Olesa reivindica l'alletament matern - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nOlesa reivindica l'alletament matern\nUn grup de mares es va concentra a la plaça Fèlix Figueres per reivindicar i reafirmar les virtuts de donar el pit\nmarta valls | olesa de montserrat 06.10.2016 | 07:39\nOlesa reivindica l'alletament matern Marta Valls\nUna quinzena de mares van trobar-se aquest diumenge cap a quarts d´una del migdia a la plaça Fèlix Figueres d´Olesa de Montserrat, davant del consistori, per donar pit als seus fills. Un alletament col·lectiu que volia reivindicar la normalitat d´alimentar les criatures en un espai públic.\nAixí, aquesta trobada de mares que alletaven els seus fills –proposada dins del programa de la setmana de la lactància materna que organitza per segon any consecutiu l´Hospital de Martorell– recorda que treure´s un pit a qualsevol lloc per alimentar els més petits s´hauria de respectar en tots els àmbits i espais.\nFrancesca Jené va ser la primera que va arribar. Va asseure´s en una de les cadires que havien col·locat els membres de l´organització, va arremangar-se la samarreta i, automàticament, el seu segon fill va amorrar-se al pit que havia quedat al descobert. «Sóc aquí perquè sóc una gran defensora de la llet materna, que és la millor que poden tenir els bebès. I ara ho fem en col·lectiu per posar de manifest que no hi hauria d´haver cap problema per treure un pit a qualsevol lloc i alletar els teus fills», opina Jené.\nMentre alletaven, les dones compartien anècdotes de la seva experiència. Marta Serrano explicava que fa pocs dies va posar-se a donar pit al seu fill en un bar de la població. En veure-ho, el cambrer va córrer a demanar-li que s´amagués o es tapés una mica: «em va dir que podia molestar o incomodar els dos homes que hi havia asseguts a la taula del costat. No em va semblar gens bé, jo estava alimentant el meu fill, per què m´havia d´amagar?», exclamava enfadada. «No ensenyem les tetes per exhibir-les, sinó per alimentar els fills», continuava la seva amiga i també mare Raquel Romera.\nMoltes de les mares que van participar en l´alletament ja es coneixien dels tallers de lactància que tenen lloc al CAP d´Olesa una vegada a la setmana. «Hem d´agrair la iniciativa dels tallers al CAP, perquè allà podem conèixer altres mares, resoldre dubtes i fer pinya a l´hora de pujar els fills», afirmava Romera.\nLa setmana de la lactància materna, que va iniciar-se aquest diumenge i s´allargarà als municipis del Baix Llobregat Nord fins al 8 d´octubre, s´emmarca dins del programa centre amic dels nens de l´Hospital Sant Joan de Déu de Martorell. Es tracta d´un projecte de salut pública que busca respectar la fisiologia a l´hora de parir i d´alimentar els fills i, alhora, impulsar activitats per acompanyar les mares en totes les etapes i solucionar-los els dubtes.


Arriba la 6a edició de l’“Escena 25” sota el lema #SURTaESCENA. Jove.Cat. Generalitat de Catalunya\nInici > Arriba la 6a edició de ...\nArriba la 6a edició de l’“Escena 25” sota el lema #SURTaESCENA\nTens ganes de consumir cultura en directe, ja sigui teatre, dansa, música o, fins i tot, circ? La campanya “Escena 25” és la teva oportunitat ideal per poder anar-hi sense haver de rascar-te molt la butxaca!\nSi ets un o una dels 585.738 joves catalans d’entre 18 i 25 anys, amb la campanya Escena 25, que enguany arriba a la seva sisena edició, podràs assistir a espectacles d’arts escèniques o música en viu durant els mesos d’octubre i novembre, amb uns preus especials, d’entre 3 i 10 euros.\nNomés t’has d’inscriure al web de la campanya (www.escena25.cat) durant els mesos d'octubre i novembre, seleccionar, reservar i comprar les entrades als espectacles i concerts als quals vulguis assistir per, posteriorment, recollir l’entrada a la taquilla de l’equipament. Participen en la campanya més de 100 teatres i sales de concerts de Catalunya.\nAquesta campanya és possible mitjançant una aliança formada per teatres, sales de concerts de Catalunya i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, amb el suport de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i la col·laboració de la Direcció General de Joventut, les universitats i biblioteques de Catalunya, TRAM, FGC, TMB i RENFE.


Comunicat de l'EAB en relació al debat i aprovació de la Declaració de Sobirania - ESQUERRA ALTERNATIVA PER BARBERÀ - CANDIDATURA D'UNITAT POPULAR\nHome / moviments socials Vallès / Notes informatives i comunicats / unitat popular / Comunicat de l'EAB en relació al debat i aprovació de la Declaració de Sobirania\n17:56:00 X Esquerra Alternativa per Barberà - Candidatura d'Unitat Popular\nDes de l’Esquerra Alternativa per Barberà (EAB) volem compartir amb totes vosaltres la valoració que fem del procés i aprovació definitiva de la Declaració de Sobirania i el Dret a Decidir del Poble de la Comunitat Autònoma de Catalunya (CAC) del passat 23 de gener de 2013 al Parlament de la CAC, amb els vots favorables de CiU, ERC i ICV, els vots en contra de PSC, PP i C’s i el vot crític de la CUP-Alternativa d’Esquerres (CUP-AE), que també va presentar una declaració alternativa al text que finalment es va aprovar.\nA l’EAB entenem que el dret d'autodeterminació dels pobles i nacions, és un principi fonamental dels drets humans, es tracta del dret individual i col·lectiu a decidir lliurement la condició política i a perseguir lliurement el desenvolupament econòmic, social i cultural. Per tant, aquest dret, no pot estar supeditat als interessos particulars de partits polítics, econòmics i/o empresarials, ni a conjuntures electorals. Tampoc es pot bescanviar per retallades en drets socials bàsics o per suports puntuals a governs. El dret d'autodeterminació s’ha d'exercir amb radicalitat democràtica i transparència, fomentant la participació del conjunt de la societat en l’elaboració i organització del referèndum, i creant noves dinàmiques que permetin decidir en tots els àmbits (nacional, polític, social, econòmic, etc.) sense renunciar, en cap cas, a la desobediència civil per garantir l’exercici d’aquest dret. Una declaració pactada prèviament per dos partits polítics, on la resta de forces són convidades de pedra, i que imposa uns marcs estrictes de partida no pot ser valorada positivament per una formació política com la nostra, que vol que totes les possibilitats siguin contemplades en la definició del procés i la població sigui la protagonista i no una simple espectadora del procés. Un primer marc estricte imposat, tant en el passat com en l’actual declaració, és el de la Comunitat Autònoma de Catalunya, negant qualsevol altra possibilitat de construcció d’un procés d’autodeterminació que superi les estructures imposades contra la població al llarg dels anys i contra realitats geogràfiques quotidianes i concretes, com passaria amb els territoris que identificaríem amb els Països Catalans. Un segon marc estricte imposat, seria el d’una UE fonamentada en els interessos dels mercats financers i la presa de decisions sense cap mena de procés de democràtic, que des del punt de vista social i territorial aposta per la desigualtat i discriminació entre persones i pobles. Un tercer marc estricte imposat, és que s’explicita la negociació amb l’Estat espanyol i la UE, un fet que neutralitza el mateix dret d’autodeterminació i el caràcter de sobirania i subjecte polític del poble que es diu representar per part del Parlament de la CAC. Un quart marc estricte imposat, és el fet que cap de les quatre propostes de màxims proposades per la CUP-AE fossin tingudes en compte en el procés negociador i incloses o integrades en el text pactat entre CiU, ERC i ICV-EUiA. I, per últim, destacar que la celebració d’un referèndum continua supeditat a un pacte de govern entre dues forces polítiques, un condicionant més imposat per CIU i ERC. En definitiva, masses renúncies bàsiques i de caràcter democràtic amb les que, des de l’EAB, no ens podem identificar, encara que estiguem plenament compromeses amb el dret d’autodeterminació del poble català, i en el si de la nostra formació política municipalista hi hagi companys i companyes fermament compromeses amb l’alliberament social i nacional dels Països Catalans. Per entendre’ns, si plantegéssim com EAB un referèndum a Barberà del Vallès per tractar qualsevol aspecte d’interès col·lectiu pel municipi, malament encetaríem el procés si imposéssim des del principi restriccions en els marcs de debat i decisió sobre el tema en qüestió. És per això que, reconeixent que estem immersos i immerses en el procés de definició dels òrgans i mecanismes informatius, de debat i decisió de la CUP-AE, creiem que la decisió pel vot crític, amb dues abstencions i un vot favorable, i la presentació i defensa de la nostra pròpia declaració, reflexen en molt bona mesura el debat intern que s’ha seguit en diferents reunions, i a diferents nivells, i entre espais polítics que han donat suport a la candidatura. En aquest sentit, i tenint present la provisionalitat d’aquests òrgans i que els nostres processos de decisió no tenen res a veure amb la dinàmica parlamentària imperant, sense oblidar el nostre projecte polític alternatiu a l’status quo dominant, considerem satisfactòria la decisió de la CUP-AE i la justificació expressada en seu parlamentària per part del diputat Quim Arrufat. I a l’espera de configurar entre totes les parts implicades els òrgans i mecanismes d’informació, debat i decisió de la CUP-AE, volem insistir i reafirmar-nos en el nostre compromís des de l’EAB i des de Barberà del Vallès amb la CUP-AE i reiterar el nostre suport, i ànims, als nostres altaveus i equip de parlamentaris, el David, el Quim i la Georgina. Des de l’EAB seguirem contribuint a la unitat popular des de la nostra tasca municipalista a la nostra ciutat i enfortint els diferents fronts de lluita i acció política que s’estenen cada cop més per la nostra comarca i el nostre país.\nTags: moviments socials Vallès X Notes informatives i comunicats X unitat popular


L'altra casa | Llibreria Foster And Wallace\nAutor/a: Cusk, Rachel\nM., una escriptora casada, convida un famós pintor a fer una estada creativa al refugi proper a la casa familiar situada a la costa anglesa. Atreta poderosament per les seves pintures, creu que la seva presència podria ajudar-la a aprofundir i aclarir el sentit de la seva pròpia existència. Però a mesura que va avançant l estiu, llarg i àrid, la presència provocadora de l artista pertorbarà la calma de la casa i crearà un nou ordre de relacions entre els protagonistes que farà aflorar desitjos i contradiccions ocults i mostrarà la dificultat de ser coherents alhora amb el nostre món intern i les limitacions imposades pel món extern. L altra casa és un estudi profund i psicològic sobre les dinàmiques que sostenen les relacions humanes i un examen sobre les qüestions morals que afecten les nostres vides. Una anàlisi sobre el destí femení i el privilegi masculí, i el dilema entre la llibertat i la seguretat. Una reflexió sobre l existència, la vida autèntica i l amor, que ens recorda la capacitat dual de l art d elevar-nos i destruir-nos.\nEls feliços anys del c...\nL'últim amor de Baba D...\nMirall, espatlla, inte...


Rajoy vol agafar les regnes de Catalunya\nRajoy vol les regnes de Catalunya per frenar la DUI\nEl president demana aval al Senat per desplegar un 155 molt dur, controlar el Govern i limitar el Parlament\nPuigdemont té sobre la taula la proclamació oficial de la República i la convocatòria electoral per respondre\nMadrid 21 de d’octubre del 2017. Actualitzada 23 de d’octubre del 2017 a les 17:09\nSes senyories, a Espanya, no acabaven de creure’s en tots aquests anys que la independència de Catalunya trucaria a la porta. A les institucions catalanes es donava per fet que cap inquilí allotjat a la Moncloa seria capaç de treure de l’armari l’article 155 de la Constitució. I optimistes de l’un i de l’altre costat es pensaven que el diàleg s’imposaria en una democràcia que ha entrat, encara que només sigui per edat, en etapa de maduresa. Doncs els uns, els altres i els del mig s’han donat un bany de realitat aliena en les últimes hores i s’han trobat que Mariano Rajoy i el seu Consell de Ministres extraordinari han enviat al Senat, per a la seva tramitació i aprovació divendres que ve, un paquet de mesures que els permeten agafar les regnes de Catalunya: destitució i substitució dels responsables de la Generalitat; limitació severa de les capacitats del Parlament; control de competències clau des dels ministeris, els funcionaris i les estructures de la Generalitat, també de les econòmiques i telecomunicacions, sense oblidar als Mossos o els mitjans públics, entre d’altres.\nAixò, mentre no descansa en el si de l’independentisme el debat entre bastidors sobre com i quin dia s’ha de proclamar oficialment la república catalana, cosa que està sobre la taula de Carles Puigdemont. També hi té la possible convocatòria d’eleccions abans que l’Executiu central tingui el poder de cessar-lo, a ell i als seus consellers, com es pretén, i en conseqüència puguin preparar-se els comicis des de Madrid en un termini màxim de sis mesos. En aquest context i després d’acusar Rajoy de protagonitzar «el més gran atac» a l’autogovern des dels temps de Franco, i argumentar amb duresa i en tres idiomes sobre l’última decisió del Govern espanyol, el president Puigdemont va confirmar que es disposa a plantejar al Parlament que debati i decideixi de manera imminent quina resposta es dona al 155, i que s’actuï «en conseqüència».\n40 anys de desenvolupament\nIntuint segurament que «l’atac» a l’autonomia seria la contestació des del Palau de la Generalitat, Rajoy havia avançat la seva resposta. «No se suspèn l’autonomia ni l’autogovern català, se cessa les persones que han posat aquest autogovern fora de la llei», va proclamar dissabte davant la premsa. Formalment potser no, però ell i el seu equip són conscients que el desplegament elegit del 155 és de màxim voltatge. Que implica col·locar les mans de l’Estat sobre les entranyes d’un model que ha costat més de 40 anys d’estira i arronsa. I que un nombre gens menyspreable de catalans, però que encara no supera en vots (en espera del pròxim resultat electoral) el que s’oposa al seu objectiu, pretén ara que aquest sistema evolucioni cap a la independència. Encara que sigui a costa de superar els marges de la legalitat i activar querelles com la que la Fiscalia diu que està ultimant, per si considerés necessari activar-la, per acusar de rebel·lió (fins a 30 anys de presó) Puigdemont en cas que abracés la secessió.\nDe moment, el procés separatista, amb parades clau en les jornades del 6 i 7 de setembre en què es van aprovar les lleis de desconnexió; la jornada del 23 del mateix mes en què es van registrar seus oficials per ordre judicial; el referèndum de l’1-O, i el Ple del Parlament del dia 10, en què la independència es va convertir en la protagonista, ja han tingut algunes conseqüències. No precisament suaus: els presidents de l’ANC i Òmnium, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, estan en presó preventiva acusats d’un delicte de sedició. Segons la jutge de l’Audiència Nacional que allà els va enviar a petició del fiscal, per tenir indicis de la seva culpabilitat i la possibilitat que destrueixin proves o fugin. Segons els milers de persones que dissabte van sortir al carrer a Barcelona a demanar la seva llibertat, encapçalades per una comitiva on hi havia tot el Govern català, la presidenta del Parlament i l’alcaldessa Ada Colau, perquè són «presos polítics» en un moment de la història en que, per a Carme Forcadell, s’ha donat «un cop d’Estat de facto» amb el 155.\nConvulsió al PSC\nTampoc s’han de perdre de vista les convulsions internes que arriben als partits polítics precisament pel desenvolupament del temut article constitucional per frenar la independència. Que ho preguntin, si no, al PSOE: mentre Pedro Sánchez emfatitzava des de Múrcia que de discrepàncies sobre el model d’Estat en té moltes amb els populars, però sobre el necessari manteniment de la integritat territorial cap ni una, al PSC un grup d’alcaldes deixaven clara la seva discrepància amb l’aval a la intervenció de competències i Núria Parlon, alcaldessa de Santa Coloma, presentava la dimissió de l’Executiva socialista.\nEn les files conservadores hi ha qui demanava més intensitat i menys calma a Rajoy en la seva actuació (ell mateix ho va admetre en roda de premsa), mentre que Ciutadans es felicitava ahir sense dissimular que per fi s’hagi posat en marxa el 155, com ells exigien. Podem i els comuns es posaven les mans al cap pel que ha passat en les últimes hores i reclamaven diàleg, que l’Estat premi el fre en sec i que Puigdemont busqui una sortida digna que no sigui la secessió.\nCarles Puigdemont Catalunya Pedro Sánchez Mariano Rajoy Independència de Catalunya Article 155 de la Constitució Declaració unilateral d'independència (DUI)


Descobrir el Museu dels Sants | Museu dels Sants d'Olot\nInici_Museu dels Sants d'Olot_Activitats_ Descobrir el Museu dels Sants\nDescobrir el Museu dels Sants\nLloc: Exposició permanent del Museu dels Sants, balconades\nConèixer les tècniques artesanals de manufactura de les imatges religioses emprades en els tallers d’Olot. Obtenir informació històrica de l’activitat. Apreciar els diversos i variats elements que formen part de la col·lecció del Museu en els diferents àmbits. Fomentar la participació dels alumnes en el diàleg entre els alumnes i l’educador/a. Valorar els diferents àmbits del Museu: la casa de Marian Vayreda on va treballar en la seva creació literària, el fons d’art, el taller de sants.\nVisita guiada a través de les diferents sales que formen l’exposició permanent del Museu dels Sants. A través d’aquest recorregut es pot veure el procés de creació de la imatgeria religiosa en un taller. El valor afegit de la proposta és la possibilitat d’entrar en un taller actiu actualment, on es pot veure els artesans desenvolupant la seva activitat professional en el seu lloc de treball. També es pot visitar la casa de Marian Vayreda i el seu espai de creació literària i plàstica.\nConeix un ofici. Descobreix el treball dels artesans d’un taller. El Museu dels Sants d’Olot t’obre les portes per ferun recorregut a través de les diferents fases de producció d’una escultura seriada. Podràs veure artesans treballant en l’emmotllatge, el retoc, la pintura… Entraràs en un taller on fa més de 120 anys que es realitza la mateixa tasca i aniràs a la casa d’un gran artista: Marian Vayreda.\nDescarrega’t la fitxa de l’activitat: Descobrir el Museu dels Sants


General | Joan Brossa: Accions i territori\nAquest proper dijous 3 d’octubre a les 19.30h, el projecte “Joan Brossa: Accions i territori” es presentarà a l’Auditori del MACBA, institució cultural que acull tot el fons artístic i documental de Joan Brossa així com la biblioteca personal del poeta.\nA través d’aquest acte, podreu conèixer els primers resultats de la iniciativa: es visualitzaran alguns vídeos i fotografies sobre les tres accions realitzades fins al moment i els protagonistes del projecte (GLÒRIA BORDONS, TONI GIRÓ, MOISÈS MAICAS I ADOLF ALCAÑIZ) ens parlaran de les seves impressions. A la vegada, es parlarà sobre l’evolució que ha anat prenent el projecte, sobre els objectius que es volen assolir i sobre les línies de treball que s’estan endegant. Si voleu conèixer més detalls sobre la iniciativa, us podeu descarregar el dossier de premsa que hem preparat per a l’ocasió.\nUs recordem que les tres accions que s’han realitzat fins al moment són: “El combat” als Espais de la Batalla de l’Ebre, “Les angúnies d’en Titella” al Museu del Joguet de Catalunya a Figueres i “Record d’un malson” a Sant Adrià de Besòs.\nDimarts 18 de juny a les 19 h, l’equip del projecte “Joan Brossa: Accions i territori” es desplaça fins a FIGUERES per tal de presentar la iniciativa al Museu del Joguet de Catalunya, concretament a la sala Joan Brossa-Fregoli.\nA través d’aquest acte, podreu conèixer de primera mà quin són els propòsits del projecte i quines són les properes accions que s’estan preparant. GLÒRIA BORDONS, directora de la Fundació Joan Brossa, i MOISÈS MAICAS, director teatral, seran els responsables de conduir l’activitat.\nTot aprofitant l’ocasió, es projectaran els vídeos de la segona acció del projecte, “Les angúnies d’en Titella”, que es va desenvolupar al mateix Museu del Joguet de Catalunya el mes de desembre de 2012. Els vídeos realitzats inclouen una peça de titelles inèdita que Joan Brossa va cedir al museu i un monòleg de transformisme.\nEl proppassat dia 15 de desembre es va realitzar l’acció al Museu del Joguet de Catalunya i es gravaren les dues peces de titelles i el fregolisme de Brossa que havíem anunciat. Havíem promès alguns comentaris i reflexions sobre les peces de titelles (el fregolisme quedarà per a una altra ocasió): aquí els teniu.\nCal tenir en compte l’any d’escriptura d’aquestes obres: 1948. Pel que fa a Brossa, es trobava en un moment dolç de la seva producció: junt amb els seus companys pintors Joan Ponç, Antoni Tàpies i Modest Cuixart treballaven en nous números i projectes de Dau al set. Al mateix temps, escrivia sonets, proses i petites obres de teatre que es movien en paràmetres neosurrealistes. En tots els gèneres que practicava, abundaven les desconnexions entre les parts, els salts al buit, l’absència d’una sintaxi lògica, etc. En aquests escrits s’hi amagaven moltes vegades imatges hipnagògiques, els primers experiments literaris de Brossa: sensacions especialment auditives o visuals rebudes en estats semiinconscients. Un exemple seria el títol de la segona peça de titelles representada, una mena de repetició inacabable: He deixat l’aixeta de l’aigüera oberta a la nit indicada. Pel corredor he trobat una poma on hi ha escrits els mots: He deixat l’aixeta de l’aigüera oberta… El contingut d’aquesta obra, una enumeració esgotadora d’una determinada xifra per part de cada personatge, és un bon exemple de l’absurd que es produeix amb aquests recursos. Però, quan la peça pren cos amb personatges reals, descobrim que les seves intervencions no són lluny d’alguns parlaments reals que es produeixen en la vida quotidiana, on cadascú exposa automàticament la seva dèria sense arribar mai a cap acord.\nGuille Vidal i Toni Arteaga interpretant “He deixat l’aixeta de l’aigüera oberta…” al Museu del Joguet de Catalunya\nPortada de “Dragolí”, amb l’Urnulfu i l’ocellota a la portada\nCartell realitzat per Brossa en homenatge a Didó, novembre de 1975\nGuille Vidal i Bealia Guerra interpretant “Les angúnies d’en Titella o la família encantada.”\nGuille Vidal i Toni Arteaga fent de Dimoni i Titella a l’escena final de “Les angúnies d’en Titella”\nEtiquetes: Dau al Set, popular, surrealisme, titelles\nCategories Acció 3. Les angúnies del titella., General\nAutor gloria bordons\nPer dur a terme l’acció al Museu del Joguet de Catalunya tenim tres intèrprets amb experiència teatral, formats en diferents disciplines del món del gest i de la dansa. Toni Arteaga és clown, actor i un pedagog format a l’escola de Jacques Lecoq. Guille Vidal és un ballarí amb formació d’actor, coneix bé el món del hip-hop i és especialista en diferents estils de break dance. Beàlia Guerra és actriu i coreògrafa, formada en els àmbits de la dansa clàssica i contemporània. La idea és que la personalitat gestual de cadascun d’ells i el contrast dels seus registres escènics aportin un esperit fresc i una mirada rica en matisos a l’hora d’explorar les possibilitats escèniques de Les angúnies d’en titella o la família encantada; He deixat l’aixeta de l’aigüera oberta a la nit indicada. Pel corredor he trobat una poma on hi ha escrits al damunt els mots: He deixat… i el fregolisme Tricuspis.\nGuille Vidal assajant el paper de Dimoni *\nA la sala d’assaig descobrim les possibilitats teatrals d’aquestes dues obres hipnagògiques, en format de peces de titelles. El joc entre el treball dels actors i la paraula es produeix i desencadena un seguit d’accions en què conflueixen radicalitat conceptual i elements convencionals del gènere. Els personatges tradicionals, els arlequins i la dona, a les peces de titelles, diuen les sèries de nombres i paraules que Joan Brossa va escriure. En veu dels personatges i amb el seu llenguatge gestual, el text pren vida i significació. Mostra una dimensió latent, oculta, a punt d’aflorar, que finalment esclata com si les paraules esperessin en lletra impresa que un grapat de personatges hi alenés a l’interior per desplegar el seu encant hipnòtic i mostrar l’enginy escènic de les visions de l’autor.\nToni Arteaga i Bealia Guerra assajant els personatges Titella i Marieta\nLes imatges de Tricuspis prenen cos a l’assaig. Esdevenen metàfores nítides i suggeridores: la corda i l’estira i arronsa de Pierrot i Arlequí; els capgirells de les entrades quan un personatge arrossega l’altre; la murrieria de Colombina, que talla la corda i aplega en una maleta els vestits d’aquests personatges (com si fos Fregoli que endreça les peces de vestuari del seu espectacle). Són imatges senzilles i precises que donen una mirada nova, enjogassada i poètica a la Commedia dell’Arte. En les salutacions del transformista, quan el frac li canvia de color, sembla que Brossa ens piqui l’ullet.\nGuille Vidal i Toni Arteaga assajant els personatges Titella i Dimoni\n* Les fotografies són de l’assaig de la peça Les angúnies d’en titella o la família encantada


Data de publicació: 06/02/2018 15:49\nHola, desde sempre he tingut una panxulina i mai me l'he pogut treure, ultimament estic intentant controlar el que menjo, a més a més entro 17 hores setmanals a natació però consegueixo baixar-la, que puc fer??\nUn altre dubte que tinc es que sempre intento controlar-me menjant, però hi ha vegades que menjo bastant, com puc apendre a controlar-me?\nData de publicació: 09/02/2018 13:14\nEl primer és saber que quan més vulguis controlar el que menges més cops et descontrolaràs. Has d’intentar no controlar-ho i buscar altres estratègies.\nFas moltes hores d'esport i és important que estiguis ben nutrida. És normal que si fas tant esport tinguis foça gana i el que no és gens bo és quedar-te amb gana o menjar menys del que necessites.\nPel que fa a la panxa, com saps cada persona té una constitució i tendència a acomular més greix en certes zones. Algunes persones a la panxa però altres a les cames, als braços, etc. Davant d'això no pots fer gaire cosa, com a molt algún exercisi en que treballis més la zona de la panxa, com els abdominals, però la natació és un esport molt complet així que no penso que et faci falta.\nA vegades tenim que acceptar-nos tal com som i deixar d'exigir-nos la perfecció.


Politica de privacitat - Dolors Manrubia\nActualitzada a 22 de maig de 2018\nNom del domini: https://www.dolorsmanrubia.com\nNom comercial: Dolors Manrubia / Lola Mulé\nDomicili social: C / Salvador Espriu 65-67 – 08005 (Barcelona)\nTelèfon: +34 932213648\nEl model de gestió de la privacitat i la protecció de dades de dolorsmanrubia.com, es fonamenta en el següent marc jurídic:\nReglament 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d’abril de 2016 (RGPD), relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades, i pel qual es deroga la Directiva 95/46 / CE\nLa Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (vigent fins a l’aprovació de la nova Llei orgànica de protecció de dades).\nLa Llei 34/2002, del 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic.\nPer poder desenvolupar els nostres serveis, únicament utilitzem les dades personals dels usuaris en els tràmits necessaris per a la gestió de les comandes, per a l’emissió de les factures, i per a la identificació dels clients.\nLes dades personals que recollim de cada client són: el nom, l’adreça de correu electrònic, l’adreça postal, número de telèfon, la forma de pagament i els detalls dels productes sol·licitats.\nLes dades necessàries són compartides amb els proveïdors de serveis com són les empreses de transport que realitzen l’enviament físic de les comandes.\nL’usuari accepta amb el seu acord exprés en la pàgina “Finalitzar Compra”, poder rebre amb fins de gestió, publicitat i prospecció comercial, l’enviament via postal, correu electrònic o altres mitjans electrònics, comunicacions sobre productes, serveis, ofertes, promocions i notícies de la botiga on-line dolorsmanrubia.com.\nD’acord amb la llei orgànica de protecció de dades (LOPD), pots exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, així com revocar el consentiment prestat per a l’enviament de comunicacions comercials, enviant un correu electrònic a info@dolorsmanrubia.com o mitjançant una carta a la següent adreça:\nAtenció Servei Clients\nC/Salvador Espriu 65-67 4º 2ª\nDolors Manrubia és responsable dels fitxers i es compromet a no compartir, vendre ni difondre cap dada proporcionada pels usuaris sense el seu consentiment exprés llevat obligació legal. També es compromet a tractar les teves dades confidencialment i a aplicar les mesures d’índole tècnica, organitzativa i de seguretat necessàries per evitar el seu tractament o accés no autoritzat segons estableix la normativa vigent en matèria de protecció de dades.\nLes teves dades personals es conservaran mentre es mantingui la teva relació amb dolorsmanrubia.com i després de la finalització d’aquesta relació per qualsevol causa, durant els terminis de prescripció legals que siguin d’aplicació. Un cop finalitzada aquesta relació, les teves dades es tractaran només a efectes d’acreditar el compliment de les obligacions legals. Finalitzats aquests terminis de prescripció, les teves dades seran eliminades.\nDolors Manrubia informa als seus clients que aquest tractament automatitzat de les dades, ha estat objecte d’una declaració a l’Agència Espanyola de Protecció de Dades.


La manifestació de Madrid, segons la premsa espanyola - VilaWeb\nCorren la marató per fer visibles els presos polítics i exiliats\tCorren la marató per fer visibles els presos polítics i exiliats\nL’enorme manifestació d’avui a Madrid ha estat tractada de manera molt diversa pels mitjans espanyols, però en tots els casos oferien menys informació i relleu que no pas a concentracions anteriors molt menys concorregudes. Us expliquem com ha anat aquest seguiment repassant aquests mitjans: El País, El Mundo, El Español, OK Diario, Libertad Digital, ABC, Eldiario.es, InfoLibre i Público.\nAbans de començar: manifestació o ‘excursió llampec’?\nQuan Madrid ja era plena de senyeres, les portades dels diaris madrilenys no semblaven excessivament conscients de què passava. Minuts abans de les sis només RTVE destacava la notícia com la més important. Els altres mitjans triaven titulars més petits i en llocs menys destacats, que miraven de presentar aspectes parcials. El País, per exemple, destacava el desplegament de seguretat que havia d’acompanyar la manifestació, mentre que ElDiario.es optava per presentar un reportatge amable del trajecte a Madrid ‘Set hores d’autobús per a pintar Madrid de groc’. D’una altra banda, Público, amb un directe, era el qui dedicava més esforç a informar de la manifestació.\nCom era d’esperar, els mitjans de la dreta eren molt més agressius, amb l’excepció d’OK Diario, que dedicava tota la portada al Real Madrid i al retorn de Zidane al Santiago Bernabéu, que diuen que va ser molt aplaudit. Així doncs, El Español afirmava que ‘Torra ja és a Madrid i arenga els separatistes’, mentre que Libertad Digital parlava d’una ‘Incursió llampec del separatisme a Madrid’. El Mundo, més discret, es limitava a dir que ‘L’independentisme protesta’.\nComença la manifestació: policies protegint, llaunes de cervesa buides i manifestants amb comptagotes\nQuan la manifestació ha començat, algunes de les capçaleres han canviat els seus titulars però no gaire. Matisos, això sí, interessants.\nEntre els mitjans de la dreta destacava la desinformació del monàrquic ABC, que a les 18.37, quan tot el centre de Madrid era col·lapsat, publicava una notícia afirmant que no hi havia ningú: ‘Manifestants amb comptagotes.’\nLes fotografies desmenteixen el titular per si soles, que s’han mantingut en la portada del diari fins i tot quan la manifestació ja s’havia acabat. Per exemple, aquestes del fotògraf de VilaWeb, Albert Salamé.\nEl País insistia a la portada que cinc-cents policies protegien la manifestació, no se sap si perquè eren cinc-cents o perquè la protegien. Al llarg de la tarda hi han anat insistint en tots els titulars, que canviaven però mantenint-hi els policies.\nLa càrrega semiòtica, tanmateix, anava a càrrec d’El Español. El diari de Pedro J. Ramirez il·lustrava el tema amb un primer pla de llaunes i brutícia tirades de qualsevol manera. Segurament per a compensar la imatge eterna de les manifestacions catalanes sense ni un paper per terra. I per evitar una foto en què es veiessin més de cinc persones també, és clar.\nElDiario.es i Público, els mitjans de l’esquerra madrilenya, ensenyaven la cara contrària. Público mantenia el minut a minut amb el vídeo de la manifestació i ElDiario destacava de notícia principal la manifestació.\nL’ABC amaga el titular que més rialles havia generat…\nFinalment s’acabava la manifestació amb els parlaments. Mentrestant el País seguia amb els cinc-centes policies a portada. I a les 19.25 l’ABC, per fi!, canviava la informació, amagava el titular del comptagotes que tantes rialles havia generat a la xarxa i posava una portada no menys comentada. A dalt la detenció d’un membre del secretariat de l’ANC i a baix una interpretació ben particular d’allò que feia poc que havia passat: ‘El secessionisme pressiona el Suprem als carrers de Madrid.’ Que la realitat no espatlli el relat…\nI quan s’acaba la manifestació és l’hora de parlar de fracàs…\nPoc abans d’acabar-se la manifestació, la delegació del govern afirmava que només hi havien acudit 18.000 persones, una xifra tan ridícula que bona part dels diaris han preferit de no parlar-ne. Però no els diaris de la dreta, que, feliços i contents, s’han posat a parlar de fracàs.\nAlerta, però, amb El País, que ja va superar totes les línies vermelles amb el seu famós titular posterior a la manifestació de Brussel·les. En el darrer d’avui no ha pogut evitar de posar-hi cullerada: ‘La paràlisi de la Generalitat, sense pressupost ni projecte a curt termini, es va disfressar al carrer, de dinamisme i vigor.’ Periodisme?


Lluny del nord\nAndorra i França cada cop estan més allunyades econòmicament. Ho demostren les dades estadístiques que es publiquen regularment i que evidencien la cada cop menys influència francesa al país.\nLes relacions econòmiques entre França i Andorra es van desaccelerant any rere any.\nActualitzada 27/01/2020 a les 07:25\nAndorra ha viscut durant segles mirant de trobar un equilibri entre els dos països veïns que comparteixen les funcions de cap d’Estat del Principat: França i Andorra. Un equilibri fràgil que fins i tot va estar a punt de posar en perill la pròpia existència del Principat en un episodi històric força conegut. Arran de la Revolució Francesa, el 1789, i amb el nou règim establert a França, el departament de l’Arieja estripa el Pariatge per l’abolició del feudalisme. Això significava el trencament des del 1288 i per primera vegada a la història del Coprincipat. Un sistema, segons indiquen els historiadors, que fou usat per Andorra amb l’objectiu d’evitar les ingerències hispàniques. Amb el trencament d’aquest contracte de caràcter feudal, el Principat passava a formar part del projecte hispànic. Per evitar-ho, segons assenyalen les fonts històriques, la diplomàcia andorrana va engegar tota una estratègia per a tornar a restablir el contracte. Va funcionar quan el cònsol i després emperador, Napoleó Bonaparte, amb un decret a la mà va decidir restablir el Pariatge i continuar amb segles de relació directa amb França. A dia d’avui, tot i que i lluny dels conflictes polítics dels passats segles, Andorra ha obert una nova etapa d’allunyament quant a les relacions amb el gegant del nord. Si més no, les comercials. L’any 1993, fa gairebé un quart de segle, els intercanvis comercials amb França corresponien al 35% de les importacions totals del Principat. Un percentatge gairebé calcat al de les mercaderies espanyoles que aquell any van suposar el 37,5% del total de les importades el 1993. Un quart de segle després, a 31 de desembre del 2019, el volum de les importacions de mercaderies franceses està a punt de ser irrellevant, sobretot si es compara amb els productes que venen d’Espanya. L’any passat Andorra va importar mercaderies per un valor de 1.378 milions d’euros. Del total, 886 milions d’euros corresponen a productes provinents del veí del sud. Es tracta del 64,3% del total de mercaderies importades el 2019. França, per la seva banda, ha tancat l’any venent a Andorra productes per un valor de 166,5 milions d’euros, un 12% del total. França encara és el segon país amb el qual Andorra té les principals relacions comercials, però no tant lluny dels tres següents com passava fa unes dècades. Alemanya, amb el 4% del total de les importacions per un valor de 54,8 milions d’euros; Itàlia, amb el 3,9% de les importacions per un valor de 53 milions d’euros; i la Xina, amb el 3,4% del total de les importacions per un valor de 47,4 milions, són els següents en la llista de països venedors. Més estadístiques posen en relleu aquest allunyament econòmic del Principat amb França. L’any passat, a tall d’exemple, dels 89.109 vehicles pesants que van entrar a Andorra, només un 14%, 12.678, ho van fer per la frontera del Pas de la Casa. Des dels sectors econòmics consultats s’atribueix la cada cop menys influència dels productes francesos a diversos factors: històrics, estructurals i econòmics. Expliquen que fins a l’entrada d’Espanya al mercat econòmic europeu hi havia productes que no es podien trobar al veí del sud i que, per tant, només es podien adquirir a França. Amb el pas dels anys, assenyalen les mateixes fonts, mercaderies que només es fabricaven al veí del nord han passat també a manufacturar-se a Espanya amb l’obertura de cadenes de producció. Això, conjuntament amb les facilitats que hi ha per transportar aquests productes des de la part espanyola de la frontera, ha fet que els distribuïdors d’Andorra demanin als transportistes andorrans portar les mercaderies des del sud. La carretera de França, en mal estat i sovint tancada a l’hivern, també és un fre.\nL’economia marca la història\nLa geògrafa Maria Jesús Lluelles, per la seva banda, recorda que als anys 60 del segle passat la influència francesa era molt més important. I recorda com es va seguir el model francès per posar en marxa un projecte tant important com la Caixa Andorrana de la Seguretat Social (CASS). El canvi de tendència Lluelles l’atribueix a l’economia, que “és el fil conductor de la història”. Així, la geògrafa també apunta a l’entrada d’Espanya a la Comunitat Econòmica Europea com un fet clau perquè la mirada dels empresaris andorrans es dirigís cap al sud de la frontera. “Per un comerciant o un empresari és més fàcil fer tractes amb Espanya perquè no està obligat a entendre el francès”, afegeix. Lluelles explica que el territori també ha estat clau en la pèrdua d’influència econòmica francesa. “La geografia també ajuda i no s’ha d’oblidar que el fet que el riu Valira acabi vessant les aigües al Segre també influeix”, assenyala, per recordar que “és molt més fàcil anar a la Seu d’Urgell que a l’Hospitalet”. I és que aquest fet, el de les comunicacions, també és un factor clau en l’origen dels treballadors fronterers o dels immigrants que resideixen permanentment a Andorra. “Hi ha molta més presència de ciutadans espanyols, sobretot catalans, que no pas de francesos”, recorda Lluelles. A final del tercer trimestre de l’any passat –aquestes són les darreres dades publicades pel departament d’Estadística– al Principat hi havia 17.988 persones amb permís de residència i treball amb nacionalitat espanyola d’un total de 35.471 . De francesos n’hi havia 2.634, i la tercera comunitat més nombrosa era la portuguesa, amb 9.397 residents. Respecte a les persones amb permís de residència (8.093), 3.371 eren de nacionalitat espanyola i 1.047 de nacionalitat francesa. Quant als fronterers, que eren un total de 1.643, només 35 eren francesos, mentre que 1.506 provenien del sud de la frontera. Lluelles finalitza recordant que a més de les relacions econòmiques i la importància del territori existeix un tercer factor clau en la pèrdua d’influència de França al Principat: la deixadesa. “Els francesos no han jugat les cartes que havien de jugar per tal de mantenir l’equilibri en les relacions amb Andorra”, lamenta, i afegeix que hi ha hagut “deixadesa política per part de França i política i social per part del Principat”.\nTancament del consolat\nUn episodi més de l’allunyament francès d’Andorra el van patir a les seves carns els residents gals l’1 de setembre del 2017. Aquell dia va ser l’escollit pel govern francès per tancar el consolat d’aquest país a Andorra i transferir l’administració dels francesos registrats al Principat al consolat general de França a Barcelona, amb l’excepció dels assumptes d’Estat civil, de nacionalitat i de visats, que van ser assignats al de Madrid. L’ambaixada va continuar les funcions d’atenció a emergències dels francesos i aquells que estaven inscrits en el cens electoral consular van poder continuar votant a Andorra en les eleccions nacionals gales. Aquesta decisió va crear gran indignació entre els residents francesos al Principat que a més de les molèsties que els va provocar ho van veure com un pas més en el procés d’allunyament entre els dos països que comportaria a més una afectació molt important en les relacions comercials. La clausura del consolat quedarà oblidada d’aquí a una setmana, ja que França ha fet marxa enrere i el reobrirà l’1 de febrer. Un compromís del Copríncep francès, Emmanuel Macron, sortit de la visita a Andorra el 13 de setembre.\nACCIONS PER MILLORAR RELACIONS I COMUNICACIONS\nAndorra i França han intentat en els últims anys millorar les relacions econòmiques i les comunicacions entre els dos països. S’han realitzat missions econòmiques a l’Arieja i s’han intentat estrènyer relacions amb Tolosa, una ciutat que manté una estreta relació amb el Principat i que és escollida per molts andorrans per realitzar el seus estudis superiors. També és un centre mèdic referent més enllà dels catalans i l’aeroport de Blagnac és una porta més de sortida dels andorrans i d’arribada d’alguns turistes. Una relació amb Tolosa que, sobretot a l’hivern, es veu llastada per una carretera que forma part d’un eix internacional europeu però que en molts trams sembla més una carretera secundària. Des de fa uns anys s’està treballant en l’arranjament de la carretera que uneix Andorra amb Tolosa. L’estiu vinent haurien d’estar finalitzats els treballs en els diferents corredors d’allaus que són els principals responsables del tancament de la carretera a l’hivern. Es tracta d’un projecte en què el Govern participa activament finançant la meitat d’unes obres que compten amb un important ajut econòmic provinent de la Unió Europea a través dels projectes Poctefa. França, en aquest cas només amb participació econòmica de l’Estat gal, ha projectat una reforma en profunditat de la carretera que preveu la realització de desviaments per no creuar localitats conflictives i el desdoblament d’alguns trams de carretera. Les obres no tenen un calendari tancat.\nJa seria hora de manar a passejar als coprinceps, que no fan res per Andorra\nciutadà va dir..no saps ni el que dius...\nPotser ets tu que no ho entès. Jo estic completament d'acord amb Anti.\nAnti va dir..Quand penso a tot el que França va fer en el passat per Andorra ! Pistes, Correus, Escola ....... i més ! Quan penso que tenim el PRESIDENT DE LA REPUBLICA FRANCESA com un dels Coprínceps ! Quan penso a la immensa cultura que hi ha a França ! És una PUTA vergonya el comportament que molts tenen amb França i els Francesos !! Els que sou Anti-francesos us hauria de caure la cara de vergonya !! Mireu el país actualment !!!! Espanyolitzat fins a la medul·la !!! No puc anar gairebé a cap botiga sense sentir la llengua espanyola. Abans, hi havia equilibri ( França/ Espanya) ara no !!!\nno saps ni el que dius...\nDe petit, fa 30/40 anys, la presència francesa era més important, sobre tot en temes d'educació: molts de nosaltres (andorrans de soca-rel però també fills d'espanyols, francesos i portuguesos) vam anar à l'école française, desprès al collège i lycée per acabar naturalment estudiant a Tolosa, Perpinyà o Montpellier. La tendència es va invertir realment fa uns 25 anys, amb l'escola andorrana. Per molts estudiants, continuar els estudis superiors a Espanya era més lògic. Per temes d'idioma, de sistema educatiu però també per temes extra curriculars: més festes a Espanya i nivell més baix (generalitzo).\nAl crèixer, Andorra va atraure treballadors espanyols i portuguesos i la presència francesa ha anat perdent pes. Però vist la nostra llengüa nacional i l'orografia, és normal que la població miri més cap a La Seu que cap a Foix.\nDe tant i tant mirar només cap al sud, estem perdent el nord i la identitat. L'equilibri ens els nostres dos grans països veïns sempre ens ha beneficiat i ens beneficiarà en el present i en el futur, no ens convé gens decantar-nos només per un.\nArnau va dir..Benvolguts company, t'escric des de Catalunya per dir-te que admiro el model i la societat Andorrans. T'animo a obrir les mires a nivel global, més enllà de França i Espanya, on estic segur hi Trobaràs bones I millones referències. Per cert, espero que la opnió de què els problemes del país són culpa dels periodistes (Independentistes) Catalans no sigui majoritària o aleshores si que hi haurà motius per pensar que ANDORRA entrarà en crisis profunda ben aviat. Salut!\nEt dono la raó amb el tema de tenir mires més enllà dels països veïns però amb tot el meu respecte si tinc de triar entre model Espanyol o francès ho tinc clar. Referent als periodistes, em sap greu que els que escriuen a Andorra en general no tenen una visió neutral sobre la situació a Catalunya i em costa entendre que hi hagin a nivell internacional sempre noticies sobre catalunya i quasi mai sobre França. Tot està molt sesgat i com a lector només vull fets i ja em faré la meva propia opinió. No he volgut ofendre els catalans en cap moment. Salut per tú també!\nSergi va dir..Que trist!! Estem perdent oportunitats. França està per sobre d'espanya en tots els àmbits! Malauradament no hem sabut mantenir l'equilibri..... els periodistes sou part del problema. Veniu tots d'Espanya i utiiitzeu Andorra per les vostres idees independentistes ... i nosaltres no tenim res a veure amb aquest rollo... snif\nBenvolguts company, t'escric des de Catalunya per dir-te que admiro el model i la societat Andorrans. T'animo a obrir les mires a nivel global, més enllà de França i Espanya, on estic segur hi Trobaràs bones I millones referències. Per cert, espero que la opnió de què els problemes del país són culpa dels periodistes (Independentistes) Catalans no sigui majoritària o aleshores si que hi haurà motius per pensar que ANDORRA entrarà en crisis profunda ben aviat. Salut!\nAbans de mirar si nord, sud, est i oest, caldria saber el nostre lloc i ubicació, dins els quatre punts cardinals. Ens hem quedat sense identitat.\nQue trist!! Estem perdent oportunitats. França està per sobre d'espanya en tots els àmbits! Malauradament no hem sabut mantenir l'equilibri..... els periodistes sou part del problema. Veniu tots d'Espanya i utiiitzeu Andorra per les vostres idees independentistes ... i nosaltres no tenim res a veure amb aquest rollo... snif\nNomés cal desmuntar les duanes, som una província espanyola.


27 | Mai | 2019 | Les Barraques Digitals\nUn ferit greu després d’una baralla a Les Rambles de Barcelona\nPosted on Mai 27, 2019 by albertaguilera03\nA la matinada d’aquest dissabte, va haver-hi una baralla al centre de Les Rambles de Barcelona. Els atacants van fugir abans que intervingués la Guàrdia Urbana.\nLa víctima va ser atacada amb grans matxets, es desconeixen les causes de la baralla. Quan va arribar la Guàrdia Urbana va trobar al ferit estès a terra que va ser traslladat pels serveis d’emergència a l’hospital.\nLa Guàrdia Urbana va activar un dispositiu de detecció per trobar als dos fugitius, trobant-ne i arrestant-ne un.\nMor un home a trets a Barcelona\nPosted on Mai 27, 2019 by victorcamachorodriguez\nEls Mossos d’Esquadra investiguen un assassinat al Districte de l’Eixample produït el passat divendres dia 17 de maig de 2019.\nEls Mossos d’Esquadra investiguen la mort d’un home de mitjana edat assassinat a trets al districte de l’Eixample a Barcelona. Després de la trucada d’un veí els agents van investigar la zona i al número 125 del carrer Compte Urgell van trobar un home tirat a terra amb trets al pit. Els serveis mèdics no van poder fer res per la vida de l’home. Segons fonts policials l’autor de la mort ha fugit del lloc dels fets amb un casc de motocicleta.\nEls investigadors no descarten cap hipòtesi. Una d’elles és la vinculació amb el tràfic de drogues.\nserveis funeraris retirant el cadàver de la víctima\nTaiwan és el primer país d’Àsia en legalitzar el matrimoni entre persones del mateix sexe.\nEl passat divendres 17 de maig del 2019 el govern taiwanès va aprovar la llei que permetia el matrimoni entre persones homosexuals.\nEl 2017 el tribunal constitucional de l’estat taiwanès va decidir que les persones del mateix sexe tenien dret a casar-se i va donar un termini de 2 anys perquè el parlament redactes i aproves aquesta llei.\nMilers de ciutadans a favor d’aquesta llei van esperar, enfront del parlament, la històrica decisió.


Pagament únic per prestació de desocupació:: PortalEmp\nObligacions dels/es beneficiaris/es.\nHe de tributar en el IRPF?\nREIAL DECRET 1044/1985, de 19 de juny (B.O.E. 2-07-1985), pel que es regula l'abonament de la prestació per desocupació en la seua modalitat de pagament únic pel valor actual del seu import, com a mesura de foment de l'ocupació.\nREIAL DECRET 1413/2005, de 25 de novembre, pel que es modifica la disposició transitòria quarta de la Llei 45/2002, de 12 de desembre, de mesures urgents per a la reforma del sistema de protecció per desocupació i millora de l'ocupabilitat.\nReial Decret 1300/2009, de 31 de juliol, de mesures urgents d'ocupació destinades als treballadors autònoms i a les cooperatives i societats laborals.\nNo haver fet ús d'este dret, en qualsevol de les seues modalitats, en els quatre anys immediatament anteriors.\nQue l'activitat que pretén realitzar siga com a treballador autònom, donant-se d'alta com a tal en la Seguretat Social, o acreditar la incorporació com a soci treballador a una cooperativa de treball associat o societat laboral, de nova creació o en funcionament, de forma estable. A partir del Reial Decret 1300/2009, de 31 de juliol, Els beneficiaris de prestacions per desocupació podran incorporar-se, de forma estable, com a socis treballadors o de treball en cooperatives o en societats laborals, encara que hagen mantingut un vincle contractual previ amb les dites societats, independentment de la seua duració, sempre que complisquen els requisits exigits amb caràcter general.\nAcreditar un grau de minusvalidesa igual o superior al 33 per 100 quan vaja a realitzar una activitat com a treballador autònom, si és el cas.\nEl Servici Públic d'Ocupació Estatal podrà abonar-li d'una sola vegada l'import que justifique com a inversió necessària per a iniciar l'activitat o negoci, amb el límit màxim del 60 % de la quantia de la prestació contributiu pendent per percebre calculada en dies complets. Si la quantitat que es justifica com a inversió necessària no supera el 60 per cent de l'import de la prestació pendent, s'abonarà en el pagament únic la quantitat que correspon a la inversió que es justifica, i si supera el 60% de la prestació pendent, s'abonarà en el pagament únic el referit límit del 60\nEl dit límit s'eleva al 100 % per a hòmens amb una edat de fins a 30 anys i dones fins a 35, ambdós inclusivament, considerant-se l'edat en la data de sol·licitud del pagament únic (REIAL DECRET LLEI 3/2012, de 10 de gener, de mesures urgents per a la reforma del mercat laboral. (Disposició final tretzena) ).\nCal tindre en compte que el Reial Decret Legislatiu 4/2013 per als jóvens menors de 30 anys (tant hòmens com dones) ha introduït dos novetats:\nPoden capitalitzar el 100% de la prestació per a realitzar una aportació al capital social d'una societat mercantil de nova constitució o ja constituïda (termini màxim 12 mesos), sempre que exercisquen una activitat professional o laboral de caràcter indefinit respecte a la mateixa i independentment del Règim de la Seguretat Social en què estiguen enquadrats.\nPoden destinar la capitalització de la prestació als gastos de constitució i funcionament d'una entitat, així com al pagament de les taxes i el preu de servicis específics d'assessorament, formació i informació relacionats amb l'activitat a emprendre.\nEl límit del 60% tampoc afecta la quantia que poden obtindre els treballadors que acrediten una discapacitat en grau igual o superior al 33% i pretenguen iniciar una activitat per compte propi, que poden sol·licitar el 100%.\nEn el mateix acte de la sol·licitud podrà demanar-se l'abonament de la resta (40%) per a subvenció de quotes de Seguretat Social. La quantia de la subvenció correspon a l'import de l'aportació del treballador com a autònom a qualsevol règim del sistema de Seguretat Social del mes d'inici de l'activitat. No són objecte de subvenció, acollint-se a esta mesura de foment d'ocupació, les quotes ingressades a Col·legis Professionals o a Mutualitats de Previsió Social, per tractar-se de sistemes alternatius al sistema públic de Seguretat Social.\nB.- SOCIS/ES DE SOCIETATS LABORALS O COOPERATIVES\nEn el cas que un treballador beneficiari de prestació contributiva per desocupació pretenga incorporar-se com a soci laboral a una cooperativa o societat laboral, de nova creació o en funcionament, podrà obtindre l'abonament de la prestació d'una sola vegada (100%) per l'import que corresponga a l'aportació establida amb caràcter general en cada cooperativa i a la quota d'ingrés, o al de l'adquisició d'accions o participacions del capital social en una societat laboral, en ambdós casos en el que és necessari per a accedir a la condició de soci.\nSi l'import que destina a la compra d'accions o participacions del capital social fóra inferior al de la quantia de la seua prestació, pot sol·licitar que l'import restant se li abone en pagaments mensuals per a finançar el cost de les quotes de la Seguretat Social durant el desenrotllament de la seua activitat\nS'abonarà com a pagament únic la quantia indicada amb càrrec a la prestació pendent de percebre, calculada en dies complets, a la que s'aplicarà l'import relatiu a l'interés legal dels diners.\nA més, si no es capitalitza per la modalitat d'abonament en un sol pagament la totalitat de la prestació, en el mateix acte de la sol·licitud podrà sol·licitar que l'entitat Gestora abone l'import de la prestació per desocupació de nivell contributiu restant per a subvencionar la cotització a la Seguretat Social corresponent a l'activitat que s'inicia.\nLa quantia de la subvenció serà fixa i equivalent a l'import de l'aportació íntegra del treballador a la Seguretat Social a l'inici de l'activitat subvencionada, calculada en dies complets de prestació. Sobre l'import de la subvenció de quotes no és procedent aplicar cap descompte en concepte d'interés legal dels diners.\nEl dret a subvenció de quotes es manté fins a esgotar la quantia de la prestació per desocupació, sempre que el treballador romanga en l'activitat.\nC.- PER A AMBDÓS CASOS\nPossibilitat de sol·licitud del 100% amb càrrec a les quotes de Seguretat Social en ambdós casos anteriors.\nS'efectuarà en l'Oficina d'Ocupació o Direcció Provincial de l'entitat Gestora, l'Oficina del Servici Públic d'Ocupació o Direcció Provincial de l'entitat Gestora corresponent.\nEs podrà presentar conjuntament amb la sol·licitud de la prestació contributiva per desocupació o en qualsevol moment posterior, sempre que tinga pendent de percebre, almenys, tres mensualitats, i no s'haja iniciat l'activitat.\nSi no es capitalitza per la modalitat d'abonament en un sol pagament la totalitat de la prestació, en el mateix acte de la sol·licitud podrà demanar-se l'abonament de la resta per a subvenció de quotes de Seguretat Social.\nDe no fer-se així, el treballador no podrà sol·licitar amb posterioritat este abonament. Així mateix, si el treballador només sol·licita la subvenció de quotes de Seguretat Social, no podrà accedir després de la capitalització en pagament únic de la prestació pendent de percebre.\nEn el cas de treballadors/s'autònoms/es:\nSi és un treballador discapacitat, certificació expedida per l'IMSERSO o òrgan competent de les comunitats autònomes que acredite un grau de discapacitat igual o superior al 33%.\nEn el cas d'incorporació a cooperatives o a societats laborals ja constituïdes:\nCertificat d'haver sol·licitat el seu ingrés en la mateixa, indicant les condicions de treball com a soci de caràcter estable, si es fixa o no període de prova i la seua duració, així com l'import de l'aportació obligatòria, si és el cas l'aportació voluntària, i/o quota d'ingrés (esta última dada no serà necessari si se sol·licita exclusivament la subvenció de quotes a la seguretat Social).\nSi part de la quantitat obtinguda es destina a finançar l'aportació voluntària, compromís del sol·licitant que la dita aportació romandrà en la cooperativa el mateix temps que l'obligatòria, o el mateix temps durant el qual haguera percebut prestació per desocupació en la modalitat ordinària d'abonament mensual.\nEn el cas de constitució de cooperatives o a societats laborals de nova creació:\nProjecte d'escriptura pública de constitució i dels estatuts.\nIMPRÉS DE LA MEMÒRIA del projecte de l'activitat a desenrotllar i la inversió necessària per al seu inici\nPercebut l'import de la prestació, iniciar l'activitat laboral en el termini màxim d'un mes.\nDestinar la quantitat percebuda a l'aportació social obligatòria, en el cas de cooperatives o societats laborals, o a la inversió necessària per a desenrotllar l'activitat, en el cas de treballadors autònoms amb discapacitat o sense.Cal tindre en compte que la quantitat concedida dependrà fonamentalment de la inversió a realitzar. Amb posterioritat poden exigir l'acreditació dels gastos amb les factures corresponents. Si no es fa, l'entitat Gestora reclamarà la devolució dels diners.\nEls treballadors que perceben la seua prestació en esta modalitat de pagament únic, no podran tornar a percebre prestació per desocupació fins que no transcórrega un temps igual a què va capitalitzar les prestacions, ni sol·licitar una nova capitalització mentres no transcórreguen, almenys, quatre anys.\nSi el beneficiari no iniciara l'activitat i/o no justificara l'afectació de l'import abonat en els terminis indicats, l'entitat Gestora procedirà a la reclamació la mateixa com a prestació indegudament percebuda, quedant obligat el treballador al seu reintegrament.\nLa percepció de la prestació pel seu valor actual serà compatible amb altres ajudes que per a la promoció del treball autònom o la constitució o integració en cooperatives o societats laborals pogueren obtindre's\nDes de la publicació del Reial Decret Llei 4/2013, de 22 de febrer, de mesures de suport a l'emprenedor i d'estímul del creixement i de la creació d'ocupació, s'ha suprimit el límit que existia per a l'exempció en el IRPF de les prestacions per desocupació en la modalitat de pagament únic.\nLes prestacions per desocupació tributen com a rendiments del treball personal en el IRPF. No obstant això, hi ha una exempció per a un cas o modalitat concreta: prestacions per desocupació quan es perceben en la modalitat de pagament únic i des de l'1 de gener del 2013 ho estan sense cap limitació.\nNo obstant això, és molt important tindre en compte que esta exempció en el cas del treballador autònom es condiciona al manteniment, durant cinc anys de l'activitat.\nEn el cas que el contribuent s'haguera integrat en societats laborals o cooperatives de treball associat o haguera realitzat una aportació al capital social d'una entitat mercantil, s'exigix el manteniment de l'acció o participació durant idèntic termini.\nPer exemple, si un autònom el 5 de març del 2013 sol·licita la prestació per desocupació en pagament únic i es dóna d'alta d'autònom en la dita data, però al cap de 3 anys ha de donar-se de baixa perquè l'activitat no genera ingressos , llavors incomplix condició de permanència en l'activitat i per tant ha de tributar com a rendiments del treball\nMÉS INFORMACIÓ GENERAL\nd'Altra Banda, El Reial Decret Llei 4/2013 ha introduït noves mesures que afecten la relació entre l'alta en el Règim d'autònoms i la percepció de la prestació per desocupació. Té més informació clicant ACÍ.\nEstic cobrant un subsidi per desocupació i vull muntar un negoci Puc obtindre alguna ajuda del Servici Públic d'Ocupació Estatal?\nSi vosté cobra un subsidi per desocupació no podrà beneficiar-se del programa de pagament únic o capitalització, ja que un dels requisits exigits per la llei és ser perceptor d'una prestació contributiva per desocupació.\nSi vaig a incorporar-me a una cooperativa de treball, de nova creació o en funcionament, com a soci treballador, quin és l'import de les ajudes que puc obtindre com a pagament únic?\nSi vosté va a incorporar-se com a soci treballador a una cooperativa de treball existent o de nova creació, té tres alternatives:\nPodrà sol·licitar i obtindre en un sol pagament la quantitat que haja de desembossar com a aportació a la cooperativa per a adquirir la condició de soci de treball estable, incloent la quota d'ingrés fixat en els estatuts o determinada per l'assemblea general. Si l'import de la dita aportació fóra inferior al de la quantia de la seua prestació, podrà sol·licitar simultàniament l'abonament de l'import que li quede de prestació per a finançar mensualment el cost de les quotes de la Seguretat Social.\nPodrà sol·licitar i obtindre exclusivament la quantitat que justifique com a aportació i quota d'ingrés per a adquirir la condició de cooperativista.\nPodrà sol·licitar i obtindre exclusivament l'import total de la prestació pendent de percebre per a la subvenció de quotes de la Seguretat Social.\nSi vaig a incorporar-me a una societat laboral anònima o limitada (de nova creació o en funcionament) com a soci treballador, quines quantitats puc rebre com a pagament únic?\nSi vosté va a incorporar-se com a soci treballador a una societat laboral existent o de nova creació, té tres alternatives:\nPodrà sol·licitar i obtindre en un sol pagament la quantitat que vaja a destinar a l'adquisició d'accions (societat anònima laboral) o a participacions(societat limitada laboral), ja siguen en metàl·lic o en espècie, del capital social. Si l'import que destina a la compra d'accions o participacions del capital social fóra inferior al de la quantia de la seua prestació, pot sol·licitar que l'import restant se li abone en pagaments mensuals per a finançar el cost de les quotes de la Seguretat Social durant el desenrotllament de la seua activitat. No es pot finançar a través de la capitalització el cost d'ampliacions de capital, ni desembossaments futurs o ajornats del cost de les accions o participacions socials.\nPodrà sol·licitar i obtindre exclusivament la quantitat que justifique com a aportació per a l'adquisició d'accions o participacions.\nCom es fa la memòria que m'exigixen per a la nova activitat i qui me la pot fer?\nLa memòria sobre la nova activitat consistirà en la redacció d'un projecte explicatiu de l'activitat a realitzar, que permeta considerar la seua viabilitat econòmica i financera. La dita memòria haurà d'incloure els apartats següents:\nDades sobre l'activitat a realitzar, indicant en què consistix, localitat i província on es va a desenrotllar, marc jurídic dins del qual es va a realitzar i data prevista de començament de la mateixa.\nCapital necessari total (propi, alié i capitalització).\nDistribució prevista del capital.\nDetall de les inversions a realitzar.\nDades del local on es va desenrotllar l'activitat.\nPrevisió d'ingressos, gastos i rendiments per als primers exercicis.\nPrevisió sobre creació d'ocupació.\nLa memòria la pot elaborar vosté seguint el guió que es troba en la nostra pàgina web sobre els apartats que ha de hi incloure.\nPer a la realització de la memòria també pot acudir a qualsevol consultoria o assessoria privada o a qualsevol dels servicis que les distintes Administracions Públiques de caràcter estatal, autonòmic o local, posen a disposició dels promotors de nous projectes de creació d'activitat.\nQuants dies he de treballar per a sol·licitar i cobrar el pagament únic?\nPer a obtindre el dret al pagament únic es requerix ser beneficiari d'una prestació contributiva per desocupació. Per tant, és necessari haver cessat prèviament i de forma involuntària en un treball per compte d'altri i reunir tots els requisits que la llei establix per a tindre dret a cobrar una prestació de nivell contributiu, entre ells, acreditar un mínim de 360 dies treballats amb cotització per desocupació.\nLa sol·licitud de pagament únic es pot presentar conjuntament amb la sol·licitud de prestació, però el reconeixement del dret a la capitalització queda condicionat que prèviament es reconega la dita prestació.\nHi ha algun problema en què estiga qualificada la societat abans de demanar el pagament únic i que els estatuts reflectisquen una data d'inici d'activitat diferent de la data real d'alta dels treballadors?\nPer a ser beneficiari de l'abonament de la prestació contributiva per desocupació en la seua modalitat de pagament únic és requisit necessari ser titular de l'esmentada prestació en el moment de la sol·licitud i no haver iniciat l'activitat amb anterioritat a la mateixa.\nTambé cal tindre en compte que l'abonament de la prestació es realitzarà d'una sola vegada per l'import que corresponga a l'aportació obligatòria establida, amb caràcter general, en cada cooperativa, o al de l'adquisició d'accions o participacions del capital social en una societat laboral, en ambdós casos, pel que és necessari per a accedir a la condició de soci, per la qual cosa no podria obtindre's el pagament únic d'haver realitzat el dit desembossament abans de la seua sol·licitud.\nEn el cas que, en el moment de la sol·licitud, el treballador formara part d'una cooperativa o societat laboral prèviament constituïda i, en conseqüència, ja haguera efectuat el desembossament necessari per a adquirir la condició de soci, però encara no s'haguera iniciat l'activitat ni els treballadors figuraren d'alta en la Seguretat Social, només podrà obtindre el pagament únic per a la subvenció de quotes.\nEl que ja tinc comprat (abans de sol·licitar el pagament únic) servix per a justificar la inversió?\nPer als treballadors que pretenguen constituir o integrar-se en una cooperativa o societat laboral, l'abonament de la prestació pretén facilitar el gasto que suposa l'aportació obligatòria establida, amb caràcter general, en cada cooperativa, o l'adquisició d'accions o participacions del capital social en una societat laboral. Admetent-se que les dites aportacions es puguen realitzar en espècie, si esta possibilitat està prevista en els estatuts socials, no hi hauria inconvenient a aportar béns adquirits amb anterioritat a la sol·licitud de pagament únic, sempre que l'aportació efectiva a la cooperativa o l'adquisició d'accions s'efectue després de la dita sol·licitud.\nPer als beneficiaris de la prestació contributiva que pretenguen constituir-se com treballadors autònoms, la finalitat de l'abonament en un sol pagament és facilitar la inversió inicial necessària per a desenrotllar l'activitat. Així doncs, per a complir a la finalitat d'esta mesura de foment d'ocupació, el treballador ha d'invertir l'import que perceba de la seua prestació en la creació del seu lloc de treball, per la qual cosa no poden justificar-se les adquisicions i gastos realitzats amb anterioritat a la sol·licitud de pagament únic.\nEstic pensant muntar un negoci com a autònom Quins conceptes o gastos es consideren com a inversió necessària per a obtindre la capitalització de la prestació?\nS'entén com a inversió tot gasto efectuat per a l'adquisició de béns o drets que integren el patrimoni del negoci com a part de l'actiu (per exemple un immoble, maquinària o equips informàtics, mobiliari, mercaderies, lísing,) i que siguen necessaris per a la posada en marxa de l'activitat.\nA més es consideren inversió els gastos previstos durant els tres primers mesos de funcionament: càrregues tributàries, lloguer, condicionament del local, etc.\nNomés es tenen en compte les inversions realitzades directament i a títol personal per l'interessat, excloent-se les efectuades per una entitat o societat, encara que estiga participada pel treballador.\nQuina documentació he de presentar per a percebre el pagament únic?\nHa de presentar la sol·licitud en model oficial, junt amb la documentació que a continuació s'assenyala, en funció de la modalitat de pagament únic que vaja a sol·licitar i de la forma jurídica davall la qual es va a exercir l'activitat:\nEn cas d'incorporació a cooperatives o societats laborals en funcionament:\nCertificat del consell rector de la cooperativa o òrgan d'administració de la societat laboral que indique que ha sol·licitat el seu ingrés, que el treball a realitzar és estable, si hi ha o no fixat un període de prova i, en cas afirmatiu, la seua duració. A més ha d'informar sobre l'import de les aportacions obligatòries i, si les haguera, voluntàries que ha de realitzar per a adquirir la condició de soci de la cooperativa, o, en el cas de societat laboral, el valor d'adquisició de les accions o participacions del capital social. Esta dada no cal si sol·licita exclusivament el pagament únic per a subvenció de quotes de Seguretat Social.\nNo s'exigix memòria explicativa del projecte.\nPerquè es produïsca l'abonament de la prestació contributiva en la seua modalitat de pagament únic és necessari presentar l'acord d'admissió com a soci i la superació del període de prova.\nEn cas de constitució de cooperatives o societats laborals:\nDocument privat firmat pels socis en què figuren les següents dades (llevat que ja consten en el projecte d'estatuts)\nIdentitat dels socis.\nManifestació de la seua voluntat de constituir la cooperativa o societat laboral.\nLes condicions de treball estable i si es fixa, o no, període de prova i la seua duració.\nAportació obligatòria i, si és el cas voluntària, del soci treballador a la cooperativa, o el valor i nombre d'accions o participacions a subscriure pel soci de la societat laboral anònima o de responsabilitat limitada, respectivament. Esta dada no cal si se sol·licita exclusivament el pagament únic per a la subvenció de quotes a la Seguretat Social.\nProjecte d'estatuts de la societat o cooperativa, on conste el capital social, la seua distribució en accions o participacions i les condicions de desembossament (en espècie o metàl·lic, terminis de desembossament).\nMemòria del projecte, explicativa de l'activitat a realitzar i que acredite la seua viabilitat, junt amb els justificants d'allò que s'ha exposat en la memòria.\nPosteriorment cal aportar:\nActa constitutiva i estatuts de la cooperativa o societat laboral.\nCertificat de la inscripció de la cooperativa o societat laboral en el registre corresponent.\nEn el cas de treballador autònom:\nMemòria del projecte, explicativa de l'activitat a realitzar i en la que figure la descripció de l'activitat (en què consistix, lloc de desenrotllament, data d'inici,) i l'import de la inversió necessària per al seu inici, junt amb els justificants d'allò que s'ha exposat en la memòria. Si únicament sol·licita la subvenció de quotes de Seguretat Social, no cal incloure en la memòria les dades econòmiques relatius a la inversió.\nSi és un treballador discapacitat, certificat expedit per l'IMSERSO o l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma que acredite que té un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, o resolució de l'INSS reconeixent la incapacitat permanent en el dit grau.\nEn el cas que haja creat una comunitat de béns o societat civil irregular, document acreditatiu de la constitució.\nSi treballarà enquadrat en el Règim Especial d'autònoms de la Seguretat Social, com a soci capitalista d'una societat mercantil, només serà possible accedir a la modalitat de pagaments mensuals per a la subvenció de cotitzacions a la Seguretat Social.\nQuan i on cal presentar la sol·licitud de pagament únic?\nLa sol·licitud del pagament únic es podrà efectuar en el moment de tramitar la prestació per desocupació que es pretén capitalitzar o en qualsevol moment posterior, sempre que tinga pendent de percebre, almenys, tres mensualitats, i sempre que no haja iniciat l'activitat i no haja causat alta en el corresponent règim de la Seguretat Social amb anterioritat al moment de la sol·licitud.\nLa sol·licitud s'efectuarà en l'oficina del Servici Públic d'Ocupació que li corresponga quant al seu domicili, sense perjuí del dret que li assistix de presentar la seua sol·licitud en els registres de qualsevol òrgan administratiu de l'Administració General de l'Estat, de qualsevol Administració de les comunitats autònomes, o d'alguna de les entitats que integren l'Administració Local si, en este últim cas, s'haguera subscrit l'oportú Conveni.\nHe finalitzat un treball amb contracte laboral en una cooperativa i vull saber si puc cobrar prestació per desocupació i el pagament únic per a incorporar-me com a soci a eixa mateixa cooperativa\nPer a obtindre la prestació contributiva per desocupació vosté haurà de reunir tots els requisits legals per a poder accedir a la mateixa, sempre que es trobe en alguna de les situacions legals de desocupació establida, tinga el període mínim de cotització exigit i no estiga afectat per alguna de les situacions d'incompatibilitat.\nSi vol incorporar-se a eixa cooperativa com a soci de treball, podrà ser beneficiari de l'abonament de la prestació contributiva per desocupació en la seua modalitat de pagament únic, encara que haja mantingut amb ella un vincle contractual previ, independentment de la seua duració.\nQuant puc cobrar com a subvenció de quotes a la Seguretat Social? Quins documents he d'aportar?\nLa quantia que mensualment es pot obtindre per a subvencionar les quotes de Seguretat Social és fixa, i es calcula amb l'import de l'aportació íntegra del treballador a la Seguretat Social del primer mes de l'activitat com a autònom o com a soci de la cooperativa o societat laboral. Si eixe mes de treball no fóra complet es calcula la quantitat que correspon a tota la mensualitat.\nPer això, quan reba la comunicació del Servici Públic d'Ocupació reconeixent el seu dret, ha d'aportar la documentació que a continuació s'indica perquè es puga calcular l'import mensual de la subvenció de quotes a la Seguretat Social:\nSi és treballador per compte propi (autònom), el butlletí de cotització del primer mes d'activitat segellat i/o justificant bancari d'haver ingressat el seu import en una entitat financera.\nSi s'incorpora al Règim General o a un altre Règim de la Seguretat Social, com a treballador per compte d'altri, la nòmina del primer mes de treball.\nEn tot cas, haurà de tindre en compte que en el supòsit d'haver sol·licitat i percebut la prestació en la modalitat de pagament únic i la subvenció de quotes, l'abonament estarà condicionat a la justificació de la inversió i al justificant de l'inici de l'activitat.\nQuan em pagaran les quotes de la Seguretat Social, per anticipat o després d'haver-les abonat jo?\nL'abonament es realitzarà mensualment pel Servici Públic d'Ocupació Estatal (SPEE), ingressant l'import en el compte corrent que vosté Haja indicat, prèvia comprovació que es manté d'alta en la Seguretat Social.\nPer tant, vosté com autònom o la seua empresa, hauran de continuar complint amb l'obligació de l'ingrés de les quotes a la Seguretat Social i el SPEE li reintegrarà mensualment la quantitat per a subvencionar eixe gasto.\nL'abonament de la subvenció es manté mentres continue en l'activitat subvencionada o fins a esgotar el total de la quantia de la prestació contributiva que ha capitalitzat.\nHe de justificar la inversió dels diners percebuts en la modalitat de pagament únic? I si no la justifique he de tornar-ho?\nd'acord amb la normativa vigent, una vegada percebut l'import de la capitalització haurà d'iniciar l'activitat i entregar la documentació justificativa d'haver-hi invertit els diners rebuts, en el termini d'un mes des de la percepció del dit pagament.\nHaurà d'afectar-se la quantitat rebuda a l'activitat prevista, segons el que figura en la memòria del projecte que forma part de l'expedient. En el cas que l'activitat iniciada diferisca de la que constava en la sol·licitud i memòria, però s'ajuste al que establix la normativa d'aplicació, haurà de presentar una nova memòria i la documentació complementària que siga necessària i li indique el Servici Públic d'Ocupació Estatal.\nEn este cas poden donar-se tres supòsits:\n1.- Que la nova activitat reunisca els requisits legals, es considere viable el projecte i la quantia que requerix la seua posada en marxa s'ajuste a la inicialment concedida. En este cas es manté el dret reconegut.\n2.- Que reunisca els requisits legals, es considere viable el projecte però la quantia concedida no s'ajuste a la nova memòria. En este cas el Servici Públic d'Ocupació Estatal procedirà a dictar una nova resolució, ajustant la quantitat reconeguda al nou projecte, i reclamant-li al treballador, si haguera diferències entre les dos quanties, els cobraments indeguts que procedisquen.\n3.- Que no es reunisquen els requisits legals, ni es considere viable el nou projecte, supòsit en què procedirà a reclamar-se-li tot allò que s'ha abonat en concepte de pagament únic.\nEn el cas que no iniciara l'activitat i no justificara prou el motiu de l'incompliment d'este requisit, o no afectara la quantitat compromesa a l'adquisició de la condició de soci o treballador d'una cooperativa o societat laboral o a la realització de l'activitat per compte propi, es procedirà a reclamar-li el cobrament de l'indegut pel total de la quantitat líquida capitalitzada que li haguera sigut ingressada.\nFinalment assenyalar que la no aplicació o la desviació en l'aplicació de les prestacions per desocupació que es perceben, basant-se en programes de foment d'ocupació com és el del pagament únic, podrà ser considerada infracció molt greu del treballador, sancionable amb l'extinció de la prestació o subsidi per desocupació i, accessòriament, amb l'exclusió del dret a percebre qualsevol prestació econòmica i, si és el cas, ajuda de foment d'ocupació durant un any.\nDesprés d'haver cobrat el pagament únic puc simultaniejar l'activitat finançada amb el pagament únic amb un treball per compte propi o aliena?\nLa realització de treballs per compte propi o aliena, que inicie després de la capitalització de la prestació per desocupació, estarà subjecta a la normativa general sobre pluriocupació pel que fa a cotització, jornada, etc., sense que existisca una restricció específica per a simultaniejar activitats per haver obtingut prèviament el dret al pagament únic de la prestació.\nLes cotitzacions per desocupació realitzada despresa del reconeixement del dret capitalitzat se li podran tindre en compte per a obtindre prestacions en el futur.\nLa normativa que regula l'abonament de la prestació per desocupació en la seua modalitat de pagament únic no establix la incompatibilitat d'esta mesura de foment de l'ocupació amb altres ajudes o subvencions públiques, per la qual cosa caldrà analitzar la regulació d'estes per a conéixer si entre els seus requisits s'haguera establit la seua incompatibilitat o compatibilitat amb la capitalització o pagament únic de les prestacions per desocupació.\nD'altra banda, la quantia a percebre per a la subvenció de quotes a la Seguretat Social es determina considerant l'aportació obligatòria del treballador en el mes d'inici de l'activitat per tots els conceptes, sense minorar-la per possibles bonificacions en la cotització de què poguera disfrutar.\nA estos efectes es considera que l'import de les ajudes o subvencions no podrà ser en cap cas de tal quantia que, aïlladament o en concurrència amb les subvencions o ajudes d'altres Administracions Públiques o d'altres ens públics o privats, nacionals o internacionals, supere el cost de l'activitat a desenrotllar pel beneficiari.


Amunt i avall » 2011 » març\nA la plaça hi fan ballades\nEs titula “A la plaça fan ballades. Una història de les músiques d’arrel als Països Catalans”. El seu autor és en FERRAN RIERA qui hi fa un repàs exhaustiu i una reflexió profunda als orígens de la música i els balls populars al nostre país.\nEl Ferran Riera és llicenciat amb Ciències de la Informació per la UAB, s’ha especialitzat amb periodisme musical, ha treballat a la ràdio i a la televisió. Ha passat per la revista musical ROCK DE LUX, pel Diari de Barcelona i ara treballa a Televisió de Catalunya on va entrar l’any 91 a formar part de l’equip del programa SPUTNIK. Des de fa temps dirigeix el programa RODASONS del canal 33 un programa que gira a l’entorn de la música folk i popular. També ha dirigit la revista FOLC I és redactor de la revista SONS DE LA MEDITERRÀNIA…i per si tot això no fos poc, té una afició secreta i és que fa de discjòquei amb el nom DJ Mussol, inventor de la discofolk.\nUn dels grans mites del nostre ideari de contes i llegendes és, sens dubte el Comte Arnau. Un mite que neix a través d’una cançó popular publicada per primer cop per Manuel Milà i Fontanals l’any 1853, catedràtic de la Universitat de Barcelona que la va “heretar” d’un recull de cançons populars de Marià Aguiló, un altra personatge del renaixença catalana…La cançó diuen els cronistes de l’època, va ser tot un èxit.\nParlem ara del Comte Arnau i de com podeu satisfer tota la vostra curiositat sobre aquest personatge i conèixer més a fons aquesta llegenda, a través del Centre d’Interpretació del Mite del Comte Arnau, situat al Palau de l’Abadia de Sant Joan de les Abadesses. Aquest centre forma part del projecte Terra de Comtes i Abats. Parlem amb l’alcalde de Sant Joan de les Abadesses, RAMON ROQUE.\nSeguim visitant museus i en aquesta ocasió us proposem una visita guiada al Museu de Manresa. El Museu Comarcal de Manresa s’ocupa de conservar i difondre el patrimoni històric i artístic de la ciutat i també de la seva comarca, el Bages. Aquest museu es va inaugurar l’any 1896, aleshores museu arqueològic, biblioteca pública i exposició permanent. Una dada curiosa és que aquest museu va ser, durant la Guerra Civil, un magatzem per a protecció de bens mobles, establert per la Generalitat, obres i objectes que van ser custodiats per les forces d’ordre públic.\nL’any 41 el museu tornarà obrir portes i canviarà de seu…però el més important és que el seu patrimoni haurà patit canvis amb el trasbals de la guerra. Després d’uns anys tancat es va tornar a reobrir l’’any 1977. El museu és un clar reflex de l’arquitectura, la història i la cultura de la comarca però també de Catalunya. Des de la seva primera inauguració ha estat sempre de titularitat municipal.\nEn parlem amb Francesc Vila, director del Museu.\n30 anys del Bestiari Montblanquí\nJa han començat les activitats per celebrar els 30 Anys de Bestiari Montblanquí un seguit d’actes que s’allargarà tot l’any. La Campanya està organitzada per els Amics dels Gegants de Montblanc, la Mulassa i Drac i Àliga de Montblanc i amb la participació de l’Ajuntament, la Generalitat, la Diputació de Tarragona, el Consell Comarcal de la Conca de Barberà i l’Agrupació del Bestiari Festiu de Catalunya…nosaltres hem parlem amb l’Ivan Besora, dels Amics dels Gegants/Mulasa de Montblanc.


Publicat el Dilluns, 16 abril 2018 12:39\nLa formació ha estat impartida pel sociòleg i investigador, Ignacio Martínez.\nEl Fons Pitiús de Cooperació ha impartit aquest matí una formació a tècnics i regidors de l’Ajuntament d’Eivissa per tal de donar a conèixer els objectius de l’agenda 2030 i quin paper poden desenvolupar les institucions municipals. La formació ha estat impartida pel sociòleg Ignacio Martínez, qui desenvolupa la seva feina d’investigador en el col·lectiu La Mundial a més de pertànyer al Grup d’Investigació sobre Polítiques de Desenvolupament i Cooperació d’Hegoa, l’Institut d’Estudis sobre Desenvolupament i Cooperació Internacional de la Universitat del País Basc i membre de la junta directiva de la Red Española de Estudios del Desarrollo (REEDES).\nL’Agenda 2030 és una eina per donar compliment als Objectius de Desenvolupament Sostenible que Nacions Unides va aprovar en setembre de 2015. La transformació del món ha donat lloc a nous problemes, i alguns dels problemes coneguts s’han agreujat. Moltes d’aquestes problemàtiques són transnacionals i necessiten una resposta col·lectiva. L’Agenda 2030 és una oportunitat per planificar una estratègia global i a llarg termini per assolir la construcció d’un món més just i sostenible, amb accions concretes.\nEl tinent d’alcalde de Benestar Social i Cooperació, Joan Ribas, ha estat l’encarregat de presentar la formació i ha explicat que ‘les institucions municipals som claus i aquesta formació ens dóna l’oportunitat de planificar estratègies que es transformin en accions que millorin la vida de la ciutadania. Hem de donar respostes compromeses, per aconseguir complir els tres eixos: eradicar la pobresa, combatre el canvi climàtic i acabar amb la desigualtat’.


Ludi La meva Casa de Camp – Kukut Joguines\nInici / Edat / 3 - 5 anys / Ludi La meva Casa de Camp\nLudi La meva Casa de Camp\nSKU: 3550839952102 Categories: 1 - 3 anys, 3 - 5 anys, Aire lliure i activitat física, Casa de nines i complements, Edat, Exterior, Jocs d'imitació, Marques, Ludi, Tipus Etiquetes: Casa, jardí, Ludi, plegada\nCom una casa de vacances, aquesta «cabanya» és ideal per jugar en exterior.\nProducte adequat per a nens a partir de 2 anys.\nCom una casa de vacances, aquesta «cabanya» és ideal per jugar en exteriors.\nDe gran volum i amb una alçada suficient, té a més una excel·lent estabilitat, podent acollir molt fàcilment fins a 3 nens.\nUna finestra al sostre, xarxes de ventilació i dues grans obertures amb una cortina per obrir i tancar la casa permeten que entre la llum.\nDisposa d’un sòl resistent i aïllant i amb un sostre fabricat en teixit de polièster anti UV.\nBonic regal perquè tota la família jugui al cor de la natura.\nGràcies al seu sistema pop-up, la botiga s’obre ràpidament i fàcilment, i es guarda en un tancar i obrir d’ulls a la seva bossa de transport.\nÉs lleugera i ocupa poc espai, de manera que la teva família se la podrà portar en tots els seus desplaçaments.


Paterna reforça la seguretat per als vianants amb senyalística Led en els accessos a Font del Gerro | Valencia Extra\nPaterna reforça la seguretat per als vianants amb senyalística Led en els accessos a Font del Gerro\nPaterna reforçarà la seguretat de les persones que utilitzen els accessos per als vianants al Polígon Font del Gerro gràcies a la instal·lació de dispositius amb il·luminació Led.\nEls treballs d’instal·lació de la nova senyalística estan realitzant-se ja en els passos de vianants que uneixen el nucli urbà amb aquesta zona industrial.\nTal com ha explicat la Tinenta Alcalde de Mobilitat, Seguretat i Transició Ecològica, Nuria Campos, “tal com ja es va fer en la rotonda del Cementiri i en la del Parc Central, s’està instal·lant un sistema que detecta mitjançant un sensor la presència de vianants, activant un panell Led per a avisar als conductors”.\n“En una zona amb una densitat de trànsit alta” – ha continuat Campos – “aquests dispositius augmenten la visibilitat dels vianants i reforcen la seguretat dels vianants que accedeixen al polígon per aquests passos”.\nA més de l’activació del panell Led, a la nit també s’activarà una lluminària que augmentarà la il·luminació d’aquests dos passos de vianants.\nEn total, s’instal·laran quatre plafons LED amb indicatius, quatre sensors de presència, quatre lluminàries i quatre caps semafòrics de dues òptiques.\nAixí mateix, el projecte inclou la col·locació d’un senyal ocult, a 100 metres de la rotonda, en el sentit Manises – Paterna, que s’activarà també amb el sensor de moviment, il·luminant-se de color taronja i advertint així amb antelació als conductors de la presència de vianants.\nEl Pare Noel visitarà a Paterna als xiquets i xiquetes que estiguen confinats a les seues cases per la Covid-19


Complex d'apartaments de recent construcció que conformen una estructura de tradicional poble andorrà (Pleta), situat a pocs metres de l'entrada a la Vall d'Incles i a uns 350 metres del petit poble de Soldeu, a 500 metres dels remuntadors del domini de Grandvalira a Soldeu i a 15 minuts en cotxe de la capital, Andorra la Vella. La seva ubicació i disseny el fan ideal per famílies i per a qui busca alternar l'activitat esportiva (esquí a l'hivern, senderisme a l'estiu) juntament amb la tranquil·litat de la naturalesa. Apartaments d'una i dues habitacions, totalment moblats, amb terres de parquet, aïllats tèrmica i acústicament, calefacció, cuina equipada, frigorífic, forn o microones, vitroceràmica, rentadora, televisió i parament adequat a la capacitat de cada unitat.\nEls apartaments de la Pleta 3000 segons distribució es componen de:\nEstudis 2/4 - Saló-cuina americana amb sofà llit doble, llitera i bany amb assecador o amb dos sofàs llit.\nApartament 2/4 i 4/6 - Saló-cuina amb sofà llit doble, bany amb assecador de cabell, dormitori amb llit de matrimoni. Dormitoris addicionals dobles, bé dos llits, bé llit doble a la capacitat 4/6. Tot el complex està revestit amb fusta i pedra tradicional. El seu disseny tradicional rústic assegura que el complex es barreja harmoniosament amb l'entorn natural.\nDisposen d'aparcament subterrani (opcional amb suplement) i guarda esquís (traster).\nEls apartaments han de quedar recollits a la sortida (cuina i vaixella nets).


La Guàrdia Urbana de Figueres troba 43 kg de marihuana en un pis gràcies a la col·laboració ciutadana\nEls agents de la Guàrdia Urbana de Figueres van organitzar ahir a la tarda, gràcies a la col·laboració dels veïns, un dispositiu en un domicili del centre on es va confiscar un total de 18 sacs amb 43 kg de marihuana, material de precisió per pesar i distribuir la droga, i diversos telèfons mòbils.\nLa droga estava empaquetada i preparada per a ser distribuïda amb un preu de mercat que podria arribar als 90.000 €. L’operatiu es va tancar amb la detenció de tres ciutadans de nacionalitat marroquina per un delicte contra la salut pública.\nEl tinent d’alcalde i regidor de Seguretat Ciutadana, Pere Casellas, felicita els agents responsables del dispositiu: "tenim una policia integral que resol problemes molt diversos a tota la ciutat, des d'ocupacions il·legals, fins a la lluita contra l'incivisme o el cultiu i el tràfic de drogues".\nL'alcaldessa Marta Felip agraeix la implicació de la ciutadania per afavorir la convivència i la col·laboració activa amb la Guàrdia Urbana.


12 de setembre 2018, l’endemà | Generació…\nPublicat el 12/09/2018 per romanidemata\nEns anem i ens hem anat trobant any darrera any, ens mou la idea de deixar de ser vassalls. Volem ser República. Compromís més enllà de les manis. Confrontació amb l’estat que prioritza el seu ser, el què és i aplica la violència per mantenir l’unitat de la Pàtria abans que acceptar democràcia -no la dels vots la real- petrificada en lleis, sinó d’acceptar la voluntat del les persones.\nL’estat és una presó i les lleis la norma d’ús i de de conducta pels presoners.\nOrganitzats en comitès de defensa de la República, la repressió actua, però junts guanyàrem.\nHem passat de ser resistents, de resistir, persistir per vèncer a rendir-nos a la submissió per la repressió per la força, a l’estat. Aquesta és l’estratègia dels nostres polítics -cridar mantres- però acceptar la via autonomista. L’estat ha vençut.\nEls polítics i les institucions han d’estar al servei del poble per retornar-nos amb el què contribuïm amb serveis i prestacions col·lectives.\nQuan es tenen medis, s’accepta sotmetre’s a l’imperi del lliure mercat, aspiracions personals i familiars per obtenir formació, posicionar-se en el millors llocs dins de l’estatus social, acceptar les classes socials i segons els ingressos que obtenen, dir-se classe. Tan tens, tant vals. Si ets espavilat, tens padrins o crèdit, ets un emprenedor. Tens treballadors i per poder viure en comoditats per sobre de la mitjana precaritzen als demés. Ningú es fa ric treballant.\nTenir precaris és una vergonya, quan diuen que hi ha igualtat d’oportunitats.\nDe joves conscients, es rebel·len en contra del sistema i el règim que el sosté, s’organitzen i els combaten. No volen ser clandestins, quan han après a combatre’l i veuen la magnitud de la força de l’estat, s’hi rendeixen. El sistema els recupera, s’hi dissolen, sobreviure, l’accepten, empassen la píndola, el reconeixen i s’hi sotmeten. Van al psicòleg, tenen un coach, fan esport i es mantenen en bona forma física.\nPassen els anys i la vida, viuen. i amb la seva col·laboració, la seva submissió, contribueixen en allò que havien repudiat. La quotidianitat, el dia a dia manté el principi de la propietat privada, l’accepta com una contradicció i ho justifica a contracor.\nEs contradiu pel fet de pagar impostos a l’estat pels serveis bàsics què no rep. Se’ls gasta públicament, en els pressupostos, per mantenir les seves institucions judicials, niu de fatxes, l’exèrcit, les repressores forces de seguretat i manteniment de la monarquia.\nT’adones, saps, i t’emprenya que que et xuclin el teu esforç. Quan s’acaba la teva vida útil, laboral o pel motiu que sigui o per què el sistema, l’economia ha entrat en crisi o ja no existeix el teu clúster, àmbit econòmic, o no hi ha activitat en el teu sector o per què ha canviat el sistema ideològic-econòmic imperant i el sistema de govern s’hi ha adaptat hi ha retallat les prestacions socials i l’estat del benestar, només et queda o lluitar i reorganitzar-te o agafar-te a allò que durant anys has aportat, que has sostingut i que ha permès mantenir-se amb certa dignitat els teus predecessors ara ja jubilats.\nQuan t’arriba et retallen, et congelen el que et pertoca; els serveis, i les prestacions socials ja no es corresponen amb el teu treball, amb el què tu has contribuït, et degraden en prestacions, et degraden serveis a la salut, i et diuen que no has estat previsor per què no has aportat diners a un pla de pensions privat o no t’has fet una mútua.\nEt rebel·les, surt a manifestar-te i reclames els teus drets adquirits\nFinalment quan perds energia acabes al sot. Et transformes, però ja no ets viu.