPACTE DEL RÈGIM BORBÒNIC A LA COMARCA DE LES GARRIGUES” | Centre d'Estudis de les Garrigues\nHome > Articles SomGarrigues > ARTICLE DEL MES DE GENER A ‘SOMGARRIGUES’: VALORACIÓ DEL TRICENTENARI I DEL PROJECTE “1714: L’IMPACTE DEL RÈGIM BORBÒNIC A LA COMARCA DE LES GARRIGUES”\nPosted by: Redacció 6 febrer, 2015\tin Articles SomGarrigues\nVALORACIÓ DEL TRICENTENARI I DEL PROJECTE “1714: L’IMPACTE DEL RÈGIM BORBÒNIC A LA COMARCA DE LES GARRIGUES”\nAquest darrer any 2014 que acabem de deixar enrere, el CEG ha impulsat el projecte “1714: l’impacte del règim borbònic a la comarca de les Garrigues”. Els principals objectius que volíem assolir eren impulsar la recerca històrica sobre aquest període i realitzar actuacions de difusió del que va suposar per a la comarca. També volíem potenciar la realització d’estudis monogràfics en les Trobades d’Estudiosos que apleguessin diverses recerques a l’entorn d’un fil conductor, més enllà de la mera miscel·lània de treballs.\nHem assolit un cert impuls de la recerca sobre aquest període. Ens hem aproximat a una època convulsa que va marcar el destí de la nostra nació. Sens dubte, la ciutat de Barcelona fou el símbol de la resistència i la defensa de les constitucions i llibertats de Catalunya. Ara bé, la Guerra de Successió també va impactar a la resta del territori i òbviament, a la nostra comarca. Potser no va haver l’èpica del setge de Barcelona, però la població del que avui són les Garrigues va haver de patir una repressió duríssima durant el conflicte (per exemple, la desaparició del poblat de Castellots i el manteniment de les tropes d’ambdós bàndols) com també durant la instauració al segle XVIII del règim borbònic (ho testimonia la implantació del Cadastre de Patiño, que suposà un formidable instrument per a controlar la gent i les seves propietats com també per escanyar a una població que havia de pagar el botí de guerra). Malgrat tot això, el millor triomf del nostre poble ha estat que, més enllà de la seva resistència i oposició durant el període bèl·lic, ha sabut mantenir durant aquests tres-cents anys els trets que la conformen com a nació i ha sobreviscut a un progressiu procés d’assimilació i anihilació. De nosaltres dependrà mantenir o no aquest testimoni dels nostres avantpassats.\nEntre els diversos actes que ha organitzat el CEG o en els que ha col·laborat amb d’altres institucions cal destacar la Trobada d’Estudiosos de Fulleda, les jornades i/o conferències realitzades a la Floresta, l’Albi, la Pobla de Cérvoles, l’Espluga Calba i el Vilosell. Esperem que ben aviat puguin publicar-se les actes de la Trobada d’Estudiosos de Fulleda on podreu trobar els treballs que conformen aquest estudi monogràfic i en els quals han intervingut Jordi Satorra i Marin, Ramon Miró i Bernat, Josep M. Pasqual i Palau, Josep M. Grau i Pujol, Josep M. Vallès i Martí i Vicenç Aguado i Cudolà. D’altres entitats públiques i privades han organitzat diversos actes que han contribuït a difondre la commemoració del Tricentenari que han anat des d’actes institucionals, concerts, obres de teatre, etc.\nA tots els que han col·laborat cal agrair la seva dedicació i treball. Encara, però, queda molta feina per fer per a recuperar la nostra història sobre aquest convuls període i per a fer la seva difusió. Hi ha molts buits sobre el que va passar llavors, queden per analitzar molts documents i arxius, i estudiar els casos concrets de municipis garriguencs que no han pogut ser examinats en aquesta ocasió. Tant de bo serveixi com una primera fita que marqui el camí de successives recerques i anàlisis.\nQueden pendents altres actuacions, com la realització d’un itinerari on haurien d’ocupar un lloc destacat les restes dels antics poblats que van desaparèixer (Castellots, Les Besses i Vimferri) i les poblacions que van esdevenir escenari bèl·lic (com les Borges Blanques, Arbeca i l’Albi). També seria molt oportú recuperar alguns dels símbols que van ser arrabassats (per exemple la denominació de paeria per als ajuntaments de les Borges Blanques i Arbeca), així com homenatjar a alguns dels herois amb alguna placa commemorativa (per exemple, el sergent de fusellers Pere Paiet que va reconquerir en una acció audaç el castell de l’Albi).\nVicenç Aguado\t2015-02-06\nTagged with: Vicenç Aguado\nPrevious: El CEG amb la literatura garriguenca\nNext: X Convocatòria d’ajuts a projectes d’investigació o de difusió cultural destinats a centres d’estudis


Que li proporciona una nova manera de connectar als usuaris d'un sistema de xarxes socials amb el nostre sistema circular que pot contenir formes existents com amics, segueixi, amic i molt més\nTgplus és una plataforma de xarxes socials el lliurament dels components bàsics que permeten desenvolupadors, empreses, escoles i associacions per crear les seves pròpies xarxes socials i les aplicacions completament . TGplus plataforma de xarxa social és un script PHP sistema de xarxes socials que li permet construir el seu propi lloc de xarxes socials com qualsevol altre per aquí . Tgplus ve amb les característiques que vostè necessita per construir la seva pròpia xarxa, el que fa el sistema themmable i les característiques es troben en el paquet que es pot activar o desactivar els que preferim . Tgplus li proporcionen dos tipus de contingut de càrrega per als usuaris , càrrega de la pàgina normali la Ajax càrrega de contingut, Pot ser de control des del panell d'administració fàcilment . S'utilitzen Twitter arrencada tema que ve amb\nCINC [ 5 ] TEMES INCLOSOS\nincloent el tema backend / admin i més temes es pot afegir amb només reemplaçar el fitxer css arrencada amb qualsevol tema d'arrencada .\nPlugins Premiun addicionals\nSistema de missatges privats Facebookish\nSystem Badge Gamification\nTGplus utilitza el marc Laravel per aconseguir que la neteja url amigables SEO i altres característiques del marc laravel .\nUsos de TGplus La xarxa social\nTgplus té moltes maneres d'usar-lo consulti a continuació\n1 . Crear un lloc complet de xarxes socials\n2 . Utilitzeu-lo en el seu negoci i crear diferents comunitats en la seva administració perquè la gent parli sobre cada producte\n3 . Amb la funció de conjunt del sistema, pot eliminar alguns o afegir una mica de formar el seu propi tipus de sistema de xarxa social\n4 . El molt que es pot construir utilitzant TGplus escriptura de xarxes socials .........\nTGplus escriptura de xarxes socials li proporcionarà aconseguir característiques perquè vostè construeixi el seu propi lloc de xarxes socials\nTGplus li proporcionen nova forma de connectar als usuaris a través de sistema de cercle, que conté formes existents dels usuaris es connecten com a amic, segueix etc\n1 . Activitats en temps real on l'usuari veu després de la gent en els seus cercles\n2 . La publicació dels vídeos de YouTube i les imatges\n3 . Notificació automàtica de les activitats en el lloc, com quan algú comentari en la seva entrada, s'afegeix a un cercle, etc\n4 . Béns actualització de data i hora\n5 . Sistema de comentaris a les diferents activitats en el lloc, igual que en un pal\n6 . Gravatar integració amb la possibilitat de carregar manualment una imatge de perfil\n7 . Amics motor de cerca per trobar, llocs, comunitats, etc\n8 . Gran sistema de la Comunitat, per a la creació de comunitats en el seu conjunt\n9 . Addició de persones als teus cercles\n10 . Sistema Circle\n11 . Eliminació del seu propi lloc\n12 . Sistema de fotos\n13 . Visualització de les activitats posteriors, les persones que participen en el lloc\n14 . Un sistema de perfil complet\n15 . Proporció de missatges / comunitats a les persones en els seus cercles\n16 . Canvi de coberta perfil\n17 . Carregant títol de l'enllaç, la imatge i la descripció de cada lloc\n18 . Hashtags en els pals de la mateixa manera que a Google ia twitter\n19 . Ajax càrrega de contingut / forma normal de càrrega de la pàgina ( administrar per admin )\n20 . Creació d'àlbums de fotos\n21 . Intercanvi de fotos a la seva pàgina de perfil\n22 . Compartir les seves missatges a la seva pàgina de perfil\n23 . Sistema d'autenticació Social ( Facebook, Twitter, Google+ )\n24 . Completar com a sistema com facebook, com missatges, les comunitats, perfil dels usuaris, etc\n25 . Sistema acortador d' Url també s'inclou\n26 . Sistema themable on es pot canviar el tema del lloc en qualsevol moment\n27 . Trobar sistema Gent inclòs\n28 . SEO friendly URL pel gran marc\n29 . Fes Gamification també s'inclou per gamify activitats dels usuaris mitjançant la concessió de targetes d'identificació per a l'usuari i molt més ....\nQuè es pot fer administrador ?\nLa resposta és que l'administrador pot fer molt, oferim cada configuració perquè pugui administrar el sistema per complet pel seu compte propi sense dir-nos per modificar o treure una funció, nosaltres ho fem possible per a vostè per eliminar qualsevol cosa pel seu compte propi .\n1 . Tots els elements del sistema és en el paquet que es pot activar o desactivar vostè prefereix\n2 . L'administrador pot desactivar / activar el registre de l' usuari\n3 . L'administrador pot activar / desactivar usuari pas getstarted\n4 . L'administrador pot canviar el tema del sistema\n5 . L'administrador pot editar els detalls del lloc, icona, logotip i detalls com sobre la privacitat i termes de contingut de la pàgina\n6 . L'administrador pot afegir diferents cercles dels usuaris a seguir com amics, Seguiment, l'art i la ciència, etc i pot fer qualsevol cercle mundial que tots els usuaris tenen el cercle, com amics i seguir cercle suposa que ha de ser global i fins i tot la relació\n7 . L'administrador pot crear diferents tipus de grups d'usuaris com a moderador o qualsevol altre nom que pot donar el grup i ser capaç d'assignar qualsevol usuari al grup . I editar el permís perquè el grup com crear, eliminar, actualitzar, modificar permisos, etc\n8 . L'administrador pot gestionar els usuaris, editar, esborrar\n9 . Cada paquet ve amb un o més paràmetres que l'administrador pot configurar, per exemple ajustaments posteriors, estableix administrador del límit dels llocs llistat, per administrador de la comunitat pot establir qui pot crear una comunitat i . t . c .\n10 . L'administrador pot editar traducció d'idiomes, afegir més idiomes, etc\n11 . L'administrador pot eliminar qualsevol lloc a nivell mundial en el sistema, eliminar les comunitats, els usuaris, etc\n12 . I molt més ...........\nInstal · lació i configuració\nI instruccions d'instal · lació s'inclou en l'arxiu descarregat\nComprovi la demo aquí, està bé que registrar-se o ingressar amb aquest nom d'usuari i contrasenya\nNom d'usuari - . Tmontana\nPassword - . Tmontana\nSi us plau no actualitza la contrasenya perquè altres usuaris puguin provar-ho amb aquest senyal\n15 13 de juny\nsistema de cercle, amics connexió, php, compartir fotos, compartir d'estat, compartir vídeos de youtube, xarxes socials, plataforma social


Pilar Rahola vaticina unes plebiscitàries amb una llista plena de noms propis de la societat civil - El Gerió Digital\nPilar Rahola vaticina unes plebiscitàries amb una llista plena de noms propis de la societat civil\nLa periodista publica 'Mariona', una novel·la amb protagonista femenina ambientada en la societat catalana del segle XIX\nDijous, 16 d'octubre de 2014 19:38h\nPilar Rahola en la presentació de 'Mariona' © ACN\nLa periodista i escriptora Pilar Rahola ha declarat que el 9-N serà "la festa de la desobediència" i ha pronosticat que abans de les eleccions municipals "hi haurà unes plebiscitàries amb una llista conjunta amb molts noms propis de la societat civil".\nAixí ho ha explicat aquest dijous en la presentació de la seva novel·la 'Mariona', ambientada en l'època "desconeguda i intensa" del segle XIX. Rahola ha manifestat la seva aposta per l'escriptura de ficció.\n"El segle XIX és el segle on Catalunya desapareix i torna a recuperar-se", ha afirmat. Per això, "el que va passar aleshores fa que ara el poble català s'esforci per votar".\nDesprés de vendre més de 20.000 exemplars d''El carrer de l'embut', Pilar Rahola continua el camí de la ficció novel·lística amb 'Mariona', on transporta al lector a la Barcelona de mitjans del segle XIX de la mà d'una jove que el 1824 està a punt de casar-se. Els seus plans es veuran trencats quan la història i la política facin acte de presència en les seves vides.\nPublicada per RBA, Rahola volia fer una novel·la "d'un personatge de mirada petita". Per això, Mariona comença sent "una noia menestral que vol viure en pau amb el seu marit", i acaba "sent devorada i revolucionada pels esdeveniments, que li destrueixen la seva idea de vida".\nRahola ha remarcat la importància del segle XIX per a la Història. "Aquest segle és l'inici de la modernitat", ha assegurat. "No tenim molts escriptors que li hagin posat calidoscopi a aquesta època", per això la periodista ha reconegut la seva influència per escriptors com Benito Pérez Galdós o Mercé Rodoreda, "per tractar tan a fons el creixement personal dels protagonistes".\n"És un segle apassionant: amb bullangues, epidèmies, bombardejos, revolucions industrials", ha manifestat Rahola. Aquest és el motiu pel qual l'escriptora busqui homenatjar aquest segle "explicant la història al públic català amb xicotets trossos d'aquesta". També ha remarcat la seva intenció de recuperar amb la novel·la a grans personatges que "avui només són un nom de carrer o estacions de metro".\n"L'aposta per la novel·la va de veres"\n"Escriure ficció és com un bàlsam després d'estar tot el dia a les trinxeres, així que he dedicat unes dues hores diàries pel matí a crear la novel·la durant un any i mig", ha reconegut.\nLa periodista ha assegurat que "la seva aposta per la ficció va de veres". Per tant, ja té al cap una tercera novel·la, aquesta vegada ambientada en el segle XXI. "Ara no és el moment d'escriure un assaig sobre el que està ocorrent a Catalunya, perquè és necessari més perspectiva en el temps", reconeix.\nRahola ha declarat que el 9-N serà 'la festa de la desobediència' El teu navegador no suporta la reproducció d'àudios.


Carous | Mapes de Patrimoni Cultural\nA 1000 metres per camí rural de la carretera B-522, punt quilomètric 4'750.\nCarous es troba situada en la vessant sud d'un turó lleugerament elevat al nord-oest del Picó i al sud-est del Noguer i de l'església de Sant Esteve de Granollers.\nEs tracta d'una masia de mitjanes dimensions formada per dos volums separats de planta baixa, primer pis i golfes, un del segle XVIII i l'altre de la segona meitat del XIX, amb un petit volum i un pati tancat enmig. El volum antic està bastit amb murs arrebossats de maçoneria de pedra i parts de tàpia i coronat amb teulada de doble vessant amb aigües a les façanes laterals.\nLa façana principal, orientada al sud, conté a nivell de planta baixa dues finestres, una emmarcada amb pedra bisellada, i un portal emmarcat amb pedra bisellada amb la data de 1766 inscrita a la llinda amb una creu, l'anagrama IHS i el símbol dels tres claus que representen la Crucifixió de Crist intercalat. Al primer pis hi ha tres finestres emmarcades amb pedra bisellada i a les golfes una finestra.\nLa façana est es troba dominada per diverses estructures adossades, algunes bastides amb murs d'obra vista. A l'extrem dret de la façana s'observa una ampliació del volum principal amb mur de maçoneria de pedra i cantonada d'obra vista.\nLa façana nord es troba dominada per una ampliació, en aquesta part bastida amb mur d'obra vista.\nLa façana oest es troba dominada per un cos adossat que uneix els dos volums destinats a l'habitatge formant una eixida orientada al sud.\nEl volum del segle XIX, arrebossat i pintat de blanc està coronat amb teulada de quatre vessants amb una petita torre enmig que dóna llum a una escala central interior. Es tracta d'un edifici d'estil senyorial, sostres alts i grans finestrals, decorats amb guardapols motllurats amb decoracions florals als extrems.\nUns metres a l'est de la masia hi ha una estructura bastida amb murs de maçoneria de pedra, cantonades i obertures emmarcades amb obra vista i teulada de doble vessant.


Ribadavia, Cambados, Alondras Club de Fútbol, Lalín, Club Deportivo Lalín, Marín, Pontevedra, O Porriño, Ponteareas, Redondela, Sanxenxo, Vigo, Café del Mar\nRibadavia és un municipi de la Província dOurense a Galícia. Pertany la Comarca do Ribeiro. Làrea urbana descansa en costat dret del Miño i lúltima part del riu Avia. Està comunicada per la nacional N-120 dOurense a Vigo, i lAutovia de les Ries B ...\nCambados és un municipi de la Província de Pontevedra a Galícia. Pertany la comarca dO Salnés. Limita amb Vilanova de Arousa, Ribadumia, Meaño i amb loceà Atlàntic.\nL Alondras Club de Fútbol és un club de futbol gallec del municipi de Cangas, la província de Pontevedra. Actualment juga al grup 1 de la Tercera divisió.\nLalín és un concello gallec de la província de Pontevedra, en la Comunitat Autònoma de Galícia, Espanya, i és la capital de la comarca do Deza. Té una població 20.732 habitants 01-01-2005. És considerat el quilòmetre zero de Galícia. Segons un de ...\nEl Club Deportivo Lalín és un club de futbol gallec de la ciutat de Lalín, la província de Pontevedra. Fundat el 1974 juga actualment al grup sud de la Preferent Autonòmica de Galícia.\nMarín és una ciutat de la província de Pontevedra, situada la comarca do Morrazo a Galícia. Limita al nord amb la ria de Pontevedra, a lest amb Pontevedra, al sud amb Vilaboa i Moaña i a loest amb Bueu. La població de Marín és de 25.562 habitants ...\nO Porriño és un municipi de la Província de Pontevedra a Galícia. Pertany la Comarca de Vigo. Limita al nord amb Mos, al nord-oest amb Vigo, a loest amb Gondomar, al sud amb Tui, al sud-est amb Salceda de Caselas i a lest amb Ponteareas.\nPonteareas és un municipi de la Província de Pontevedra a Galícia. Pertany la Comarca do Condado. Limita, al nord, amb Mos, Mondariz-Balneario i Mondariz; al sud, amb Salvaterra de Miño, Salceda de Caselas i As Neves; a lest, amb Covelo; i a loes ...\nLextrem Oest del municipi voreja la Ria de Vigo i el municipi de Vigo. Pel sud Redondela limita amb el municipi de Vigo, per lEst amb els municipis de Mos i Pazos de Borbén i pel nord amb Soutomaior. Lorografia de Redondela és muntanyenca/suau do ...\nSanxenxo és un municipi costaner de la província de Pontevedra, a Galícia, que pertany la comarca dO Salnés. És conegut per ser una de les principals destinacions turístiques de Galícia, gràcies al seu clima, les platges amb bandera blava i lambi ...\nVigo és un municipi i una ciutat situada al sud-oest de Galícia, la província de Pontevedra. És el municipi més poblat daquesta comunitat autònoma amb 292.986 habitants, així com el catorzè dEspanya, sent la ciutat més poblada sense rang de capit ...\nVilagarcía de Arousa és un municipi costaner de la província de Pontevedra, a Galícia, capital de la comarca dO Salnés. Es troba a linterior de la ria dArousa. Amb una població de 37.712 habitants lany 2014, és el novè municipi més poblat de la c ...\nL Arosa Sociedad Cultural és un club de futbol gallec de la ciutat de Vilagarcía de Arousa, la província de Pontevedra. Fundat el 1945, juga els seus partits com a local A Lomba. Actualment juga al grup I de Tercera Divisió però ha arribat a juga ...\nSant Antoni de Portmany és una vila i municipi de lilla dEivissa, situat a loest. Correspon a lantic Quartó de Portmany, un dels quatre quartons en què Jaume I dividí lilla al segle XIII. El mot" Portmany” fou adoptat pels àrabs com a Burtuman, i ...\nEl Café del Mar és un bar dEivissa, situat al costat de la platja de Sant Antoni, famós per la selecció de música que reprodueix al vespre. La marca núm. M2598916 està registrada per Carlos Andrea. Cafè del Mar, diposa de grades per poder veure e ...\nSes Païsses és un nucli de població dins el terme de Sant Antoni de Portmany, a lilla dEivissa. Està situat a loest de lilla, a 2 quilòmetres de distància del poble de Sant Antoni. El nucli de població està situat la part de Can Bonet. És un barr ...\nSant Joan de Labritja és un municipi de lilla dEivissa. Lalçada màxima del terme és de 410 metres a es Fornàs. El municipi consta de quatre parròquies: Sant Joan de Labritja, Sant Miquel de Balansat, Sant Vicent de sa Cala i Sant Llorenç de Balàf ...\nSant Josep de sa Talaia, o també Sant Josep de la Talaia, és un municipi de lilla dEivissa, on està situat laeroport de lilla, conegut com a aeroport des Codolar. El puig més alt de lilla és sa Talaia de Sant Josep, de 475 m daltitud. També és el ...\nEscola dArt dEivissa Lany 1935, el Ministeri dInstrucció Pública autoritzà la creació de lEscola dArts i Oficis Artístics dEivissa. Des de 1995) la seva seu està a can Sifre i orgànicament depèn del departament dAprenentatge Permanent de la Conse ...\nSanta Eulària des Riu o també Santa Eulària del Riu, és el municipi més oriental de lilla dEivissa, amb categoria de vila. En lèpoca musulmana es deia Xarc. El poble va sorgir al voltant de lesglésia al cim del puig de Missa, un component emblemà ...\nLes Dàlies és un mercat de temàtica hippie que va ser fundat a Sant Carles de Peralta, a lilla dEivissa, el 1985 per Juan Fernando Marí, conegut com a "Juanito de Les Dàlies", amb la col laboració de la galerista anglesa Helga Watson-Todd. El mer ...\nEl club va ser fundat lany 1945 i va aconseguir arribar al grup balear de la Tercera Divisió la temporada 1985-86, després de renunciar la seva plaça la Unió Esportiva Porreres. Amb Toni Arabí lequip aconsegueix disputar una temporada la Segona D ...\nGent per Formentera és una agrupació política formenterera que aparegué per concórrer a les eleccions, tant municipals com al Consell de Formentera, a més doptar al Parlament de les Illes Balears. És un partit polític jove dideologia progressista ...\nEl Grup dIndependents de Formentera és un partit polític de Formentera que es presenta a les eleccions municipals daquest ajuntament des de 1987. Lany 2015 es va dissoldre, però alguns dels seus militants van fundar Compromís amb Formentera. Va a ...\nKol lectiu Bassetja fou una associació cívica, política i cultural activa a Formentera entre 1988 i 1994, formada per universitaris procedents del Moviment Comunista de les Illes Balears, de la Lliga Comunista Revolucionària, i altres grups indep ...\nAquestes eleccions seguiren la mateixa dinàmica que al camp eivissenc, donant la victòria al corrent conservador i, en el cas de Formentera, donant la batlia a Vicent Torres Escandell. Lany 1897 la companyia que explotava les salines dEivissa com ...\nAlaró és una vila i municipi del Raiguer de Mallorca. Limita amb Bunyola, Escorca, Lloseta, Mancor, Binissalem, Consell i Santa Maria del Camí. Es troba al peu de la muntanya que al cim acull el Castell dAlaró. El clot dAlmadrà pertany la vila dA ...\nEl ferrocarril dAlaró, o tramvia dAlaró, fou una línia fèrria mallorquina creada per la Sociedad del Ferrocarril de Alaró que unia aquest poble amb lestació de Consell-Alaró de la línia Palma-Inca, amb la qual coordinava els horaris. El trajecte ...\nLa Bastida dAlaró, dita també fortificació de la Bastida, de la Penya de la Bastida o de la Mola de la Bastida, és una construcció defensiva situada dalt de la Mola de la Bastida, que salça a sobre de la barriada de los Damunts de la vila dAlaró, ...\nAlcúdia és un municipi balear situat al nord de Mallorca, que té el títol de ciutat des de 1523; i està situada entre les badies de Pollença i la dAlcúdia; la seva extensió és de 60 quilòmetres quadrats, i té més de 21.000 habitants. La ciutat té ...\nAlgaida és una vila i municipi de Mallorca situat al centre de lilla, a lest de la capital, i que pertany la comarca del Pla. Limita amb els municipis de Palma, Santa Eugènia, Sencelles, Lloret de Vistalegre, Montuïri i Llucmajor. La batlessa act ...\nEl bou dOsborne de la carretera de Manacor és lúnic que hi ha instal lat a lilla de Mallorca i a tot larxipèlag balear. Es troba la dreta de la carretera en sentit Manacor entre Algaida i Montuïri, al punt quilomètric 24, la finca de Son Munar. É ...\nEl Velòdrom Andreu Oliver, també conegut com a Velòdrom dAlgaida, és una instal lació dedicada al ciclisme en pista a laire lliure dAlgaida. Va estar activa entre 1975 i 1995.\nAndratx és una vila i municipi del sud-oest de Mallorca, la costa de la serra de Tramuntana. Limita a lest amb Calvià, al nord-est amb Estellencs i amb el Mediterrani al nord, oest i sud. El municipi està format per cinc nuclis de població: Andra ...\nAriany és un municipi mallorquí situat al centre-est de lilla i que pertany la comarca del Pla. Limita amb els municipis de Maria de la Salut, Santa Margalida, Petra i Sineu. Constituí el seu Ajuntament el 1982 en segregar-se de Petra, després de ...\nArtà és una vila i municipi de Mallorca situat al nord-est de lilla, que pertany la comarca de Llevant. Compta amb la muntanya més alta de les serres de Llevant: sa Talaia Freda, amb 562 metres daltitud. Confronta amb Capdepera, Son Servera, Sant ...\nEl Club Llevant dArtà fou un grup cultural del municipi artanenc fundat el 22 doctubre de 1967, que va dinamitzar el poble a finals dels anys 60 i la dècada dels 70, aglutinant les persones amb més inquietuds i promocionant les arts plàstiques, e ...\nEl Consorci Aubarca-Es Verger és un consorci creat lany 2001 per tal de conservar, protegir, gestionar i explotar els recursos naturals de les finques públiques de Aubarca i es Verger, al terme municipal dArtà. Els membres consorciats són el Gove ...\nL IES Llorenç Garcías i Font és un centre deducació secundària dArtà. Actualment ofereix estudis dEducació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional. El 1980 va prendre el seu nom actual, en honor del botànic artanenc, l’apoteca ...\nEl Poliesportiu Municipal de Na Caragol és un complex esportiu de prop de 9.000 m 2 situat al terme municipal dArtà. Està situat al barri que li dóna el nom.\nSa Pista era una instal lació dedicada al ciclisme en pista a laire lliure dArtà, existent entre 1957 i 1964. Va ser la segona pista existent la localitat després del Velòdrom de Son Taiet. La pista fou inaugurada el 8 de juny de 1957 i va ser in ...\nEl Velòdrom de Son Taiet era una instal lació dedicada al ciclisme en pista a laire lliure dArtà, existent entre 1926 i 1941. Va ser la primera pista ciclista existent la localitat. Fou succeïda més endavant per Sa Pista. La pista fou inaugurada ...\nBanyalbufar és una vila i municipi mallorquí situat a loest de lilla, entre la serra de Tramuntana i la mar Mediterrània. Limita amb Estellencs, Puigpunyent, Esporles i Valldemossa.\nFrancesc Albertí Palau fou un empresari i dirigent empresarial. Va dirigir la seva activitat empresarial cap a les indústries dexhibició cinematogràfica, arts gràfiques i a les auxiliars de la construcció. Des de 1973 va ser president de lAssistè ...\nBinissalem, antigament i ocasionalment Robines, és una vila i municipi de Mallorca situat la comarca geogràfica del Raiguer. Limita amb els municipis de Consell, Alaró, Lloseta, Inca i Sencelles.\nEl Club Esportiu Binissalem és un club de futbol de la vila de Binissalem, a Mallorca. Tot i que els orígens es remunten a 1914, amb la fundació dun club anomenat Ibèric FC, finalment el club es dissolgué el 1928 i, el 1932, aparegué lactual CE B ...\nBunyola és una vila i municipi de Mallorca que es troba la serra de Tramuntana cap el Raiguer. Confronta amb Valldemossa, Deià, Sóller, Escorca, Alaró, Santa Maria del Camí, Marratxí i Palma. El patró de la vila és sant Mateu i la festa major se ...\nBúger és un municipi del Raiguer de Mallorca. Limita amb Selva, Campanet, Sa Pobla i Inca. La seva vegetació la conformen majoritàriament els conreus de secà, tot i que hi ha part de pinar i la ramaderia és essencialment ovina. En el terreny hist ...\nCalvià és una vila i municipi costaner de la serra de Tramuntana de Mallorca. Limita amb Andratx, Estellencs, Puigpunyent i Palma. Calvià viu, sobretot, del turisme de platja; i, en menor mesura, de lagricultura ; de la ramaderia ; i també de la ...\nEl Club de Futbol Platges de Calvià és un club de futbol del municipi de Calvià que juga com a local la localitat calvianera de Magaluf.


Excel ha trobat contingut il·legible\nInici Productes DataNumen Excel Repair Excel ha trobat contingut il·legible a "filename.xslx".\nInformació detallada sobre l'error "Contingut il·legible trobat a Excel"\nQuan obriu un fitxer Excel XLSX danyat o malmès amb Microsoft Excel, apareix el següent missatge d'error:\nExcel ha trobat contingut il·legible a. Voleu recuperar el contingut d’aquest llibre de treball? Si confieu en la font d’aquest llibre, feu clic a Sí.\non filename.xlsx és el nom del fitxer Excel malmès o danyat.\nSi trieu "Sí", Excel intentarà reparar el fitxer Excel malmès. Hi ha dues situacions, a continuació:\n1. Excel no pot reparar el fitxer.\nEn aquest cas, mostrarà el següent missatge d'error:\nExcel no pot obrir el fitxer "filename.xlsx" perquè el format de fitxer o l'extensió de fitxer no són vàlids. Verifiqueu que el fitxer no s'hagi malmès i que l'extensió del fitxer coincideixi amb el format del fitxer.\nA continuació es mostra una captura de pantalla del missatge d'error:\n2. Excel pot reparar el fitxer.\nEn aquest cas, mostrarà el missatge següent:\nExcel va poder obrir el fitxer reparant o eliminant el contingut il·legible.\namb el contingut que es repara o s’elimina a sota del missatge.\nA continuació es mostra una mostra del missatge:\nDesprés de fer clic al botó "Tanca", Excel obrirà el fitxer fix. Hi ha dues situacions:\nAlgunes dades es recuperen al fitxer fix, però moltes dades són lost després del procés de reparació / recuperació.\nNo hi ha dades reals al fitxer fix després del procés de reparació / recuperació.\nQuan obriu un fitxer Excel XLS danyat o malmès amb Microsoft Excel, també veureu el missatge d'error similar:\nEl document està malmès i no es pot obrir. Per intentar reparar-lo, utilitzeu l'ordre Obrir i reparar al quadre de diàleg Obrir i seleccioneu Extreure dades quan se us demani.\nSi trieu "D'acord", Excel intentarà reparar el fitxer Excel malmès i mostrarà el missatge següent:\nEs van detectar errors a "filename.xls", però Microsoft Office Excel va poder obrir el fitxer fent les reparacions que s'indiquen a continuació. Deseu el fitxer perquè aquestes reparacions siguin permanents.\non filename.xls és el fitxer XLS malmès que s'està reparant.\nI el resultat de la reparació es mostrarà a sota del missatge.\nDesprés de fer clic al botó "Tanca", Excel obrirà el fitxer fix. Tot i això, hi ha moltes dadesost després del procés de reparació / recuperació.\nQuan el fitxer Excel està malmès i algunes parts no es reconeixen a Excel, Excel informarà d'aquest missatge d'error i intentarà reparar-lo. Tanmateix, a causa de la capacitat límit de recuperació d'Excel, després del procés de reparació / recuperació, no es recuperaran dades reals oost.\nPodeu utilitzar DataNumen Excel Repair per recuperar el fitxer Excel corrupte, que recuperarà moltes més dades que Excel.\nFitxer de mostra 1:\nFitxer XLS danyat: Error4.xlsx\nAmb la funció de reparació integrada d'Excel, Excel no pot reparar el fitxer.\namb DataNumen Excel Repair: 100% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error4_fixed.xls\nFitxer de mostra 2:\nFitxer XLS danyat: Error3_1.xlsx\nAmb la funció de reparació integrada d'Excel, 0% es poden recuperar les dades de les cel·les.\namb DataNumen Excel Repair: 61% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error3_1_fixed.xls\nFitxer de mostra 3:\nFitxer XLS danyat: Error3_2.xlsx\namb DataNumen Excel Repair: 36% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error3_2_fixed.xls\nFitxer de mostra 4:\nFitxer XLS danyat: Error3_4.xlsx\namb DataNumen Excel Repair: 16.7% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error3_4_fixed.xls\nFitxer de mostra 5:\nFitxer XLS danyat: Error3_5.xlsx\namb DataNumen Excel Repair: 95% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error3_5_fixed.xls\nFitxer de mostra 6:\nFitxer XLS danyat: Error3_7.xlsx\namb DataNumen Excel Repair: 5% es poden recuperar dades.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error3_7_fixed.xls\nFitxer de mostra 7:\nFitxer XLSX danyat: Error2_1.xlsx\nAmb la funció de reparació integrada d'Excel, 50% es poden recuperar les dades de les cel·les.\namb DataNumen Excel Repair: 89% es poden recuperar les dades de les cel·les.\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error2_1_fixed.xls\nFitxer de mostra 8:\nFitxer XLS danyat: Error2_2.xls\nEl fitxer arreglat per DataNumen Excel Repair: Error2_2_fixed.xlsx


La Llagosta es concentra per demanar justícia per a Sergio Mármol | La Llagosta informa\nLa Llagosta es concentra per demanar justícia per a Sergio Mármol\nLa Llagosta ha demanat avui justícia per a Sergio Mármol, el jove que des del mes de novembre es troba en coma després de ser apallissat a Malgrat de Mar. Aquest matí, al Parc Popular, s’ha celebrat una concentració de suport al jove, que durant un temps va viure a la Llagosta.\nLa concentració ha començat a les 11 davant del grafit que hi ha dedicat a Sergio Mármol al Parc Popular. Centenars de persones s’hi han apropat per encendre una espelma de suport al jove. A la manifestació, hi havia pancartes en les quals es podia llegir Justicia para Sergio, Todos somos Sergio o hi havia missatges de suport a la seva família. Poc després, la mare de Mármol, Eva Hernando, ha agraït el suport que han rebut. “És molt important aquest suport, aquí té molts amics i amigues. Ens dóna suport tant la gent de la Llagosta com de Montcada i Reixac”, ha destacat. Entre els assistents, hi eren l’alcalde de la Llagosta, Óscar Sierra, i gran part dels regidors de l’Ajuntament.\nLa manifestació ha estat també per mostrar el rebuig per l’atac patit pel jove i demanar que es faci justícia perquè no quedi en l’oblit. En l’agressió a Sergio Mármol hi ha dotze persones implicades, vuit acusades d’omissió de socors i les altres quatre són les que estan acusades dels fets. Una està en presó preventiva.\nDurant la concentració, un grup d’amics de Mármol ha fet un recapte econòmic mitjançant una guardiola solidària per ajudar en els costos de la família. “És una guardiola per a les despeses del pare i la mare del Sergio Mármol perquè puguin cobrir les necessitats bàsiques d’anar cada dia fins al centre hospitalari”, ha dit una de les amigues de la família, Dolors Íñiguez, que ha remarcat que ha estat una iniciativa d’una amiga d’Eva Hernando. A la Llagosta, hi ha dues guardioles solidàries que estan ubicades a l’Institut Marina i al Bar De Kalle.\nAquesta tarda, hi haurà un nou acte de suport a Sergio Mármol a la Llagosta. Serà abans de l’enfrontament del sènior A del Fútbol Sala Unión Llagostense, que jugarà a les 19 hores contra el Porqueres. L’entitat lliurarà un ram de flors a la mare, que farà la sacada d’honor.\nJuan peña manso febrer 27, 2016 At 14:57


El Sallent es mereix més però acaba cedint per la mínima amb el nou líder Gramenet - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSALLENT 0 1 GRAMENET\nEl Sallent es mereix més però acaba cedint per la mínima amb el nou líder Gramenet\nEl Sallent va fer mèrits per esgar-rapar mínim un punt davant del nou líder de la categoria, la Gramenet. El conjunt bagenc no va estar fi en els primers 45 minuts però va saber girar la truita a la represa per dominar i tenir el control de l'enfrontament. Els visitants, conscients de la importància dels tres punts, van començar el partit amb molta intensitat i van apretar molt fort a dalt. Els jugadors de Jesús Pelfort no van trobar-se còmodes damunt del ter-reny de joc i en una greu errada defensiva va arribar el primer gol visitant. Una passada curta a camp propi va propiciar que el visitant Pascual agafés la pilota i en l'u contra u amb el porter Rando va marcar el 0-1.\nA la segona meitat la dinàmica va canviar. Els bagencs van començar a dominar les diferents facetes del partit i van gaudir de les millors ocasions. Els blaugrana van desperdiciar múltipes oportunitat i l'àrbitre no va assenyalar dos possibles penals, un comès sobre Peñarrubia i un altre per mans. Uri va tenir a les seves botes el gol de l'empat, però la rematada va sortir per damunt del travesser. Els jugadors visitants van aconseguir aguantar les embestides dels sallentins per sumar tres punts i robar el primer lloc al Berga.


Primera victòria dels Aigualits a casa – Club Natació Igualada\nPublicat a 21/11/2017 per admin\nEl passat dissabte 18 de Novembre els waterpolistes de la categoria absoluta masculina del Club Natació Igualada van jugar a la piscina de Les Comes contra el Sant Adrià B amb un resultat final de 12-8 .\nVa ser un partit on l’ Igualada va dominar el joc durant tot el partit pràcticament, cosa que va afavorir a l’equip local. Des d’un primer moment, els igualadins es van posar per davant al marcador fins arribar a un resultat de 9-2, gràcies a l’encert de cara a porteria.\nEn el tercer període els igualadins van afluixar i l’equip del Sant Adrià va aprofitar per ajustar el marcador amb un 11-7. Però al quart període l’equip local va tornar a marcar la superioritat en joc i va guanyar el partit recolzat per la força afició assistent.\nVa ser el debut de Pol Perez com a jugador de l’equip absolut.\nCal esmentar la retirada temporal d’ Albert Torras com a entrenador, agraint-li de part de tot l’equip la seva implicació amb el waterpolo i el Club durant tants anys.\nAquesta setmana es dóna la benvinguda al nou entrenador de l’equip absolut Marc Tolosa que anys enrere ja havia format part del Club, i s’incorpora a l’equip amb il·lusió i ganes de progrés.\nParcials: 5-1, 4-1, 2-5, 1-1\nAlineació CNI: R. Sarlè(porter), E. Noguera(3), D.Pelejà, J.Burgues, R.Calaf(2), J.Soler, Q. Vilarrubias, T. Mallofré(1), D. Sánchez, M. Badia(1), P. Perez(1), X. Palomo(4), P .Gómez(porter) i com a entrenador D. Ramis\nEl proper partit serà dissabte 25 de novembre a Olot a les 19:00h contra el C.N. Olot.\nEntrada prèviaAnterior Els benjamins del CNI neden a Igualada\nEntrada següentSegüent El Club Natació Igualada a la cursa de la Dona de Balaguer


L'Ajuntament de Peníscola inicia la millora de la zona de descans i esbarjo enfront de l'Edifici Sociocultural - Diari Millars, informació local en valencià.\nLes obres inclouen l’embelliment de la zona de l’Ullal amb la millora de les zones de descans i la col·locació d’un parc de cal·listènia per a la pràctica de l’esport a l’aire lliure.\nL’àrea d’Urbanisme i Serveis de l’Ajuntament de Peníscola està duent a terme l’adequació de l’espai de descans i esbarjo situat al costat del Ullal de l’Estany.\nEl passat 30 de desembre es van adjudicar els treballs i després de la signatura de l’acta de replanteig s’han iniciat les obres.\nLes tasques suposen una inversió de més de 38.000€.\nPost més nousL’Ajuntament de Castelló col·labora amb la comunitat educativa per a agilitzar el trasllat del CEIP Vicent Marçà\nPost més vellsL’Ajuntament posa al descobert noves restes de la muralla medieval de Borriana


«ELS 210» : Documental de la lucha llevada a cabo por los trabajadores y trabajadoras de SAS Abrera - Rojo y Negro\n«ELS 210» : Documental de la lucha llevada a cabo por los trabajadores y trabajadoras de SAS Abrera\nFuente: CGT Catalunya 27/08/2007\nEl próximo viernes día 31 de Agosto a las 23:30 horas, se emite por el Canal 33 de la Televisió de Catalunya, dentro del programa llamado "El màster".\nFITXA TÈCNICA “ELS 210” _ SINOPSI _ El febrer del 2007, l’empresa SAS, que produeix complements d’automoció per a la multinacional SEAT comunica als seus treballadors el tancament de la planta que té a Abrera. La plantilla, formada per 210 treballadors, decideix tancar-se a la fàbrica i iniciar un periple de mobilitzacions per denunciar el que consideren un tancament irregular i injustificat de la planta i per exigir que es mantinguin els seus llocs de treball. Mentre el comitè d’empresa lidera les negociacions amb la direcció i organitza les mobilitzacions, els treballadors es tanquen dins la fàbrica mantenint els torns horaris de treball. Dones embarassades, matrimonis que perden junts la feina, homes i dones en edat crítica per tornar a trobar un lloc de treball conformen el retrat social que vol mostrar el reportatge documental “Els 210”. En ple segle XXI i en una societat globalitzada, la lluita sindical pels drets laborals continua plenament vigent.\nEl próximo viernes día 31 de Agosto a las 23:30 horas, se emite por el Canal 33 de la Televisió de Catalunya, dentro del programa llamado «El màster».\nFITXA TÈCNICA “ELS 210”\n_ El febrer del 2007, l’empresa SAS, que produeix complements d’automoció per a la multinacional SEAT comunica als seus treballadors el tancament de la planta que té a Abrera. La plantilla, formada per 210 treballadors, decideix tancar-se a la fàbrica i iniciar un periple de mobilitzacions per denunciar el que consideren un tancament irregular i injustificat de la planta i per exigir que es mantinguin els seus llocs de treball. Mentre el comitè d’empresa lidera les negociacions amb la direcció i organitza les mobilitzacions, els treballadors es tanquen dins la fàbrica mantenint els torns horaris de treball. Dones embarassades, matrimonis que perden junts la feina, homes i dones en edat crítica per tornar a trobar un lloc de treball conformen el retrat social que vol mostrar el reportatge documental “Els 210”. En ple segle XXI i en una societat globalitzada, la lluita sindical pels drets laborals continua plenament vigent.


Antonio Pereiro publica els seu llibre editat per SEDIBAC - Sedibac\nSEDIBAC, dins de la seva tasca d’estudi i difusió de la teràpia floral, ha tingut l’honor d’editar el llibre escrit per Antonio Pereiro:\nEn aquest llibre, l’autor, a més a més d’explicar els diferents estats que tracten les essències florals, aprofundeix en la historia de la planta o l’arbre, els seus usos medicinals, les llegendes que l’envolten i curiositats que enriqueixen i amenitzen al lectura.\nAntonio Pereiro és terapeuta floral des del 1995. Fa molts anys que forma part de la direcció de SEDIBAC col·laborant amb totes les activitats que es realitzen. Durant molt temps va prestar servei al Voluntariat de SEDIBAC atenent a malalts de VIH.\nCom diu Ricardo Orozco al pròleg, <<… aquest llibre tindrà una gran repercusió sobra els qui sentim interès pels remeis florals. Ens ajudarà a entendre que una Flor de Bach no és només un flascó de vidre opac amb una etiqueta, sino l’essència viva de quelcom llegendari, arquetípic i sovint amb una rica tradició al darrera>>.


El blog de Francesc González: La Mercè 2011. Diumenge\nLa Mercè 2011. Diumenge\nCom que l'Anna no ha vist en directe bones colles castelleres, i dissabte ens hi vam quedar amb les ganes per culpa de la pluja, diumenge ens vam encaminar cap a la Plaça Sant Jaume.\nPle de gom a gom. Caldria que els organitzadors de l'esdeveniment planifiquin una mica millor, o gent o castells o enorme escenari ocupant el 20% de la plaça com a poc. Però totes tres coses serà que no hi tenen lloc, que no hi caben.\nEm sembla que no us he dit les colles: Castellers de Barcelona, Castellers de Vilafranca i Minyons de Terrassa. Un gran cartell per a un matí molt entretingut.\nAl balcó municipal el nou Alcalde, l'antic Alcalde, el Conseller que regala diners a les majors yankees, regidors/es de Barcelona i l'Alcalde de Terrassa.\nNo tots els castells van tenir bon final, alguns aturats abans de carregar, un força arriscat que va fer llenya, castells de tres amb agulla, torres de dos, folres, manilles és a dir de tot. Molt bona actuació de les tres colles.\nDesprés de dinar a ramblejar una mica. Òbviament La Rambla plena de gom a gom. Guiris, del país, gent d'aquí i d'enllà. El moviment de gent al que la Rambla ens té acostumats darrerament.\nI per acabar el dia de cap a la Fira del Vi. Discreta, molt discreta, jo no hi havia tornat des que es va deixar de fer a la Rambla Catalunya, enllà a la nit dels temps, i quina desil·lusió i això que va haver-hi cues. No ho entenc, la veritat. Passi de tast de vi amb cinc tiquets a 5 Euros; copa per a degustació 5 Euros i Passi de tast "sòlid" de cinc tiquets 5 Euros més, en total 15 Euros, "no està malament", vaig pensar. Però la primera al front. La degustació mínima 2 tiquets, tant de vi com d'embotits. És a dir que havies de fer una degustació de 2 i una de tres o bé dos de dos i llençar-ne un. Sort que hi havia la pastisseria Pallaresa, els únics que tenien cua, bon pa, bones coques, molt bona pastisseria.\nAquesta fira ha estat la pitjor a la que hem anat aquest any. Al maig Falset, mostra dels vins del Montsant i del Priorat; al juny Sant Martí d'Empúries, mostra del vins de l'Empordà organitzades pels respectius Consells Reguladors.\nDiuen que aquest any hi havia més exhibidors que l'any anterior, però no és normal aquesta pèrdua de qualitat de la mostra organitzada per l'INCAVI en els darrers anys. Serà pel mes o serà pel lloc o no sé per què serà però cal que l'Institut Català del Vi pensi què cal fer per redreçar aquesta mostra que hauria de ser la millor de totes.\nQuatre fotos de quatre stands de denominacions d'origen que són de qualitat contrastada: Conca de Barberà, Empordà, Montsant i Terra Alta. Aquí teniu una foto de cadascun dels stands que teníen muntats. I per acabar trobareu la foto d'un celler que es dedica al vermut.\nTambé hi havia stand del Penedès i de Tarragona. Però a aquests no els hi vaig fer cap foto\nUbicació: Plaça de Sant Jaume, Plaça St Jaume, 08002 Barcelona, Espanya


L'Assemblea obre la porta a adoptar una convenció europea\nL'Escola Jordi Pere Cerdà de Sallagosa, a la Catalunya Nord, és una de les que fan immersió lingüística en català i en francès. PERE TORDERA\nBarcelona.Han hagut de passar més de vint anys, que els socialistes tornessin a l'Elisi i que la Bretanya visqués una petita revolta social. Aquesta ha estat la conjuminació que ha obert la porta al reconeixement de les llengües que es parlen a França, més enllà del francès. L'Assemblea Nacional acaba d'aprovar -per una àmplia majoria- una reforma constitucional que aplanarà el camí per adoptar la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries. Es tracta d'un text promogut pel Consell d'Europa l'any 1992 que reconeix la diversitat lingüística al continent i insta a protegir-la.\nEl periple francès d'aquesta carta europea fa temps que dura. Aprovada i signada pel govern el 1999 -sota la batuta de l'aleshores primer ministre socialista Lionel Jospin-, va quedar aturada pel Consell Constitucional. Segons aquest òrgan, la carta vulnera l'article 2 de la Constitució, el que consagra el francès com "la llengua de la República". I només una modificació de la carta magna podia desbloquejar-ne l'adopció.\nAixò és justament el que l'Assemblea Nacional francesa acaba d'acordar, introduir un article a la Constitució que eviti interpretacions que contradiguin l'article 2 i puguin amenaçar l'oficialitat -única- del francès. Una autèntica "gimcana jurídica", tal com ho va batejar el diari Le Monde, que el primer ministre francès, Jean-Marc Ayrault, va anunciar després de les protestes contra el govern que es van viure a la Bretanya l'octubre passat.\n"És un pas històric en el context de la mentalitat de l'administració francesa", assegura el diputat bretó Paul Molac. "És una victòria de les nostres reivindicacions. La Carta obre la porta a una infinitat de possibilitats", explica. Només l'adopció del text no farà canviar d'un dia per l'altre l'estatus de llengües com el català, l'occità, el basc o el bretó a França. Però sí que permetrà reivindicar-ne l'existència amb més força.\n"Ningú pretenia que la Carta atorgués l'estatus de cooficial a llengües com el català al Llenguadoc-Rosselló, però sí que donés una base jurídica per promoure l'idioma. Era una qüestió de vida o mort. I hi ha vida", conclou Patrick Roca, traductor francès i activista.\nEl risc de l'ambigüitat\nEls defensors de les llengües regionals franceses estan satisfets però també alerten que la lluita per protegir-les no s'ha acabat, ni de bon tros. Per Miquel Mayol, fundador de La Bressola, la xarxa d'escoles catalanes de la Catalunya Nord, el problema és que l'adopció de la Carta es fa amb "ambigüitat". "S'obre la porta a la interpretació i, com que nosaltres vivim en un règim de tolerància, un recurs als tribunals se'ns pot girar en contra", diu.\nLa modificació constitucional va obtenir un ampli suport -de tres cinquenes parts- a l'Assemblea Nacional i s'espera que també el Senat l'aprovi aviat. I per evitar-se un referèndum -de resultat incert-, es convocarà una sessió conjunta de les dues cambres que hi podria donar el vistiplau definitiu. Una cita, però, encara llunyana.\nUna volta al món lingüística\nEs calcula que a França hi ha més d'una setantena de llengües considerades regionals o minoritàries. Van de l'alsacià, l'occità, el cors, el català i el basc fins a les diverses llengües que es parlen al Carib i a la Polinèsia. Però també s'hi inclouen les llengües dels immigrants que no estan reconegudes als seus països d'origen com el berber i el caló. Els grups contraris a la protecció d'aquestes llengües alerten que tanta diversitat atempta contra la República. "Tot es farà amb bona voluntat. Només quan hi hagi una demanda dels parlants es reivindicarà l'ús d'una llengua", es defensa el diputat Paul Molac.


Colla Verda: “Testing” de biodiversitat a la Gerència - ACCIO ECOLOGISTA-AGRO\nArrel de la web > AE-Agró > Agenda > Colla Verda: “Testing” de biodiversitat a la Gerència\nEt convidem a descobrir la biodiversitat d’este parc del Port de Sagunt!!!\ndissabte 30 de març de 2019, per AE-Agró\nDISSABTE 30 DE MARÇ: La Colla Verda, el projecte de voluntariat ambiental de l’Ajuntament de Sagunt (Camp de Morvedre, València) i Acció Ecologista-Agró, arranca l’any amb una campanya d’activitats per a donar a conéixer la biodiversitat urbana i els serveis ambientals que ens aporta la fauna auxiliar. Amb este objectiu la Colla Verda ha programat per a gener, febrer i març tres voluntariats amb la col·laboració de La Granja de Bitxos.\nLa tercera i última cita d’esta campanya serà el pròxim dissabte 30 de març, quan t’esperem a la Gerència per a realitzar un testing de biodiversitat: descobrirem i identificarem les diferents espècies de fauna (ocells, insectes, mamífers...) que viuen en este emblemàtic parc del Port de Sagunt. A més a més, també explicarem els serveis ambientals que ens oferix la fauna auxiliar, col·locarem alguna caixa niu per a ocells i construirem un hotel per a insectes. Concretament, per a marietes, abelles i vespes solitàries.\nPer a participar en este voluntariat, que començarà a les 10.30 hores, només has de confirmar assistència contactant amb la Comissió d’Educació Ambiental d’AE-Agró. Ho pots fer enviant un correu a agromorvedre@gmail.com o telefonant als matins al 960 263 617. T’esperem per a descobrir la biodiversitat urbana de la Gerència!!!


Nova mobilització contra el perllongament de l’autopista fins a Lloret | Ràdio Palafolls\nHome Mobilitat Nova mobilització contra el perllongament de l’autopista fins a Lloret\nMarc Ferri , juny 10, 2019\t / 700 0\nEntorn a les dues-centes persones van participar ahir en una doble mobilització a Lloret de Mar per exigir l’aturada de les obres d’allargament de la C-32 fins a Lloret.\nLa primera es va realitzar al bosc de Sant Pere, allà on ja s’ha començat a talar els primers arbres per la construcció d’aquest nou vial de Tordera i fins a Lloret. Els participants van comprovar els efectes dels primers treballs mentre els membres de la Plataforma Aturem la C-32 explicaven la magnitud del projecte aprovat.\nPels volts de les 12 del migdia, la protesta es va traslladar davant les portes de l’Ajuntament de Lloret on el portaveu de la plataforma Aturem la C-32, Joan Mora, va explicar la situació legal del projecte i el valor biològic de la zona on s’ha de fer la infraestructura.\nEn declaracions a aquesta emissora, el mateix portaveu s’ha mostrat satisfet per suport a la concentració.\nDurant la concentració es va destacar el dany “irreparable” que s’està fent al patrimoni natural dels paratges de Blanes i Lloret i es va instar a continuar amb la resistència pacífica contra aquesta destrucció.\nA banda de la plataforma, altres entitats van donar suport a la concentració . Justament els portaveus de SOS Costa Brava, van denunciar la incoherència del govern de la Generalitat quan per una banda declara l’emergència climàtica i dona suport a la candidatura de la Costa Brava com a reserva de la biosfera i per l’altra autoritza l’allargament de la carretera C-32.\nA part de la manifestació, l’oposició a la C-32 també es fa a peu d’obra. Segons la plataforma, hi ha cada cop més voluntaris de Lloret, Blanes, Tordera i Tossa de Mar que les darreres setmanes fan “guàrdia i resistència no violenta” per frenar la tala d’arbres a Sant Pere del Bosc i els Tres Turons (entre Blanes i Lloret) i a la vall de Sant Daniel (a Tordera).\nMora assegura que no esperaven que el Govern català inciés les obres en aquestes dates, assegurant que es perjudica a l’entorn natural de la zona.\nDurant l’acte es van dipositar davant l’Ajuntament de Lloret un munt branques dels arbres talats al bosc de Sant Pere.\nA mitjans de l’any que ve es reformarà la carretera de Tordera


Diumenges en Família i Xarxa d'Igualada proposen 'El país de Boiraembor' — Ajuntament d'Igualada\n34º max. / 18º min. 04/07/2022 04:14\nSou a: Inici / Noticies / Diumenges en Família i Xarxa d'Igualada proposen 'El país de Boiraembor'\nDiumenges en Família i Xarxa d'Igualada proposen 'El país de Boiraembor'\nL'autora i intèrpret, Sandra Rossi, explica contes d’autor, de tradició oral i altres de la seva pròpia collita; interpreta històries perquè està convençuda que alimenten els somnis.\nAquest diumenge, dia 13 de març, a les 12:15h, al Teatre Municipal l’Ateneu i dins el programa d'activitats Diumenges en Família, Sandra Rossi presentarà l’espectacle El país de Boiraembor. Ella és l’autora del text, que ha adaptat amb Jordi Girabal, de Teatre Mòbil, que també signa la direcció. La música és de José Manuel Pagan, l’escenografia de Txema Rico i el vestuari de Fiona Capdevila. Mònica Moliner té cura de la il·luminació. Les entrades tenen un preu de 5 i 6 euros per als socis de la Xarxa. Es poden comprar el dissabte de 18:30 a 19:30h i una hora abans de l’inici de l’espectacle al vestíbul de l’Ateneu Igualadí.\nSandra Rossi, entestada a explicar històries · La Sandra Rossi va néixer l’any 1964 a Buenos Aires, on les paraules els envolten cadencioses, escoltant les històries que explicava el seu pare, que feia un conte de gairebé qualsevol cosa. Va créixer a l’ombra d’un pruner de flors blanques tot llegint contes i les pàgines de Rubén Darío. Un dia es va trobar damunt d’una cadira explicant un conte a tota la família, i vet aquí que li va agradar. Va treballar la poesia física, el llenguatge no verbal, la màscara neutra, l’expressió corporal i el teatre. Des de fa temps explica contes d’autor, de tradició oral i altres de la seva collita, contes que l’acaronen, la graten, o li toquen l’ànima… Explica històries perquè està convençuda que alimenten els somnis.\nEl país de Boiraembor · Quan era petita, la Sandra era una nena molt valenta a qui li agradava disfressar-se i llegir contes. Aquell estiu, quan tot va començar, havia de respondre una pregunta que la senyoreta els havia posat com a deure: Què seràs quan siguis gran? La pregunta li ballava i ballava pel cap: Què seràs quan siguis gran? Què seràs quan siguis gran? Uffff… La Sandra no sabia què respondre.\nDies després, quan va anar a passar les vacances a casa dels seus avis, va conèixer un oncle a qui mai no havia vist perquè sempre havia viscut molt lluny, en un país estranger. L’oncle Vicenç era un personatge molt misteriós que es passava hores i hores tancat a la seva habitació. Què feia l’oncle Vicenç tant de temps tancat a la seva habitació?\nLa Sandra bullia d’intriga i va iniciar una investigació arribant a la conclusió que per esbrinar el misteri s’havia d’obrir aquella porta. Però tothom li deia que això estava prohibit. Malgrat això, decideix entrar encara que no tingués permís, i va descobrir un espai ple de llibres meravellosos. Sobre l’escriptori de l’oncle hi trobà un manuscrit d’un conte inacabat: La història de l’increïble país de Boiraenbor, on un dia havia anat a viure el gran drac Rigobert.\nL’oncle la descobreix dins de l’habitació i, sorprenentment, en comptes d’enfadar-se li diu que hi ha portes que s’han d’obrir encara que el món sencer digui que no. A partir d’aquí, la Sandra, que és molt valenta, es veu abocada a l’aventura d’entrar dins el conte i acabar d’escriure la història davant la demanda dels seus personatges, que volen un final, perquè un conte sense final no es pot explicar, i un conte que no es pot explicar no és un conte ni és res. Aleshores, acabada l’aventura, la Sandra es pot respondre la pregunta: de gran seria explicadora d’històries.\nLa temporada de la Xarxa acabarà el proper diumenge 20 de març, en aquesta ocasió a les sis de la tarda, tindrem l’espectacle del Centre de Titelles de Lleida Kissu, la història d’un cadell de llop convivint entre humans.\n(*informació via Xarxa d'Igualada)


Maties Palau Ferré - Testimonis\nmontblanc art arts cultura\nMaties Palau Ferré (Montblanc 24 d'agost de 1921 - 1 de gener de 2000) fou un pintor i escultor català. La seva obra és d'estil cubista sintètic i colorista, integrada bàsicament per d'olis i tintes xineses, i també ceràmiques i escultures. Està considerat com un deixeble de Picasso. La seva obra ha estat reconeguda internacionalment, especialment als Estats Units. Montblanc, la seva vil·la natal, compta amb una Casa-Museu i Fundació dedicada a aquest singular artista.\nEntre 1957 i 1961 en tres ocasions diferents va ser becat pel govern francès per perfeccionar els seus estudis a l'Escola de Belles Arts de París. Durant aquest període exposa la seva obra al Saló d'Octubre de Barcelona, a l'Ateneu de Madrid ia la National Book de Londres i a la Galeria Paul Cézanne de París. El 1961, cursa estudis també a l'Escola Italiana d'Art i, novament, en la de Belles Arts de París. Malgrat el reconeixement i la seva gran projecció internacional, Maties Palau Ferré va decidir tornar a Montblanc, on afirmava sentir-se lliure per a crear. Des d'aquí va seguir amb la seva trajectòria creativa, mantenint contacte i relació permanent amb el món artístic.\nA principis dels 70 va viure intensament un conflicte personal i jurídic en relació a la comercialització del seu art a través dels marxants, que va culminar amb una sentència del Tribunal Suprem el 16 de maig de 1974 condemnant-lo a pagar un deute a un marxant amb cert nombre de metres quadrats de les seves pintures a l’oli. Greument afectat per aquesta sentència, i després de complir amb el dictamen judicial, va prendre la fatal decisió de cremar les seves obres a partir de llavors, immediatament després de creades, com a demostració de desacord i protesta per allò que ell va veure com un atemptat a la llibertat d’expressió artística i una manipulació brutalment comercial de l’esperit de creació de l’artista, sancionada per la més alta instància de la justícia de la societat. Amargament es va fer el propòsit de negar els fruits del seu art a aquella societat que de tal manera el tractava. (www.palauferrer.org).\nUn senador nord-americà, col.leccionista de l'obra de Palau Ferré, va convidar l'artista a casa seva i li va demanar les cendres dels quadres que cremava per exposar-les en museus dels Estats Units, com a testimoni de la importància de la llibertat artística. Així, doncs, les cendres d'alguns dels seus quadres s'exposen a Pennsilvània, salvades de ser escampades al riu Francolí com era costum de l'artista, en reconeixement de la seva llibertat de creació.\nEntre 1974 i 1989 no va exposar ni mostrar en públic cap obra seva. Va anar cremant totes les pintures i dibuixos que la seva incontenible creativitat li feia fer, fins al 1985. Mai va tornar a pintar cap oli. Per fortuna, els precs insistents de professors, amics, família i crítics, i l’evolució a nivell interior que va produir en ell el pas del temps, les circumstancies i, sobretot, les seves incursions en diferents tècniques creatives, algunes ja practicades abans i represes amb vigor, com la ceràmica i l’escultura, i altres de noves com la pintura amb tintes xineses de color sobre paper fet a mà, van produir en el Maties una vertadera catarsi personal, de la qual va ressorgir un nou Palau Ferré, renovat en energia, creativitat, tècnica i entusiasme per la vida.\nL’Ajuntament de Montblanc el va nomenar Fill Predilecte de la Vila, i els ciutadans van organitzar com a homenatge pòstum una emotiva exposició formada per obres d’en Maties que la gent de Montblanc tenia a les seves cases. Les restes mortals d’en Maties Palau Ferré, artista universal del segle XX, reposen on ell sempre va desitjar, al cementiri del seu estimat Montblanc. (www.palauferrer.org)\nL'obra de Palau Ferré és d'estil figuratiu, expressionista i constructiu amb les característiques del cubisme, fauvisme i grafisme. El color és dut, de forma admirable, a la màxima expressió a partir dels bàsics: el vermell, el groc i el blau. Es caracteritza pel predomini de colors vius tant en els olis, com en les tintes xineses o les ceràmiques. En la seva última etapa creadora el color més emprat ha estat el vermell en totes les diverses tonalitats possibles; el color de foc i vida embolcalla la creació i la dota de personalitat pròpia. En Palau Ferré deia: "El color forma part de la meva pintura i la pintura és la meva vida". Les seves obres més importants es titulen Dona i lluna, Montblanc i Guer-Blanc. Va signar les seves obres com a Palau Ferré.[Pujar ↑]\nArticle sobre la mort de Palau Ferré a El País\nNom: Maties Palau Ferré\nVa néixer: Montblanc, 24 d'agost de 1921\nVa morir: Barcelona, 1 de gener de 2000\nObra destacada: Dona i lluna, Montblanc i Guer-Blanc.


El Govern actualitza en format digital el Mapa d'Àrees Hidrogeològiques 1:250.000, eina bàsica per a la gestió dels aqüífers\nquery_builder 12 gener 2017 12:10\nEl 21% de la demanda total d'aigua a Catalunya s'abasteix amb l'aportació dels aqüífers\nLa nova versió del Mapa d’Àrees Hidrogeològiques 1:250.000 de Catalunya ha estat elaborat per l’Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) en col·laboració amb l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA)\nVisor Geoíndex - plataforma Instamaps.\nL’Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) ha enllestit, en col·laboració amb l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), l’edició digital revisada del Mapa d’Àrees Hidrogeològiques 1:250 000 de Catalunya.\nAquest treball és una eina de representació i divulgació de les característiques hidrogeològiques del territori i del subsòl. El coneixement dels aqüífers és bàsic per a la planificació i la gestió de l’aigua, atès que el 21% de la demanda total catalana, uns 586 hm3 anuals, s’abasteix amb aigües subterrànies.\nEl Mapa constitueix una síntesi a escala 1:250 .00 de les àrees hidrogeològiques en què es pot dividir el territori i inclou la classificació de les formacions geològiques del Mapa geològic de Catalunya 1:250.000.\nLa primera edició es va publicar el desembre de l’any 1992 des de l’antic Servei Geològic de Catalunya i l’Institut Cartogràfic de Catalunya. Ara, 24 anys més tard, s’ha revisat i actualitzat en versió digital per continuar sent un referent que faciliti l’estudi del context hidrogeològic en estudis regionals, de viabilitat i planificació. El Mapa es presentarà el proper 24 de gener a la seu de l’ACA.\nEl treball és accessible mitjançant tres canals: es pot consultar en el visor específic realitzat amb la plataforma Instamaps de l’ICGC, es pot utilitzar mitjançant la càrrega d’un servei web WMS, i finalment les dades en format vectorial es poden descarregar lliurament per a la seva posterior utilització.\nAquestes vies de difusió obren un ampli ventall de possibilitats d’utilització a l'usuari ja que faciliten la consulta, la pròpia edició i representació de les dades i també el seu anàlisi i geoprocessament amb sistemes d'informació geogràfica.


CONTES DE POLICIES I DE DONES | Escola Gavina\nSEGURETAT PER TOTHOM\n13/02/2018 Sandra Cuevas\nEl 23 d’abril de 1996 la UNESCO declarà aquesta data el Dia Internacional del Llibre amb l’objectiu principal de fomentar la lectura. La coincidència va voler que el 23 d’abril de 2016, vint anys després d’aquesta efemèride, en un pis del barri de Benicalap algú començara a escriure el que inicialment havia de ser un relat curt que se li havia ocorregut mentre veia distretament una sèrie de televisió.\nQuatre mesos després, aquell xicotet relat esdevingué un primer esborrany de poc més de 100 pàgines. Un any després s’hi va afegir un segon relat de 110 pàgines més i una segona part, inèdita, constituïda per dos relats més. Al remat, una història que conta les investigacions a les quals s’enfronta la paiportina Joana i la seua ajudanta Taila, de Mollerussa. Dues policies d’homicidis que treballen en una comissaria de Barcelona.\nAquestes dues dones no només hauran de resoldre alguns dels crims més escabrosos comesos en aquesta ciutat, sinó que també hauran de fer front als seus propis problemes personals que sorgeixen quan la Joana i la Taila tornen a les seues cases. I, evidentment, mirar de resoldre’ls.\nUn assassinat al Barri Gòtic de Barcelona provocarà que la inspectora i la seua ajudanta hagen d’investigar els aspectes més amagats i obscurs de la vida d’una jove adolescent, sense cap problema aparent, que ha trobat una tràgica mort en una banyera plena d’àcid.\nAmor, sexe i intriga s’entrecreuen, dia rere dia, per arribar a un final que cap de les dues podien imaginar que es produiria dues setmanes abans.\nLa vida sentimental de la Joana està a punt de pegar un gir radical que posarà en perill moltes coses que ella havia donat ja per aclarides.\nDavant d’aquest escenari Joana i Taila hauran d’investigar la mort d’un jove estudiant d’Ibi, en el que a primer cop d’ull sembla un robatori frustrat al seu pis. Els fets es voran precipitats per l’aparició d’un misteriosos anònims que durà les seues investigacions des de Barcelona fins la comarca de l’Alcoià.\nAquest és l’argument de la novel·la Contes de policies i de dones, escrita per Frederic Tarazona, antic alumne de l’escola, que ha volgut contar-nos una història en què l’amor, el sexe o la mort són temes principals, com hem dit adés. I això adobat amb la llengua, perquè Frederic ha volgut que les dones protagonistes parlen varietats diferents de la nostra llengua. Dilluns vingué a presentar-nos el llibre i dues alumnes de secundària ja han començat a llegir-lo. Ja ens demanarem l’opinió. A l’escola en tindrem exemplars que podreu adquirir a la parada que muntarem per Sant Jordi.\nEtiquetes:festes, llengua, llibres\nLa revolta d’Adam\nVACANTS PER AL CURS 2018/2019


80 grams | Comunicació literària: Activitat :: Barcelona Poesia\nActivitat :: Barcelona Poesia\nBarcelona poesia del 21 al 27 de maig a Barcelona amb de 100 activitats repartides per museus, biblioteques, espais culturals i llibreries de la ciutat comtal. La tretzena edició d'una de les cites culturals més importants de l'any s'allargarà tota una setmana i hi participarant poetes, escriptors, actors i artistes de diverses disciplines.\nEnguany, Barcelona poesia coincideix amb el cent-cinquantè aniversari dels Jocs Florals. El punt de partida de la setmana de la poesia és precisament el lliurament del Premi de Poesia Jocs Florals de Barcelona el dijous 21 de maig. A més, per commemorar l'aniversari del concurs literari es farà una exposició del 9 de juliol al 9 de gener de 2010 al Museu d'Història de Barcelona i Jordi Julià, D. Sam Abrams i Jordi Coca impartiran conferències.


Un dia vam fer un viatget de pocs dies al Nord, cap allà al mar Bàltic. Ost See diuen els alemanys. Allà on els habitants de l'antiga DDR anàven de vacances. Després de la reunificació alemana fou quan ajudaren els alemanys occidentals a la pràctica totalitat ocupació de Mallorca i altres contrades assoleiades.\nEncara però molts alemanys que viuen a Berlin o al seu entorn s'acosten periòdicament a les costes del Nord, especialment a l'illa de Rugen, on també natres finalment férem cap.\nI és que els prussians provenen de l'Ost See, i després de la derrota a la segona guerra mundial molts hagueren de fugir de ciutats com Gdansk i Kanilingrad, i tota la costa, ara polonesa i rusa. I és clar la crida del mar, encara retrona dintre les seves ànimes. A més del peix fumat i la cervesa negra.\nNiu de metralladores reutilitzat de colomar\nEste territorri, el més despoblat, rural i salvatge amb diferència de tota l'Alemanya se diu Meckelenburg-Vorpommeran. I comprèn els suaus relleus de l'altiplà forestal i agrícola de Meckelenburg i la zona costanera, abocada a la pesca i el tràfec de mercaderies amb Escandinàvia. Vorpommeran vol dir avant-país de Pomerània.\nDe pujada paràrem a la capital del altiplà: Neubranderburg. Una ciutat enmig dels suaus relleus de Meckelenburg. Ciutat vinguda a menys des de fa uns anys quan es tancà la acadèmia militar que hi tenia l'antiga DDR. La capital administrativa de este territori és Schwerin, però la real, de ja fa molt de temps és la ciutat de Rostock. Una ciutat industrial i marinera. La porta de sortida i entrada de la zona més rural i despoblada de tota Deutschland.\nEdifici on se feien els oficis religiosos, que no església. Stargard\nNeubranderburg no té res d'especial si no fos pel fet que encara conserva el recinte enmmurallat. I això, després de la voluntat uniformitzadora i simplificadora aplicada pels dirigents de la DDR és quelcom prou insòlit.\nPorta de entrada del burg\nDia fred, gris i pla com correspon a la tardor alemana.\nI també anàrem a veure Burg Stargard. Una vila closa típica. Amb fossar i torre de vigilància. A destacar sobretot els colors dels enormes arbres que hi han al voltant.\nA Alemanya hi ha una falera especial per tot el relacionat amb l'època medieval. I este tipus d'indrets i les fires i festes que s'hi fan tenen molt d'èxit.\nPublicat per JERKOUT a 21:42:00\nEtiquetes de comentaris: Burg Stargard, colomars, Deutschland, Meckelenburg, Neubrandenburg, torres


RETHINKING BOTTICELLI: Sandro Botticelli: el gran transmissor de la la mitologia\nSandro Botticelli: el gran transmissor de la la mitologia\nFilippo Lippi (1406-1469) va ser un pintor d'escenes religioses, sobretot Madonnes, amb una sensibilitat molt semblant a la de Fra Angelico que començà a introduir, de manera molt tímida, la corporeïtat en les figures.\nTambé ens interessa perquè va ser el mestre de Sandro Botticelli. Així doncs Botticelli es va formar al taller de Filippi i en va rebre molta influència, en especial, per les pintures de caire religiós de la seva primera etapa. Per exemple ho podem veure en una de les seves obres del principi "L'Adoració dels Reis".\nFilippo Lippi per la seva banda, a partir del 1440 desenvolupa una pintura més lineal i amb més elements decoratius; potser menys volumètrica i poc orgànica. En certa manera, Lippi introdueix poques innovacions, així com tampoc es va deixar seduir per la tendència del moment d'adorar l'Antiguitat. Són interessants els seus retrats per l'aire escultòric i místic que tenen.\n"Retrat d'un home i una dona", Filippo Lippi 1440, Metropolitan Museum of Art of New York.\nL'atribució a Lippi és una mica dubtosa. Malgrat tot, té les característiques principals de Lippi: el retrat en rigorós perfil, la delicadesa, l'interès per plasmar els detalls. Per això es va acabar atribuint a Lippi. En destaca l'ombra de l'home, perfectament projectada a la paret .\nSandro Botticelli (1444-1510) és el pintor florentí per excel·lència del neoplatonisme durant la cort dels Mèdici.\nCap al segle XVI va ser gairebé oblidat i denostat a causa de les idees imposades del frare Savonarola, i no va ser fins el segle XIX que va ser "desenterrat" pels prerafaelites.\nSandro Botticelli (1445-1510): Adoració dels mags, cap el 1475. Tremp sobre taula. 111 x 134 cm. Galleria degli Uffizi, Florència. Encàrrec: Gaspare di Zanobi del Lama.\nCom ja hem dit, encara que Botticelli es va formar amb Lippi, ben aviat desplega el seu propi estil. Per exemple, el ritme subtil dels cossos, l'estudi detallat i harmoniós dels plecs de la roba, i fins i tot en les expressions dels rostres dels seus personatges,\nBotticelli és l'introductor del tema mitològic en la pintura renaixentista. Però amb la voluntat d'exposar exemples a seguir. És a dir, per Botticelli el mite és també una al·legoria del present.\nPer tant, actituds i característiques dels personatges de la mitologia clàssica com a arquetips de comportament i virtuds a seguir.


La temporada no comença per Sant Joan | El bloc d'en Carles Herèdia\n← En record d’en Pere Manau Saumell\nFrancis Ghilès debat entorn les desigualtats i la conflictivitat al nord d’Àfrica i el Sahel →\nLa temporada no comença per Sant Joan\nPosted on 12 Març 2013\tby carlesheredia\nQuatre de nou amb folre de la Joves a la plaça del Pilar de Set l’any 1998\nFont: El Pati via http://www.elcasteller.cat\nEra ben petit quan sovint escoltava allò de: “La temporada castellera comença per Sant Joan”. Llavors era ben normal, fins aquella data pràcticament no s’havien fet castells, i per la festa major, a la plaça del Blat, s’alçaven castells de vuit. No passaria massa temps –tampoc sóc tant gran!-, que per Sant Joan es farien els primers castells de nou de la temporada. Era doncs, el tret de sortida de la temporada. Poc a poc, però, colles com els Castellers de Vilafranca o els Minyons de Terrassa imposarien un altre ritme, fent castells de nou més matiners.\nAixí doncs, la condició de Sant Joan com a diada que marcava l’inici de temporada castellera es començava a posar en dubte, i es posava en dubte també a Valls, amb una Colla Joves descarregant el 1998 un 4de9f a la Diada del Pati (aquell any es va fer a la plaça del Pilar de Set), el castell de nou més matiner a Valls el segle XX i el 4de9f més matiner del mateix segle. Aquesta diada, amb castells de nou, es va mantenir fins a inicis del nou segle, i ara sembla que torna a recuperar aquesta condició.\n4de9f de la Joves l’any 1999 al Pati\nNo obstant, des d’alguns sectors i també amb la promoció de l’Ajuntament, es continuava marcant Sant Joan com un inici clar, “perquè així ho deia la tradició”. Molts cops he pensat que això podria considerar-se ofensiu per la resta de colles dels Països Catalans, que el 24 de juny compten amb molts mesos de temporada a les espatlles, i fins i tot per unes colles de Valls que, primer la Joves, i d’uns anys cap aquí, la Vella, ja s’han apuntat al carro dels castells de nou pre-Sant Joan. A part d’això, però, sense treure-li relleu a l’impressionant diada de Sant Joan, que evidentment ha de ser marcada com una de les principals del calendari casteller català, tampoc m’acabava de convèncer aquest argument “tradicional”. Que vol dir tradicional? Si entenem tradicional només com el que ha passat després de la Guerra Civil, en plena decadència castellera, i fins l’inici de la segona època d’or castellera, potser si que és tradicional marcar Sant Joan com a inici de la temporada. Però si entenem tradicional com el conjunt de la història castellera, aquest argument falla per tot arreu. Al segle XIX hi ha documentades grans actuacions castelleres en dates ben singulars, molt abans de Sant Joan, fins i tot Sant Joan, més que un inici, era el colofó d’una part de la temporada. I més endavant, en la certa revifalla dels castells a principis dels anys 30 del segle XX, al mes d’abril, per exemple, ja es feien a Valls diades importants en els còmputs de l’època.\nVisca Sant Joan doncs, però no emmarquem aquesta bonica diada com l’inici de la temporada, més propi dels anys de decadència, sinó com el colofó de la primera part de la temporada. Una primera part de la temporada que, parlant en termes de la meva pròpia colla, té com a punt àlgid la Diada del Pati. Una diada no només de nivell i amb grans colles convidades, sinó també amb un rerefons especial per a la història de la Colla Joves Xiquets de Valls. I és que és al Pati on la Joves va fer la primera diada de la represa l’any 1971, una actuació d’amagatotis per la Candela, el mateix dia que també es feien castells a la plaça del Blat. L’oposició de les autoritats franquistes i la pressió d’elements de l’altre colla no ens van deixar, però, actuar a la plaça de l’Ajuntament vallenc. Aquella injustícia, però, també va fer que avui puguem fer amb orgull una diada com la del Pati, una plaça històrica on, per cert, va ser també la primera on hi va fer castells (documentats) la nostra Colla dels Menestrals a principis del segle XIX. Coses del destí.\nJa ho veieu, l’excusa de que “jo començo a assajar quan s’apropi Sant Joan” ja no val. Les coses han canviat, o millor, han retornat una a l’origen, i els castells comencen molt abans del que ho feien fa 20 anys. Tenim una diada del Pati, amb gran càrrega històrica i compromís, on s’hi ha d’arribar ben preparats. Ens veiem divendres a assaig!\nAquesta entrada ha esta publicada en Castells, Valls. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Els alumnes de 2n curs del CFGS de gravat i tècniques d'estampació participen aquests any a la fira de Graphispag.digital. Han estat invitats a l'stand de FESPA, associació de serígrafs d'España i durant els quatre dies, que dura la fira, es faran unes demostracions d'aquesta tècnica.\nAl saló Graphispag.digital es presenten nous productes gràfics i d'impressió digital combinada amb els acabats i suports més innovadors.\nLa era de la personalització sense límits. Es coneixen nous materials i superfícies sobre les que imprimir, utilitzats en sectors com la publicitat, el disseny gràfic, la fotografia, la edició, la retolació, la decoració, el tèxtil, el packaging, la ceràmica.\n17-19 abril: De 10:00 a 19:00 horas\n20 de abril: De 10:00 a 16:00 horas\n· Edición: 2ª\n· Periodicidad: Cuatrienal (en alternancia con Graphispag. Próxima cita: Graphispag 2015\n· Carácter: Profesional\n· Fechas: Del 17 al 20 de abril de 2013\n· Localización GPS: 41.35448, 2.12698\n· Ubicación: Recinto de Gran Via Avinguda de Joan Carles I, 64 08908 L'Hospitalet de Llobregat (Barcelona)


Ciutat TOTS __MALAGA__ SIERRA DE YEGUAS __BALEARES__ ALARÓ ALCUDIA - BONAIRE ALGAIDA ARIANY BINISSALEM BUNYOLA BÚGER CA'N PICAFORT CAIMARI CALVIÀ CONSELL COSTITX INCA LLORET DE VISTALEGRE LLOSETA LLUBÍ MANACOR MANCOR DE LA VALL MARIA DE LA SALUT MARRATXÍ MURO PALMA DE MALLORCA POLLENÇA PORT DE POLLENÇA PUERTO DE ALCÚDIA SA POBLA SANT JOAN SANTA EUGÈNIA SANTA MARGALIDA SANTA MARIA DEL CAMI SELVA SENCELLES SINEU SON GUAL SON SERVERA\nTOTS __MALAGA__ SIERRA DE YEGUAS __BALEARES__ ALARÓ ALCUDIA - BONAIRE ALGAIDA ARIANY BINISSALEM BUNYOLA BÚGER CA'N PICAFORT CAIMARI CALVIÀ CONSELL COSTITX INCA LLORET DE VISTALEGRE LLOSETA LLUBÍ MANACOR MANCOR DE LA VALL MARIA DE LA SALUT MARRATXÍ MURO PALMA DE MALLORCA POLLENÇA PORT DE POLLENÇA PUERTO DE ALCÚDIA SA POBLA SANT JOAN SANTA EUGÈNIA SANTA MARGALIDA SANTA MARIA DEL CAMI SELVA SENCELLES SINEU SON GUAL SON SERVERA\nSolar - Muro\nSolar - Inca (Blanquer)\nFinca rústega - Costitx\nCasa - Lloseta\nPis - Port de Pollença (Centro)\nFinca rústega - Búger\nFinca rústega - Inca (Afueras)\nCasa - Sa Pobla (Centro)\nFinca rústega - Llubí (AFUERAS DE LLUBI)\nCasa amb terreny - Lloret de Vistalegre (Lloret de Vista Alegre) , Superfície Construïda 342m2, ...\nPis - Inca (Blanquer) , Superfície Construïda 88m2, 2 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Pollença (Puerto de Pollença) , Superfície Construïda 100m2, 3 Habitacions, 2 Banys, Urbanització.\nPis - Marratxí (Es Caülls) , Superfície Construïda 111m2, 2 Habitacions, 1 Banys, piscina.\nCasa - Santa Margalida , Superfície Construïda 263m2, 4 Habitacions, 3 Banys, piscina.\nPis - Inca (Son Amonda) , Superfície Construïda 99m2, 20m2, 2 Habitacions, 1 Banys.\nFinca rústega - Costitx , Superfície Construïda 10m2, 4162m2.\nPis - Inca (Es Blanquer) , Superfície Construïda 95m2, 8m2, 4 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.\nParcel.la - Selva (Moscari) , 1183m2, Urbanització.\nPlanta baixa - Inca (Son Amonda) , 3 Habitacions, 2 Banys.\nVenda 530.250 €\nCasa - Algaida , Superfície Construïda 468m2.\nCasa de Poble - Pollença (Port de Pollença) , Superfície Construïda 92m2, 46m2.


L’entorn – alberg masia de Vallforners\nuna estada singular al Parc Natural del Montseny\nUn allotjament singular\nHabitacions i estances de la casa\nQuè podem fer a Vallforners? Aquí us deixem un breu recull d’excursions i activitats que podeu fer a la masia de Vallforners. No dubteu a preguntar-nos les indicacions o camins a seguir:\nSenderisme i àpats:\nUna bona activitat pels allotjats a la masia és aprofitar els 700m de desnivell d’avantatge per seguir enfilant el camí fins al Restaurant La Calma-El Bellver. La ruta es pot fer per diversos camins (recorregut circular també) fins arribar a aquest interessant mas que agrupa el restaurant i la Casa Museu Agustí, amb visites guiades incloses. Trobareu tota la informació aquí: https://www.lacalma.net/\nUna altra excursió ben especial és arribar fins al Castanyer d’en Cuch, un dels arbres de més renom del Montseny, el de més perímetre de Catalunya (gairebé dotze metres!) i que ha estat declarat «arbre monumental»: https://turisme-montseny.com/que-visitar/recursos-naturals/castanyer-gros-de-can-cuch/ . En aquesta ruta un bon àpat de cuina tradicional catalana no pot faltar al Restaurant de La Casa del Bosc: https://www.casadelbosc.com/ca/\nLa pujada al Pla de la Calma i al pic del Sui (1.319m) val molt la pena! Des de la masia de Vallforners podeu pujar al Sui per un petit sender de muntanya ombrívol, ideal per als dies de més calor. També es pot fer per la pista principal del Parc Natural, que passa just per la porta de casa nostra. Des del Pla de la Calma, si el dia ens regala un cel blau, podem avistar tota la costa mediterrània i fins a Montserrat. Una bona opció també és endur-se un picnic i gaudir de «la calma» que el seu nom bé indica. Sobretot: les deixalles que tornin a casa! Us deixem l’enllaç a un blog amb informacions del Pla de la Calma ben interessants. Veureu que és un lloc ple d’Història, amb restes que remonten a l’època prehistòrica: https://indretsoblidats.wordpress.com/tag/pla-de-la-calma/https://indretsoblidats.wordpress.com/tag/pla-de-la-calma/\nA 5 minuts de la masia de Vallforners trobareu la riera de Vallforners, el riu que alimenta el pantà de Vallforners. És un paratge força desconegut i un bon lloc on anar a fer una passejadeta agafant uns petits senders que travessen un dels boscos més bonics de la zona.\nRutes a cavall: des de la masia podem organitzar rutes a cavall pel Parc Natural del Montseny, en col.laboració amb les hípiques vehïnes. Poden ser excursions d’1 dia o rutes de diversos dies. Per a més informació, escriviu-nos!


Dia Mundial del Farmacèutic 2018 · Farmàcia Fedefarma\n/ Dia Mundial del Farmacèutic 2018\nOrdenado por Data AscData Desc\nDia Mundial del Farmacèutic 2018\nDia Internacional contra la Mi...\nEl 25 de setembre se celebra el Dia Mundial del Farmacèutic 2018.\nDes de fedefarma volem celebrar aquest dia agraint als farmacèutics el seu compromís amb la nostra salut i el nostre benestar.\nDiàriament, milers de farmacèutics ofereixen consells i atenció personalitzada als seus pacients per millorar la seva qualitat de vida. La farmàcia és un establiment sanitari proper, amb un horari d'obertura ampli, al que pots acudir sempre que ho necessites sense haver de demanar de cita prèvia.\nA més de subministrar els medicaments necessaris de cada pacient, el farmacèutic s'implica en el seguiment i evolució de la teva salut per garantir l'eficàcia del tractament. El professional farmacèutic et proporciona atenció, consells fiables per guiar-te en el tractament.\nPerò la seva vocació pel pacient fa que el farmacèutic t'ofereixi a tot moment una atenció de qualitat, personalitzada, que més enllà de la dispensació, incideix en el teu benestar d'una manera integral.\nÉs un expert que sempre està a la teva disposició, t'escolta, resol els teus dubtes, t'ajuda a prendre consciència de la importància de la prevenció per millorar la qualitat de vida i et proposa hàbits de vida saludables.\nEn algunes ocasions, els farmacèutics poden dirigir als clients al seu metge de capçalera solucionant problemes de salut futurs.\nEl farmacèutic, amb tot, exerceix una labor assistencial fonamentada en el valor que aporta a la societat a través del consell de qualitat, l'atenció especialitzada, la garantia de qualitat, el coneixement i la implicació en l'acompanyament a tot ciutadà en el manteniment i promoció de la seva salut.\nGràcies a tots els farmacèutics per cuidar de la nostra salut, feliç Dia Mundial del Farmacèutic 2018.\nFedefarma colabora con La Marató de TV3\nLA PREVENCIÓ ESTÀ A LES TEVES MANS\nFedefarma, de tot cor amb la Marató de TV3\nFedefarma es posa en marxa contra el sedentarisme\nLes farmàcies de Fedefarma ensenyaran a menjar als seus pacients


La diòcesi de Girona perd 24 comunitats religioses en els últims cinc anys - URC\nLa diòcesi de Girona perd…\n(Diari de Girona · Laura Fanals ·27.03.21) Actualment hi ha 58 comunitats, de les quals 47 són femenines i onze masculines, mentre que l’any 2015 se’n comptabilitzaven fins a 82\nIgual que passa amb els capellans, el descens de les vocacions religioses s’està deixant notar també, i de forma pronunciada, a les comunitats religioses de monges i monjos. Segons les dades de la Guia de l’Església de Girona, a les comarques gironines hi havia, l’any 2015, fins a 82 comunitats -tant masculines com femenines-, mentre que a finals del 2020 només se’n comptabilitzaven 58. En només cinc anys, doncs, s’ha produït un descens del 30%. En la majoria de casos, es tracta de comunitats que havien quedat molt reduïdes -a vegades quedaven ja només dos, tres o quatre integrants-, de manera que la institució religiosa de la qual depenien va decidir traslladar-les amb una altra comunitat més nombroses, el que sovint ha comportat un trasllat lluny de les comarques gironines.\nL’any 2015 hi havia al Bisbat de Girona un total de 82 comunitats religioses. D’aquestes, 66 corresponien a 27 instituts de vida religiosa femenins, mentre que n’hi havia 16 comunitats més que formaven part d’instituts masculins. En ambdós casos, tanmateix, la xifra ha decaigut en els últims cinc anys. En el cas de les dones, actualment hi ha 47 comunitats religioses de 24 instituts, mentre que pel que fa les comunitats masculines, en queden 11 que formen part de deu instituts.\nCategoria: Recull de premsa 29 de març de 2021\nEtiquetes: GironaVida Religiosa\nPreviousPrevious post:Barcelona aprova atorgar la Medalla d’Or al Mèrit Cívic a Pere Casaldàliga i al pare ManelNextNext post:25è aniversari de l’Exhortació Apostòlica Vita Consecrata


Marc Castellà Bové, pianista: Febrer 2009\nEl mes de gener ha estat farcit d'activitats musicals. A part dels recitals que us vaig anunciar en aquest mateix espai he realitzat un concert a una residència d'avis de Cervera. Vull destacar també el concert de l'orquestra simfònica de l'ESMUC que va tenir lloc a la Sala 1 de l'Auditori de Barcelona el passat dijous 29 de gener. L'orquestra va interpretar de manera excel·lent obres de Stravinsky i Txaikovski.\nEl mes de febrer que avui encetem també es presenta carregat de nous projectes. En primer lloc, el proper dia 5 a les 20.00h a l'Església de Santa Maria de Cervera s'interpretaran les Completes, originals de l'any 1619, que amb nombroses transformacions han esdevingut una tradició cerverina fins als nostres dies.\nD'aquí uns dies es reemprendrà l'activitat a l'ESMUC amb el començament del segon quadrimestre i durant tot aquest mes, el grup TIBAU durem a terme la gravació d'una nova maqueta. Després de l'èxit de "Nascuts de la Boira" ens hem decidit a engegar aquest projecte, on donarem a conèixer alguns dels nostres temes que estem treballant darrerament. El llançament d'aquest disc està previst pel mes d'abril i si voleu seguir els detalls de com evoluciona la nostra gravació només cal que consulteu la pàgina web o el bloc del grup (http:tibau.ppcc.cat - http://www.gruptibau.blogspot.com/). A sota podeu veure una fotografia del mestre Robert Canela gravant una cançó.\nPublicat per Marc a 16:27


Relat "Algú s'ha fixat? (Culpa)"\nInici > detall del relat: Algú s'ha fixat? (Culpa)\nAlgú s'ha fixat alguna vegada com crema un llumí?\nAlgú s'ha fixat com, poc a poc, es va consumint?\nPrimer una gran flama que després es va apagant; que del cap passa al cos, i va baixant.\nPoc a poc, el cap es va torçant. I fins i tot arriba a caure.\nPoc a poc, impecable, el foc va fent el seus estralls, reduint allò que era pura energia i veritat en una pila de cendres que no serveixen per a res.\nAlgú s'ha fixat com surt un brau a la plaça?\nAlgú s'ha fixat com, poc a poc, es va fatigant?\nPrimer, amb molta empenta, llueix les banyes dalt del cap amb orgull, desafiant-ho tot.\nPoc a poc, després de fer cridar la gent, es va cansant d'aquella cursa sense fi.\nPoc a poc, l'hora de la seva mort se li va acostant. Fins que arriba el moment. Aquella fúria tremenda es redueix a una pila de carn, a una cosa vençuda. Ha sigut víctima de l'abominable odi de l'home.\nAlgú s'ha fixat com ha sigut el meu amor?\nAlgú s'ha fixat com, poc a poc, es va anar perdent?\nPrimer una gran passió que em cegava els ulls; després, els mateixos ulls veuen aquella passió que els cegava.\nPoc a poc anava veient la raó i m'anava consumint. Poc a poc, lentament.\nPoc a poc no sabia per què tenia que estar al seu costat.\nI allò que era tan gran i bonic s'anava fent insignificant i enormement dolorós. De qui és la culpa?\nAlgú s'ha fixat com es crema un llumí, o com surt un brau a la plaça?\nNo hi ha culpables.\nTisores | 30-06-2007 | Valoració: 10\nÉs un pensar en veu alta.\nÉs posar uns símils molt apropiats.\nÉs llegir en primera persona.\nA quanta gent més li deu haver passat?\nciosauri | 22-06-2007 | Valoració: 10\nEl llumí, el brau: dues imatges molt diferents, molt plàstiques, molt contundents. Fan entendre perfectament al lector la intensitat de l'amor i el desamor viscut. Si escriure és explicar, de nou, des del propi sentiment, aquesta reflexió personal ha trobat una bona idea per expressar-se.


enfilades: El fred ja és aquí... nous models de colls amb botons!\nEl fred ja és aquí... nous models de colls amb botons!\nSes Majestats els Reis Mags d'Orient van encarregar-nos colls amb botons i aquests en són els nous models. Esperem que les afortunades en gaudiu molt i que amb l'arribada del fred aneu ben calentetes i marcant estil.\nAquest model de colls és la novetat i l'accessori perfecte per aquest hivern. Un complement versàtil i molt senzill de treure i posar. El tancament amb dos botons fa que no te l'hagis de passar pel cap... mai et despentines! Fets a mà i confeccionats amb teixit elàstic i roba polar.\nPrepara't pel fred, tria'n el teu model!\nPublicat per Unknown a 22:16\nEtiquetes de comentaris: colls, complements hivern, infants\nLa corona d'aniversari de l'Arnau\nBuf taurons divertits\nBuf Minions... prepara els menuts de la casa pel f...\nLes Corones d'aniversari de la Mireia, l'Arnau i l...\nEl fred ja és aquí... nous models de colls amb bot...