Rebel·lió a les aules contra el canvi climàtic. 22-03-2019 | Samarucdigital\nRebel·lió a les aules contra el canvi climàtic\nEl moviment estudiantil internacional Fridays for Future, per combatre el calfament global, protagonitza el programa 63 de Samarucdigital\n“Rebel·lió contra extinció”. Aquest és un dels missatges del moviment internacional impulsat per l’estudiantat d’instituts i universitats d’arreu del món anomenat Fridays for Future, o els Divendres pel Futur. El divendres 15 de març, el col·lectiu juvenil va convocar una vaga internacional per a reivindicar la falta d’accions dels governs sobre el canvi climàtic. Joves de més de cent països van secundar la manifestació global.\nAquest moviment juvenil de protesta ambiental naix inspirat en l'activista sueca Greta Thunberg, que va decidir plantar-se cada dia durant tres setmanes enfront del Parlament de Suècia l'agost de 2018. La jove, que llavors tenia 15 anys, demandava al seu govern que complira amb l'Acord de París sobre el clima després d'haver sofrit l'estiu més calorós de la història de Suècia. En encetar setembre, Thunberg va canviar la seua manera de protestar i va decidir absentar-se de classe cada divendres. Això va originar els Fridays for future (FFF).\nEntrevista amb Rebeca Vicent\nLa primera concentració de FFF es va celebrar a València, Castelló i Alacant l’1 de març, i han comptat amb el suport del professorat i de les organitzacions ecologistes. L’estudianta Rebeca Vicent, una de les portaveus del moviment a València, ens explica les seues reivindicacions i, en què consisteix aquest col·lectiu apartidista i que reivindica la supervivència del planeta respecte del calfament global.\nRebeca Vicent, portaveu del moviment Fridays for Future a València\nEntrevista amb José David Sandoval\nEn l'àmbit internacional, més de 15.000 científics de diversos països d'Europa i dels Estats Units han mostrat el seu suport al moviment Fridays for Future. Els primers que es van sumar, van ser els més de 12.000 científics alemanys, austríacs i suïssos, que han signat un manifest conjunt en el qual donen suport al moviment juvenil. A més, la plataforma Aliança pel Clima, formada per més de 400 organitzacions de diversa índole, també ha manifestat el seu suport a la convocatòria. Les manifestacions també compten amb el suport d'organitzacions ecologistes tradicionals com ara Greenpeace. El seu president, José David Sandoval, valora les aportacions d’aquest moviment emergent en la lluita contra el canvi climàtic.\nDavid Sandoval, president de Greenpeace Espanya\nEntrevista amb Sera Huertas\nUn altre col·lectiu que acull i dona suport a les reivindicacions dels Fridays for Future correspon a l’educació ambiental. Sera Huertas, tècnic del Centre d’Educació Ambiental de la Comunitat Valenciana (CEACV), aporta una lectura del moviment estudiantil en clau educativa per a elaborar i fer efectives accions participatives que compten amb la veu dels més joves, amb l’objectiu d’afrontar els nous horitzons que planteja el canvi global.\nSera Huertas, tècnic d’educació ambiental del CEACV\nTertúlia amb Rebeca Vicent, David Sandoval i Sera Huertas\nEl temps de la tertúlia és el moment d’ajuntar totes les veus. Les dels convidats, Rebeca Vicent, José David Sandoval i Sera Huertas, amb les de Reis Juan, Batiste Miguel i Kristin Suleng. Un estudi internacional recent ha revelat que el llenguatge que utilitza el Panell Intergovernamental d’Experts sobre el Canvi Climàtic (IPCC) és massa conservador i tebi respecte a l’amenaça climàtica, el que fa retardar l’acció política internacional i estatal per canviar el nostre model energètic basat en combustibles fòssils. Amb missatges més contundents, el moviment els Divendres pel Futur es presenta com a apartidista, molt polític i reivindicatiu. Podem afirmar que estem davant d’un 15-M climàtic, com alguns ja han etiquetat? Què ha d’aprendre la resta de la societat d’aquest col·lectiu juvenil emergent? Aquestes, entre d’altres qüestions, seran els temes de debat a la nova entrega de Samarucdigital.\nAfegim Emili Selfa, professor i escriptor de Gandia, a la llista d’autors de la nostra ‘Biblioteca Verda’. El llibre que ens presenta, i del qual és coautor juntament amb la il·lustradora Manola Roig, és Una Marjal de Llegendes, una novel·la gràfica inspirada en les històries orals dels ullals i séquies de la marjal de Gandia, publicada a l’editorial Lletra Impresa.\nA la ‘Finestra del Samaruc’ guaitem per conéixer el paisatge més estimat de personalitats de la cultura i el saber de la Comunitat Valenciana. A la nova entrega de Samarucdigital, Aida Vizcaíno, consultora de l’administració pública i professora associada de Ciència Política a la Universitat de València, ens relata els seus records d’infantesa a la Devesa del Saler.\nEl nostre company, Batiste Miguel, ens porta el ‘So de la Natura’ com cada setmana. Acabem d’estrenar una estació nova, i un dels primers ocells que comença la primavera i la celebra amb el seu cant és el gafarró (Serinus serinus).\nAcord de París Aida Vizcaíno Batiste Miguel Canvi Climàtic Centre d’Educació Ambiental de la Comunitat Valenciana (CEACV) David Sandoval Divendres pel Futur Educació Ambiental Emili Selfa escalfament global Greenpeace Greta Thunberg IPCC Kristin Suleng moviment social Rebeca Vicent Reis Juan Serafín Huertas


19 abril 2021 07:06\nFerran Aguiló | 07 abril 2005\nNo sembla que es refereixi als seus companys de govern quan el senyor Fiodiu que amb la proposta de nova Llei d'Educació es perdrà la «Cultura de l'esforç». Sense voler burxar en les indocumentacions escolars d'alguns ni en les incapacitats per aprovar exàmens d'auxiliar administratiu d'altres -que per si soles bastarien per dubtar de si els esforços referits pel conseller són les colzades en el si del partit, o les capacitats per mantenir la boca tancada fins i tot en el greuge-, no deu ser exemplar mostra d'esforç desmesurat deixar perdre quatre milions d'euros dels fons de la Unió Europea per manca de justificació en els projectes, com ens explicava ahir aquest diari. Cert que tampoc no ens representaria massa esforç esbrinar qui hi guanya, amb tanta desídia, o per quins set sous empreses que feien una feina la deixen de fer i aquesta s'encarrega a una altra que al final no la fa o no la fa bé, que és el mateix. Però seria un esforç inútil, perquè saber-ho només ens garantiria un emprenyo personal però mai una rectificació, ni una renúncia, una dimissió, una disculpa... dels esforçats responsables. Aleshores, per què emprenyar-se? Imaginau quant d'esforç s'amaga al darrere de fórmules tan «novedoses» com augmentar els imposts per a poder fer unes carreteres que s'han esforçat que Madrid no les pagui. Tampoc no representava un esforç, perquè els governants de l'Estat mai no s'han esforçat en unes terres on el peix, facis l'esforç que facis, ja està venut. Direu que hi ha altres maneres de fer les coses, però s'haurien d'esforçar i enfrontar-se als esforçats patrocinadors; a aquells que vessaren esforços per a desnonar ePacte de Progrés del Consolat de Mar. És millor retirar l'ecotaxa i incrementar la benzina, fent un important esforç per a desenvolupar tota un inventari de compensacions, per si cap patrocinador en resultàs perjudicat. No han hagut d'esforçar-se gaire a fer anques enrere en la promesa electoral de retirar l'Impost de successions: ha bastat comprovar que no afectava les fortunes dels patrocinadors, prou assessorats en enginyeria financera. Si en el fons no cal esforçar-se per entendre que tot increment d'imposts suposa, als patrocinadors i als patrocinats, un esforç legislatiu i comptable per eludir-los.\nPerò les declaracions del conseller Fiol deuen anar per un altre camí. Posar adjectius a la paraula cultura representa molt menys esforç que afrontar-la de manera global. De quina manera podria dir-se que un poble té conselleries, regidories, departaments i capelletes dedicades a la cultura quan els drets d'edificació, és a dir: d'increment del patrimoni, passen per sobre de jaciments romans. O és que hi ha cultura, així, sense additius, en una ciutat que fa un aparcament sobre les runes musulmanes... i així podem repassar esforçades actuacions per arribar a la conclusió que des del principi sabíem: els importa un ou la cultura i l'esforç el consideren indispensable si és dels altres i, si pot ser, mal remunerat. Deu ser tan esforçat pujar al cotxe oficial que acaben amb les neurones flonges.


Casa Rustica Oltenia Ramnicu Valcea Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 35 allotjaments a Ramnicu Valcea.\nSat Stoenesti DN67, Ramnicu Valcea, Ramnicu Valcea, Romania, 247625 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Rustica Oltenia\nConvenientment situat a Ramnicu Valcea, Casa Rustica Oltenia és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ramnicu Valcea. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors, cuina compartida.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Ramnicu Valcea, faci de Casa Rustica Oltenia la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (24)Parelles (8)Viatgers en solitari (1)Famílies amb infants petits (11)Famílies amb infants grans (3)Grups (1)


Si has arribat a parar aquí és perquè ja coneixes quines són les competències a través de les quals s’estructura l’educació emocional. Si no, et recordem que aquesta publicació és la segona part d’aquest post (link) sobre els beneficis de l’educació emocional a l’aula.\nEstructura de l'educació emocional per competències\nEn l’anterior publicació et presentàvem el model del Grup de Recerca d’Orientació Pedagògica (Bisquerra i Perez, 2007), on s’estructura l’educació emocional al voltant de 5 competències clau. Recordem quines eren aquestes competències:\nPerò quines activitats podem fer d’educació emocional a l’aula? Anem a veure-ho!\nTreballem la consciència emocional\nProposta d’activitat d’educació emocional per a infantil\nÉs molt interessant començar a treballar la consciència emocional a infantil demanant als nens/es quines són les emocions i els sentiments que coneixen. A partir de la posada en comú, es crea un llistat de vocabulari emocional que es completa amb expressions més concretes, com gelosia, eufòria, indignació, terror, nerviosisme, odi, harmonia, ... que complementaran les emocions més bàsiques com por, ira, tristesa, fàstic, alegria, sorpresa, etc.\nUn cop els alumnes coneixen el significat d’aquestes emocions, es pot proposar una activitat de percepció de les emocions. Cada nen/a escull cinc emocions que ha de pintar amb colors diferents sobre la silueta d’una persona, situant-los en el lloc que ell les focalitza. Finalment, els alumnes comparteixin les seves percepcions, posant atenció a que no tothom percep de la mateixa forma una mateixa emoció.\nProposta d’activitat d’educació emocional a primària\nPer seguir treballant la consciència emocional a primària, es pot complementar l’activitat anterior, amb el següent eix de coordenades. Cada alumne hi situa les emocions segons el grau d’energia i benestar que li generen. Aquesta activitat es pot repetir en diferents moments del dia i de la setmana per evidenciar que el nostre estat anímic no és sempre el mateix i que està influenciat per molts factors.\nTreballem la regulació emocional\nPer treballar la regulació emocional a l’aula, serà necessari plantejar als alumnes situacions fictícies on puguin reconèixer emocions com la ira, l’alegria, la tristesa i la por en un entorn controlat. Aquestes situacions cal que siguin properes a ells, ja que els permetrà identificar millor les emocions que perceben.\nUna forma de plasmar-ho por escrit és utilitzant la següent taula, que permeti a l’alumnat escriure què i on sent cada emoció, a partir de la triple resposta emocional: Neurofisiològica, conductual i cognitiva.\nA l’hora de treballar la regulació emocional a primària és important que els alumnes coneguin el paper de les emocions dins el cervell, entenent les connexions que s’estableixen entre el cervell emocional i el cervell cognitiu. En aquest vídeo s’expliquen de forma molt visual aquestes connexions, sent un bon recurs per apropar aquests conceptes als alumnes.\nTreballem l'autonomia emocional\nProposta d’activitat d’educació emocional a infantil\nUna activitat per l’etapa d’educació infantil, per treballar l’autoconeixement, pot ser la “Rotllana d’autoconeixement”, on els infants expliquen als seus companys, tot passant-se una pilota, quines coses els hi agrada fer, quines coses no els hi agrada, quins són els seus animals preferits, jocs, contes, etc. A partir d’aquesta activitat d’educació emocional, els infants aprenen a expressar allò que els agrada, prenent consciència de si mateixos i d’allò que els representa, treballant així l’autonomia emocional.\nUna activitat similar a l’anterior però per a primària és la “Targeta feliç”. Organitzats en parelles, cada alumne escriu en una nota una virtut del seu company/a. A continuació, s’exposen les respostes en veu alta i es reflexiona sobre la importància de dir aquelles coses que valorem dels altres.\nTreballem la competència social\nPer a treballar aquesta competència de l’educació emocional a infantil és important que anem integrant la comunicació assertiva en el dia a dia, introduint expressions que denotin respecte cap a l’altra persona. Com per exemple, enlloc de fomentar expressions com “deixa’m, ets dolent!”, els alumnes integren altres de no tan impulsives i més reflexives com “estic enfadat perquè no m’ha agradat això que has fet”. Aquesta competència caldrà anar-la treballant, a partir de la reflexió diària de les expressions i reaccions dels alumnes en els conflictes que sorgeixin de forma habitual a l’aula.\nA primària, per tal de treballar la competència social a l’aula, serà important diferenciar entre l’actitud agressiva, passiva i assertiva, presentant situacions on els alumnes hagin de donar diferent resposta segons el tipus d’actitud que es demana. Per exemple, podem plantejar una situació típica d’aula com “M’han tirat tots els papers a terra” i oferir tres respostes als alumnes per a que hagin de seleccionar quina seria la resposta més adequada:\nActitud agressiva: “Però que fas, ets tonto! Ara ho reculls tu!”\nActitud passiva: “És igual, ho recullo jo i no dic res que potser encara em buscaré algun problema”\nActitud assertiva: “Vigila perquè al passar m’has tirat els papers, m’ajudes a recollir-los?”\nPlantejar aquest tipus de situacions, farà que l’alumnat pugui analitzar les respostes possibles, per tal d’anar identificant, de mica en mica, la diferència entre les tres actituds i així, anar integrant actituds assertives de forma raonada i justificada.\nTreballem les habilitats per la vida i el benestar\nEn el cas d’educació infantil, aquesta competència és més complexa de treballar, ja que caldrà haver consolidat les anteriors. En aquesta etapa és important treballar i començar a consolidar la consciència emocional i la regulació, i de forma més indirecta l’autonomia emocional i les competències socials. Aquesta consolidació permetrà, deixar per més endavant, el desenvolupament de les habilitats per la vida i el benestar. En tot cas, es poden fer “Petites representacions” en que, davant de situacions que els infants viuen diàriament, han d’escollir la resposta que creuen més adequada.\nÉs a l’etapa de primària on es començarà a treballar, de forma conscient, aquesta competència. Per fer-ho, es pot plantejar la “Casa emocional” que permet prendre consciència sobre els canvis emocionals que es generen a partir d’accions concretes. Per dur a terme aquesta activitat, els alumnes han de reflexionar sobre com es senten en determinats aspectes de la seva vida, i com els hi agradaria sentir-se. Després, cal que cerquin accions que creuen que podrien ajudar a provocar aquest canvi emocional.\nCal destacar que, aquestes accions sempre han de ser concretes, ja que, passat un temps, cal valorar si s’han dut a terme, i si han provocat el canvi emocional esperat. És important que aquesta activitat sigui pautada o supervisada pel docent ja que, sovint, a través de preguntes i reflexions, ajudarà als alumnes a trobar les respostes que volen donar.\nA partir de les competències mostrades, podem desenvolupar activitats d’educació emocional a l’aula, que permetin treballar les habilitats intrapersonals i interpersonals dels alumnes, ja sigui de forma focalitzada o transversalment, però sempre afavorint que el procés educatiu sigui continu i permanent.\nUn exemple es troba en les activitats que s’integren al dia a dia de l’escola, com es mostra en la següent experiència que integra l’educació emocional a infantil:\nDoqua ofereix cursos per a docents reconeguts pel Departament d'Educació. Els podeu consultar aquí mateix:\nEtiquetes de comentaris: aprenentatge emocional Educació emocional Escola Inclusiva Exercici Neurociència\nBeneficis de l'educació visual i plàstica en l'apr...\nClaus per a l’acompanyament emocional als alumnes ...\naprenentatge basat en el joc5\ngamificació a l'aula4


Un simulacre dels bombers per les torres del Clot d’Emprivat pot comportar alteracions en el trànsit - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUn simulacre dels bombers per les torres del Clot d’Emprivat pot comportar alteracions en el trànsit\nDiversos vehicles del cos de salvament i extinció d’incendis es desplegaran per l’avinguda del Consell de la Terra i si s’acaba tallant algun carril de la via la circulació es desviarà cap a Nacions Unides\n16/06/2022 (12:39 CET)\nUn vehicle dels bombers a la zona on està previst el simulacre. Toni Solanelles\nUn simulacre dels bombers a la zona del Clot d’Emprivat, relacionat amb les torres que s’hi estan construint i al tomb d’alguna de les quals ja han hagut de fer alguna intervenció real, amenaça de crear una mica d’alteració del trànsit en aquest indret. Diversos vehicles del cos d’extinció i salvament, a mesura que avanci el treball de preparació, s’aniran desplegant per la zona.\nEn principi, segons que han indicat fonts oficials, el desplegament més ampli es farà a l’avinguda Consell de la Terra. En funció del desenvolupament del simulacre pot ser que un carril de l’avinguda o fins i tot tota ella s’acabi tancant a la circulació. Si això succeís, el trànsit es redirigirà tot cap a l’avinguda Nacions Unides. Per tant, i durant unes hores, cal circular amatents per aquest indret i preveure que hi pot haver circulació lenta o algunes alteracions.\nEn poc espai es concentren edificis de molta altura i que, a priori, ocuparan un gran nombre de persones. Per tant, cal estar preparats, des del punt de vista de les emergències, per fer intervencions. I aquí escau, aparentment, el simulacre. De fet, les darreres setmanes els bombers han hagut d’acudir en dues ocasions al tomb de la mateixa torre per una alerta de fum i per una falsa alarma. Alhora també hi va haver fa més dies una intervenció en l’aparcament soterrani comunal de concessió externalitzada.


Així intenta Instagram lluitar contra l'assetjament escolar - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAixí intenta Instagram lluitar contra l'assetjament escolar\nUtilitzarà la Intel·ligència Artificial (IA) per detectar comentaris de bullyng abans que es publiquin\nportaltic 12.02.2020 | 21:12\nServirà per preveure si un estudiant està patint bulling | Shutterstock\nServirà per preveure si un estudiant està patint bulling\nInstagram ha anunciat aquest dimarts un conjunt de noves funcions de seguretat entre les quals destaquen els nous informes que expliquen als usuaris la situació del procés de revisió d'un contingut reportat i utilitzarà la Intel·ligència Artificial (IA) per detectar comentaris d'assetjament escolar abans que es publiquin.\nLa plataforma ha volgut recordar als seus usuaris que si veuen "alguna cosa que no hauria d'estar a Instagram, de contingut ofensiu o que pogués considerar-se assetjament escolar", ho poden reportar de manera anònima, tal com explica la xarxa social en un comunicat.\nEntre les novetats, la companyia ha volgut millorar la transparència quan els seus usuaris reporten alguna cosa a través d'una nova funció d'informes que es coneix com a 'Sol·licituds de suport'.\nMitjançant aquesta eina, Instagram mostra als usuaris l'estat dels processos de revisió dels continguts que han reportat. Un cop es resolgui, si no està d'acord l'usuari pot sol·licitar una segona revisió.\n'Sol·licituds de suport' inclou algunes accions com silenciar, bloquejar, restringir o deixar de seguir l'usuari el contingut el qual ha denunciat. Instagram ha anunciat que introduirà la nova funció en les properes setmanes.\nAPEL·LACIONS PER SUSPENSIÓ DINS DE L'APP\nLa plataforma ha introduït també noves funcions per millorar els processos d'apel·lacions per a comptes deshabilitats, que passen a trobar-se dins de l'aplicació d'Instagram.\nAnteriorment, aquesta opció només estava disponible a través del centre d'ajuda del servei, però ara passarà a aparèixer automàticament quan l'usuari provi d'iniciar sessió des del seu compte deshabilitat. La funció arribarà també en les properes setmanes.\nPREVENIR L'ASSETJAMENT ESCOLAR ABANS QUE ES PUBLIQUI\nLa xarxa social ha desenvolupat altres funcions de seguretat per prevenir l'assetjament. A la funció 'Restrict', que bloqueja les notificacions i oculta els comentaris de l'assetjador, s'afegeixen funcions d'Intel·ligència Artificial que detecten els comentaris amb contingut "potencialment ofensiu" abans de publicar-se.\nD'aquesta manera, per ajudar comptes que han estat piratejats, s'han facilitat els passos d'inici de sessió i recuperació de compte. Instagram proporcionarà una ajuda automàtica per recuperar el compte quan un usuari tingui problemes per accedir-hi, mitjançant un codi enviat al correu electrònic o al telèfon.\nD'aquesta manera, després de completar aquest procés s'eliminen tots els altres accessos no autoritzats al seu compte, la qual cosa permetrà recuperar el compte fins i tot si la seva informació ha estat modificada per un hacker, segons explica la plataforma.\nCompromís amb Sant Joan es queixa al Síndic de Greuges de les «pràctiques» del govern.\nEl CN Martorell, en crisi arran de la destitució de l'entrenador de natació.\nTransparència, on ets?.


La nova executiva de DA fixa els objectius de treball per a aquest 2018 - FÒRUM.ad\nEls membres de la nova executiva de Demòcrates per Andorra elegida al darrer congrés extraordinari de la formació ha celebrat la primera reunió amb l’objectiu de fixar els eixos de treball d’aquest 2018 amb la clara voluntat de coordinar al màxim el treball que es desenvolupa a través de les diferents institucions per complir amb els objectius del calendari legislatiu previst abans de finalitzar la legislatura.\nUn dels aspectes que ja s’ha començat a treballar és l’activació de la comissió electoral que determinarà el candidat a Cap de Govern que més consens pot generar entre el partit. La previsió és que aquest procés previ pugui culminar dins el primer trimestre del 2018. En paral·lel, Demòcrates per Andorra ha iniciat el treball per començar a definir els principals objectius del programa electoral.\nEl secretari general de Demòcrates, Esteve Vidal, ha avançat que una de les fites concretes serà treballar en l’acompliment de les recomanacions del Consell d’Europa en l’objectiu de situar el salari mínim al 60% del salari mitjà del país, ‘un objectiu ambiciós però que creiem que cal abordar decididament’. Aquesta mesura, juntament amb les que acabin definint el projecte econòmic de futur, persegueix l’objectiu de traslladar la recuperació econòmica al dia a dia de les famílies i tindrà un pes fonamental al nou programa electoral, tal com ha avançat el secretari general.\nLa comissió executiva ha plantejat també un mecanisme de treball que permeti el partit rebre directament els inputs de l’acció de govern i del treball al Consell General amb la finalitat de contribuir al treball legislatiu i a explicar a la ciutadania les millores que implicaran.\nEn aquesta primera reunió de l’executiva, s’ha comptat amb la presència del cap de Govern, Antoni Martí, qui, juntament amb la ministra Eva Descarrega, han exposat els principals projectes de l’executiu pels propers mesos. Un dels textos que s’han analitzat i valorat ha estat el Projecte de Llei de la Funció Pública, que aquest mateix dimecres ha aprovat el Consell de Ministres, juntament amb aspectes de la Reforma Sanitària, que ja s’està implementant, i del\nCodi de Relacions Laborals, actualment el tràmit parlamentari\nEn relació a la Llei de la Funció Pública, el secretari general Esteve Vidal ha posat en valor l’exemplaritat del cos de funcionaris amb què compta l’administració i ha afirmat que objectivament, el Projecte de llei comporta unes millores objectives pels funcionaris’. Ha destacat els avenços en matèria de carrera professional i de meritocràcia: ‘és un bon text perquè incentiva la formació i a la llarga es veurà que és un avenç important’. Pel que fa al procediment adoptat en el llarg procés de treball del text, el secretari general demòcrata ha recordat que ‘no estem parlant d’un escenari de negociació sinó consultiu i tot i així el Govern ha anat més enllà i l’ha fet servir com a espai de trobada amb els sindicats incorporant algunes de les seves reivindicacions’.\nNotícia Anterior: Una cinquantena d’infants d’Ordino participen al 16è Concurs de nadales i calendaris d’advent\nSegüent Notícia: Crònica de Margot Llovera de la 5a etapa del Dakar


Pràctiques d'estudiants en empreses i institucions\nPer veure les ofertes de pràctiques a què pots optar, accedeix al GIPE:\n[ Accés per a estudiants ]\nPer a més informació, podeu contactar amb els gestors de pràctiques del vostre centre.\nCom seleccionar candidats de pràctiques\nCom es tramiten les pràctiques\nInformació de l'alta de l'estudiant al Règim General de la Seguretat Social\nInformació sobre assegurances per a estudiants en pràctiques\nEs duen a terme al llarg del curs acadèmic, tot acordant prèviament el conveni i els continguts del projecte formatiu: període, nombre d'hores, horari, funcions i tasques, competències, tutors, etc.\nDurada: pel que fa a les pràctiques curriculars és variable segons cada pla d'estudis, i les extracurriculars fins a 750 hores per curs acadèmic.\nL'estudiant està cobert per l'assegurança escolar o voluntària, segons l'edat, a més de per danys a tercers.\nLa pòlissa obligatòria es fa a través de la matrícula i la voluntària la tramita el propi estudiant.\nLa Universitat de Barcelona té subscrita una pòlissa que cobreix la responsabilitat a tercers dels estudiants durant les pràctiques.\nL'estudiant tindrà un tutor de la facultat i un de l'empresa, que hauran de coordinar-se durant el desenvolupament de la pràctica.\nAl tenir caràcter formatiu, no poden derivar en obligacions pròpies d'una relació laboral.\nEl conveni recull la protecció de dades de caràcter personal de l'estudiant i la confidencialitat de dades de l'empresa.\nCom se seleccionen els candidats de pràctiques\nSegons l'organització de cada centre la selecció de l'estudiant com a candidat a una oferta de pràctiques es fa de maneres diferents. També depèn si són pràctiques curriculars o extracurriculars.\nA grans trets, els actuals processos de selecció són aquests:\nQue el propi centre faci la selecció en funció de criteris interns, com poden ser el nombre de crèdits aprovats, la nota mitjana, els requisits i l'adequació a l'oferta, l'entrevista amb l'empresa...\nD'aquests elements del procés de selecció, se'n poden considerar tots o només alguns, i en la majoria del casos es tracta de processos vinculats a les pràctiques obligatòries o curriculars.\nTambé acostumen a ser convocatòries públiques perquè tant les empreses com els estudiants s'inscriguin. Davant la concurrència d'interessos dels estudiants a unes mateixes places, al final es publica la llista d'assignacions definitiva.\nQue la selecció la faci directament l'empresa a partir dels seus criteris. En aquests casos té molta importància l'entrevista personal per validar l'adequació a l'oferta de pràctiques.\nEn tots els casos, sempre ha d'existir la validació del centre UB on està matriculat l'estudiant. El centre, un cop valorada la qualitat, és qui finalment aprova la pràctica.\nPer poder iniciar les pràctiques, cal que se signin el conveni de cooperació educativa i el projecte formatiu de les pràctiques. El conveni ha d'estar signat per l'empresa i el centre UB, mentre que el projecte formatiu l'han de signar l'estudiant, l'empresa i el centre UB.\nLes pràctiques en empreses i institucions en què es prevegi un ajut o borsa d'estudis a l'estudiant, és obligatori que l'entitat que abona aquesta ajuda a l'estudiant, el doni d'alta al Règim General de la Seguretat Social i faci les cotitzacions corresponents durant el període de pràctiques, d'acord amb la legislació vigent.\nEls estudiants estrangers (la majoria d'ells, estudiants de màster) han de tramitar el NIE per poder fer pràctiques. Més informació a través de Relacions Internacionals (Oficina de Mobilitat i Programes Internacionals)\nTaula de cotitzacions\n42,56 € 8,49 € 51,05 €\nIT: 3,27 €\nIMS: 2,58 € 5,85 €\n48,41 €* 8,49 € 56,90 €


Aprendre llengües:  Clubs de lectura\nLlegeixo Clubes de lectura, d'Óscar Carreño (Barcelona, UOC: 2012). Es tracta d'una publicació de la col·lecció El professional de la información, els volums de la qual aproximen en un centenar de pàgines a un tema rellevant de l'àmbit. És un text interessant, en què es diu i es mostra encara més, per mitjà d'exemples que vertebren l'obra de cap a peus. L'autor hi explica els tres peus dels clubs de lectura (l'obra, el lector, el conductor) i fa unes pinzellades, al final, dels canvis que la xarxa representa per al fenomen dels clubs de lectura, de les enormes possibilitats que s'obren en un espai que és ple de persones que assumeixen el compromís de parlar i de parlar-se. Carreño dedica unes línies finals, també, al fenomen dels llibres electrònics, assumint que hi ha lloc per a tot. Un dels aspectes més interessants del text és la presentació del conductor del club de lectura, que defineix com un mèdium i caracteritza amb tres propietats: la passió, la memòria i l'empatia. Les potencialitats dels clubs de lectura en l'aprenentatge de les llengües són evidents (quina diferència, per exemple, entre lliurar l'alumne una ressenya d'un llibre llegit individualment al professor de llengua, que retorna corregida en la privacitat, i proposar una activitat de club de lectura). En el cas d'aquests darrers clubs de lectura, el rol del conductor esdevé, lògicament, més complex, perquè, encara que es plantegi com una activitat de conversa, és preceptiva una reflexió sobre l'aprenentatge i l'actuació que es produiran mentre duri l'activitat (objectius lingüístics, preparació de les sessions amb presentació de lèxic i estructures, maneres de proporcionar algun retorn de correcció, maneres d'incorporar persones amb diversos nivells a la tertúlia). No tinc cap dubte que, fetes les reflexions prèvies necessàries pel conductor i pels mateixos aprenents, un club de lectura pot ser una poderosa eina al servei de l'aprenentatge de llengües. Potser el màxim partit dels clubs es pot obtenir, precisament, quan semblen una activitat aparentment desregulada, un contrapunt desinhibit a la classe de llengües més formalitzada. Un altre tema que m'interessa és el dels clubs de lectura entre els professionals de l'ensenyament de llengües. En aquest cas la tria d'obres podria esdevenir un veritable programa formatiu en una organització, o molt més enllà de les organitzacions. Ara bé: per a alumnat o professorat, amb xarxa o sense xarxa, amb més o menys explicitud d'objectius, els clubs de lectura no tenen sentit sense una motivació personal profunda dels seus membres i sense que experimentin un sentiment de llibertat i de plaer.\nPublicat per Enric Serra a 28.12.12\nEtiquetes de comentaris: club_de_lectura\nServeis Lingüístics. Documentació 1:29 p. m.\nJo també crec i remarcaria, com l'autor, que el conductor del club de lectura ha de tenir "passió, memòria i empatia". Hi afegiria dues propietats més: capacitat d'anàlisi i reflexió, i capacitat per dinamitzar les sessions.\nFa temps que sóc membre d'un club de lectura. Un dels recursos justament per motivar els membres del club i dinamitzar la sessió és el 'diari de lectura'. Si no, el club de lectura s'omple d'opinions sobre el llibre i para de comptar. Te'n passo una adreça:\nÉs un model. Segur que n'hi ha d'altres. Es poden adaptar a l'aprenentatge de llengües afegint aspectes que es vulguin treballar. Engrescador.\nFonamental "la motivació personal profunda dels membres del club". Acostuma a ser la clau de volta no solament del club de lectura sinó de qualsevol context d'aprenentatge. Perquè és amb motivació que compartim coneixements, que proposem i triem possibles lectures, que elaborem un diari exhaustiu, que descobrim la diversitat de pensaments... En definitiva, tot un plaer.\nEnric Serra 7:13 p. m.\nMoltes gràcies, Teresa, per l'adreça sobre el diari de lectura i els teus comentaris. No havia pensat en una eina d'aquestes característiques. Fins aviat.


Guissona s'acomiada del Carnaval i celebra els 10 anys de carnaval intergeneracional — Ajuntament de Guissona\nSou a: Inici / Notícies / Guissona s'acomiada del Carnaval i celebra els 10 anys de carnaval intergeneracional\nNP. 10 anys de CARNAVAL INTERGENERACIONAL\nAquest és el desè any que ens alumnes de p2 de la FEDAC Guissona i els de la Llar d'Infants Municipal Patufet es troben per celebrar la festa de Carnaval amb els avis de la Fundació sota el paraigües del Pla Educatiu d'Entorn.\nGrans i petits comparteixen la tarda, que en les darreres edicions es motiven en l’apropament de petits i grans, creant una jornada més familiar i íntima, en la que els petits s’han relacionat molt als avis, visitant-los fent rua a les plantes superiors de la Fundació seguida d’una estona d’intercanvi de regals, balls i berenar.\nNP. 800 SARDINES PER ACOMIADAR EL CARNAVAL A GUISSONA\nGuissona va donar per finalitzat el carnaval amb l’aparició de les ploraneres que van fer la lectura del testament del Rei Carnestoltes, abans de cremar-lo a la foguera. Després de la crema, va aparèixer la quaresma que va portar dejuni i abstinència a tots els guissonencs i guissonenques durant les set setmanes que queden fins a pasqua.\nDurant aquestes setmanes, els divendres, es representarà pels més petits el conte del rei carnestoltes i la vella quaresma i cada setmana s’anirà tallant una cama de la vella que estarà penjada al balcó de l’Ajuntament perquè tots els nens i nenes de la vila puguin visitar-la i fer el compte enrere.\nAl final dels actes es va fer una sardinada popular a càrrec de la brigada on es van servir més de 800 racions d’entrepà de sardina acompanyats d’un got de vi.


Educació accepta la petició del Síndic i facilitarà còpia dels exàmens als pares i alumnes que ho sol·liciten – Sindic de greuges\nEducació accepta la petició del Síndic i facilitarà còpia dels exàmens als pares i alumnes que ho sol·liciten\nEl Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana, José Cholbi, ha conclòs favorablement l’expedient sobre el dret de pares i alumnes a obtindre còpia dels exàmens corregits en els supòsits en què no reclamen.\nCom a resultat de la investigació -tal com demanava el defensor en la seua resolució-, la Conselleria d’Educació enviarà instruccions a tots els centres docents no universitaris perquè es faça efectiu el dret de les persones interessades a obtindre còpia dels exàmens realitzats, independentment dels supòsits de reclamació regulats en la normativa vigent.\nEn l’informe remés al Síndic, la Conselleria comparteix el plantejament de defensor autonòmic i considera de plena aplicació en l’àmbit acadèmic la Llei reguladora de procediment administratiu. En l’article 53.1 d’aquesta norma es recull el dret de les persones que tenen la condició “d’interessat” a accedir i tindre còpia dels documents que formen part d’un expedient administratiu.\nConsulteu la nota de premsa prèvia i la resolució del Síndic.\nEl Síndic pregunta per les aules destinades a alumnes amb problemes mentals greus previstes en la llei


Assemblea extraordinària de socis de l’APIMA del Josep Maria Llompart\nEl proper dimecres dia 30 de novembre 2011 està previst realitzar l'assemblea extraordinària dels socis de l'apima. El principal punt de l'ordre del dia és informar sobre les actuacions que s'han anat realitzat tot l'any passat (que va ser el primer any de funcionament d'aquesta apima) i les previstes per aquest curs. Un altre dels punts importants és l'elecció d'una nova junta directiva. L'assemblea tendrà lloc a la Sala d'Actes de l'Institut a les 20h. Vos hi esperam a tots i totes!!!\nRead more acerca de Assemblea extraordinària de socis de l’APIMA del Josep Maria Llompart


A l'hora de fer l'escalfament és preferible deixar a un costat les màquines i aparells de fitness, per centrar-nos en avaluar el nostre cos i les sensacions prèvies a la pràctica del fitness.\nEl teu escalfament per a una sessió de fitness no hauria de durar menys de 5 minuts. Entre 5 i 10 seria una durada raonable, sempre que tinguis temps d'escalfar totes les parts del cos. Com ja deus saber, el control de la respiració és decisiu en l'esport i s'ha de començar a regular durant l'escalfament. Inspira i expira, plena els teus pulmons d'oxigen, comencem l'escalfament!:\nComençarem pel tren superior i per a això mourem el cap de darrere cap endavant i de costat a costat. Primer en una direcció, repetint unes deu vegades i després en l'altra. És més important la precisió en els moviments que la velocitat, tant en aquest com en tots els exercicis d'escalfament.\nNo perdem la concentració i seguim pels braços i espatlles. Primer el dret, el girem cap endavant i després cap enrere. Ferem 10 repeticions per sentit. Ara el braç esquerre. Rotem les espatlles, les dues alhora, primer cap endavant i després cap enrere, 10 vegades també.\nMantenim el ritme de la respiració i situem la mà esquerra sota el colze dret, flexionem i estenem 10 vegades. A continuació repetim l'exercici amb el braç i mà contraris. Ara els canells, els girem, primer una i després l'altra. Primer a l'esquerra i després a la dreta.\nBaixem a la cintura i comencem l'escalfament del tren inferior. Amb les mans en gerres dibuixem cercles amb la cintura cap a l'esquerra i després a la dreta. A continuació, seguim en la mateixa posició però aquesta vegada balancegem la cintura cap endavant i cap enrere. Repetim 10 vegades.\nFlexionem els genolls, primer una i estirem, 10 vegades, després fem el mateix amb l'altra. Ara les cames. Amb la dreta comencem a donar unes petites puntades de peu a l'aire cap endavant, no molt marcades, controlades, 10 vegades. Repetim amb la cama esquerra. Prenem la cama dreta amb la mà a l'altura del turmell i la girem fins que el peu toqui amb el gluti, mantenim sense forçar comptant fins a deu. Mateixa operació amb la cama esquerra.\nArribem als turmells i començant pel dret girem en cercles, 10 vegades. El segueix l'esquerre, altres 10 vegades.\nSi has seguit aquests senzills passos, pots estar segur que has fet l'escalfament de forma correcta, així que... a entrenar! Per comprar material de fitness que s'ajustin a les teves capacitats i necessitats-actuals i futures-, segueix els nostres consells:\ncalentament fitness preparació física\nRelacionat amb Com calentar per a una sessió de fitness\nDeixa el teu comentari Com calentar per a una sessió de fitness


Escola d'Estiu del CIEMEN: descobrir noves realitats - Fundació Nexe\nEscola d’Estiu del CIEMEN: descobrir noves realitats\nEl passat juliol vaig assistir a l’Escola d’Estiu del CIEMEN. Abans d’anar-hi vaig investigar sobre el Centre Internacional Escarré per a les Minories Ètniques i les Nacions. És una entitat civil catalana que treballa sobre els diversos pobles i nacions sense estat arreu del món. Enguany organitzaren la tercera Escola d’Estiu: Drets col·lectius, feminismes i diversitats. El títol del curs prometia: superà les meues expectatives.\nLa meua vivència a l’Escola d’Estiu del CIEMEN es divideix en dues parts complementàries. La primera se situa a la Residència Roca, lloc on m’allotjava a Barcelona juntament amb altres assistents al curs. Van una valenciana, una basca, una asturiana, una gallega, una andalusa, una siciliana i una tunisiana i creen llaços de sororitat en escasses dues setmanes. Semblàvem un acudit! Amb elles (i subratlle: elles) he aprés el valor del factor humà en qualsevol aprenentatge.\nLa sensació és com submergir-te a la mar, obrir els ulls sota l’aigua i veure de manera clara tota una realitat diferent de la que coneixes. De la que has vist a la superfície. Sobre la violència a Euskadi. Sobre l’esquerra nacionalista asturiana i la lluita per l’oficialitat de la llengua. Sobre les reivindicacions andaluses envers la sobirania de la terra i les seues arrels més enllà de les cristianes. Sobre el moviment nacionalista sicilià. Entre passejos, bromes, confessions i alguna cervesa a la plaça del MACBA hi ha hagut un tràfec d’experiències col·lectives i personals, de reflexions, de dubtes.\nLa segona part de l’Escola d’Estiu és més acadèmica, cert. Però, permeteu-me l’expressió: uau! Si he d’explicar què vaig fer dues setmanes al curs de Barcelona dic el següent: imagina una conferència organitzada per la mateixa Fundació Nexe o per qualsevol altra organització conscienciada amb la formació alternativa de la ciutadania. D’acord. Ara multiplica aquesta conferència per dues setmanes i barreja-la amb visites i tallers. Un còctel Molotov! Realment senties l’impacte dintre teu. Com ruixar-te d’experiències que, en entrar en contacte amb tu, flamejaren qüestionaments.\nM’agradaria destacar algunes de les coses. La més general és que hi ha tres grans ens d’opressió: el capitalisme, el patriarcat i el colonialisme. I la gran revelació és que no has de triar cap d’ells per dirigir la teua lluita. En això consisteix la interseccionalitat.\nNeus Tur va fer un repàs pels corrents teòrics del feminisme (els feminismes) i va plantejar qüestions difícils de respondre. Quin és el subjecte polític del feminisme? Si necessitem un “nosaltres” per a dur a terme una lluita col·lectiva, com el construïm sense etiquetes? Hem incorporat la teoria decolonial a la feminista? Sobre la teoria decolonial, l’explicació que en va fer Ramón Grosfoguel en una taula redona amb Irantzu Varela va ser il·lustrativa. La zona ser, la zona no-ser, la violència… La taula intentava incorporar precisament això: l’opinió de la teoria decolonial (defensada per un home) i de la feminista. La sessió de Núria Sadurní sobre diversitat sexual també aportà un concepte molt revelador: l’homonacionalisme, relacionat amb la teoria decolonial. Explica com s’utilitza la lluita LGTBIQ per exacerbar altres opressions com el racisme. Un exemple massa simple: imaginem una persona homosexual. Pensem en un home blanc. No una dona negra. No un home amb trets asiàtics. Un home blanc occidental.\nMònica Barrieras parlà sobre diversitat lingüística. Sabíeu que el 96% de la població mundial parla el 4% de les llengües o que cada dues setmanes s’extingeix una llengua? Tractà algunes resistències, com el wichí o el hawaià, i la sostenibilitat lingüística (no perjudicar amb les nostres accions la situació de la resta de llengües).\nUna taula redona sobre racismes quotidians va encabir l’eix de l’opressió colonial dins d’altres lluites com la LGTBIQ o la feminista. Hi participaven Demetrio Gómez, valencià que demanà autocrítica. Recordà que no podem excloure altres col·lectius com el gità de lluites com la LGTBIQ. Pense que certament, l’esquerra valenciana hem de fer autocrítica. Anne-Catherine Cornec i Aziz Baha, que va exemplificar el racisme amb la situació del seu poble, els amazics. Els testimonis foren diversos. Imagineu que un home catedràtic, blanc i occidental ens haguera parlat de racisme o del patriarcat. Amb aquesta taula redona es féu palesa que el curs fugia d’allò. Un altre exemple fou l’oportunitat d’escoltar Nebon Babou Bassono sobre Le Balai Citoyen, un moviment social de Burkina Fasso. Fou un curs complet. Quant a intervencions i quant a temes. Feminismes, LGTBIQ, sociolingüística, ecologisme, economia, andalusofòbia, turisme, racisme…\nPer altra banda, la importància dels tallers radicava en la digestió de la “ressaca reflexiva” de les ponències. Férem incidència en l’ètica de la cura a espais de lluita, la qual cosa em canvià la perspectiva sobre els espais on jo mateixa participe. Vaig provar el teatre de l’oprimit, una experiència realment forta d’on sorgí una intensa reflexió sobre la violència. Es parla de violència en espais de lluita política? Com ens sentim amb ella? Tradicionalment, la lluita ha estat una cosa d’homes i en el seu prototip de masculinitat va intrínseca la duresa, el bel·licisme i el silenci a l’hora de parlar de sensacions. El feminisme reivindica noves maneres de lluita que trenquen aquest model.\nDestacaria també la qualitat dels professionals que participaren en el curs. L’Escola d’Estiu ha sigut, en definitiva, una glopada d’aire fresc. Hi ha aprenentatges més enllà de la televisió, de Twitter o dels mitjans de comunicació convencionals. Hi ha històries que no s’hi conten. Amb aquesta experiència he descobert que és excitant descobrir-les. Submergir-te. Descobrir noves realitats.


'Smartphones': encara queda molta lliga (Albert Cuesta)\n'Smartphones': encara queda molta lliga\nALBERT CUESTA 09/10/2012 00:00\nSegons com, el mercat mundial de telèfons mòbils avançats sembla la lliga espanyola de futbol: un 53% dels aparells en ús fan servir l'Android de Google, un 20% són iPhones d'Apple i la resta es reparteix entre altres sistemes operatius que semblen incapaços de trencar el duopoli. Tanmateix, només un 22% dels 5.500 milions de mòbils que hi ha al món són smartphones , de manera que encara queda molt marge per a una remuntada. El 78% és l'objectiu de Telefónica i la Fundació Mozilla, que treballen en un nou sistema operatiu mòbil que vol competir amb els líders en mercats de menys poder adquisitiu.\nEl sistema es diu FirefoxOS, i permet assolir unes prestacions molt semblants a les d'un smartphone de gamma mitjana en un aparell de baix cost, que es podria vendre per menys de cent dòlars, sis o set vegades menys del que costa un iPhone. L'aparent miracle s'aconsegueix transformant les funcions, des del marcador telefònic fins a l'agenda i els jocs, en aplicacions web que s'executen amb el navegador web. El centre de R+D de Telefónica a Barcelona aporta a FirefoxOS les funcions d'integració amb l'operadora, que prometen més eficiència, un consum de bateria més baix i la possibilitat de pagar el contingut digital amb la factura del mòbil.\nEls telèfons amb FirefoxOS no estaran, per tant, vinculats als serveis d'Apple i Google que tant molesten les operadores, i per això ja n'hi ha -com Sprint i Deutsche Telekom- que hi donen suport. Se n'hi troben a faltar altres, com Vodafone i alguna xinesa, però Telefónica ja té previst començar a vendre aparells al Brasil durant el 2013 i continuar per la resta de l'Amèrica Llatina. La consultora Strategy Analytics creu que durant el primer any se'n vendran de 7 a 8 milions, el doble dels iPhones i sis vegades més Androids que es van vendre durant els seus 12 primers mesos de disponibilitat.


Wikiloc | Viladrau - Matagalls Trail\nDes del pàrquing del restaurant La Solana, a Viladrau, agafem la pista de l'esquerra que ens condueix al Moli (diria que ens posem per dins d'una àrea privada). Al travessar-lo però, comencen a haver-hi pals indicatius que t'assenyalen durant tota la pujada el camí a seguir fins el Matagalls. D'allà ens endinsem pel bosc fins que se'ns comença a obrir la vista davant nostra, és espectacular! Enfilem camí Sant Segimon i d'aquí planejem força fins a encara l'última pujada al pic.\nL'anada és molt senzilla, bonica i fàcil de fer. S'ha d'estar en un mínim d'estat de forma perquè hi ha alguna pujada pronunciada però gens tècnica. És molt bonica!\nLa baixada la fem pel Coll D'Ordials, seguint pel Torrent del Sot de les Cordes fins al Pla de Malatup. El principi del descens és preciós pel Coll. Ens trobem la Font dels Cims, amb aigua potable i molt fresca que et fa reviur! Tot seguit però t'endinses pel Sot de les Cordes. Un torrent amb parets verticals. Exigent i una mica tècnica. S'ha d'anar en compte, sobretot si el terra està mullat. Tot i així és preciós. Veus cascades arreu i vais baixant fins a endinsar-te al bosc on pots parar al riu a remullar-te els peus una estona! A partir d'aquí tot és fàcil. Després del bosc ens posem per una pista per torar cap a l'Erola i el Molí (haurem de creuar uns fils).\nLa tornada doncs, és més exigent. A la baixada has d'anar en compte i els pals indicatius desapareixen. És imprescindible portar GPS per no perdre't.\nNosaltres no ens vam trobar ningú ni pujant ni baixant, i això que era un dissabte de juliol. Al arribar al cim és quan ens vam trobar gent! Recomanem la ruta, és llarga però és molt bona de fer. També es pot fer a l'inversa, amb una pujada al pic molt exigent i pronunciada i una baixada que la podras gaudir molt. Important el GPS, imprescindible! Poso moderat, no per la dificultat tècnica, si no per la distància i la baixada sobretot. Tot i que és una ruta senzilla!\nPàrking La Solana\nDesprés del Molí\nDesprés de l’Erola camí a Sagimont\nPic del Matagalls\nVisió cap el Turó de l’Home\nAigua potable molt fresca!!!!\nColl de Cordials\nGirar a la dreta per baixar\nViladrau des del Collell\nRemullada de peus!\nHi, found this interesting trail: Viladrau - Matagalls https://www.wikiloc.com/hiking-trails/viladrau-matagalls-27006520 Regards, Wikiloc | Trails of the World


“En alguerés, té més gust” : La campanya de foment de l’ús social del català de l’Alguer – Lo Campus diari\n“En alguerés, té més gust” : La campanya de foment de l’ús social del català de l’Alguer\nData publicació 22 març 2013 22 març 2013 per redacció\nS’ha presentat a l’Alguer la campanya de sensibilització “En alguerés, té més gust” , un projecte conjunt de l’Espai Llull de la Generalitat de Catalunya a l’Alguer i l’Ajuntament de l’Alguer que té com objectiu prioritari promoure l’ús social del català de l’Alguer. És la primera campanya promocional i institucional feta a l’Alguer per promoure l’ús de l’alguerés i està adreçada als diversos àmbits socials de la ciutat: famílies, escoles, activitats comercials, associacions esportives, culturals i humanitàries, etc. A l’acte de presentació hi van assistir Stefano Lubrano, Síndic de l’Alguer, Joan-Elies Adell, director de la Delegació de la Generalitat a l’Alguer i Romina Caula, Assessora a la Comunitat i a la Identitat del Municipi de l’Alguer.\nAqueixa campanya, proposta de l’Assessorat a la Cultura i Polítiques Lingüístiques i en collaboració amb la Generalitat de Catalunya, té com objectiu la promoció de l’ús social del català de l’Alguer. L’eslògan de la campanya és “En alguerés, té més gust”; lo concepte promou la idea que, parlant en alguerés, tot lo que se fa té un gust millor, dóna sensacions positives, és més autèntic, més a prop del territori.\nLa paraula “gust” és la protagonista i té diverses accepcions: “és aquell entre els cinc sentits amb el qual s’entenen les sabors” o “és la sensació agraïble provocada de diverses sabors”. És també possible lligar aqueix concepte amb altros aspectes positius. Al diccionari del Català de l’Alguer de Josep Sanna: “1) sabor. 2) Plaier, satisfacció. 3) Capacitat de comprendre les coses belles”. Les expressions “buongustaio” o “bon gust” se refereixen sigui a l’àmbit culinari sigui a aquell artístic/cultural. Les paraules tenen, donques, una sabor, una odor, que porten a reaccions sensorials i emocionals, lligades a les tradicions del passat, que tenen també de fer part del nostro present i del nostro futur . Per aqueix motiu la campanya se mourà en tres àmbits temàtics: gastronomia i agroalimentari; família, joc i escola; esport, cultura i turisme.\nGastronomia. En aqueix àmbit l’objectiu és identificar el fet de parlar en alguerés amb la bona sabor dels nostros productes. Volem que el bon gust dels productes locals sigui associat a la bona sensació que deriva del parlar en alguerés. En cada una de les imagins triades per la campanya, a l’eslògan principal “En alguerés té més gust!” són estats adjunyits jocs de paraules en tema amb la gastronomia i la cuina, que fan pensar positivament a la “bontat” de l’ús de l’alguerés, paragonant-lo amb la “bontat” de la nostra oferta culinària.\nAmbit familiar. Tenim d’evidenciar que, sovent, existin coses que se poden exprimir solament en alguerés. L’ús de l’alguerés pot donar una major sodisfacció a qui el parla, perquè l’alguerés no és solament un vehicul de comunicació, ma mos ajuda també a transmitir una visió i una experiència de la realtat. És per això que tenim d’insistir en la importància de la transmissió intergeneracional i familiar, puntant tot a damunt de la relació entre iaios i néts, entre genitors i fills. Lo missatge que tenim de transmitir és que parlar alguerés en família és donar un valor endemés, perquè és un tresos únic i nostro! A les imagins familiars són estades associades algunes expressions que fan reflectir, sempre positivament, a damunt de l’ús de l’alguerés en família, en l’escola i a damunt del fet que parlar l’alguerés sigui una cosa divertent i que porta avantatges per una millor educació dels nostros fills.\nEsport i turisme cultural. Havem també volgut posar en evidència la importància de l’ús de la llengua en relació amb la pràctica esportiva, especialment pel que reguarda els joves , però no solament per ellos. És necessari potenciar el lligam entre esport, turisme, cultura i llengua, en manera que en alguns àmbits, la pràctica esportiva pugui ésser motiu de relacions amb els altros territoris de llengua catalana. En la mateixa manera és possible renforçar els intercambis entre escoles a través de l’esport i de les altres activitats culturals. També del punt de vista turístic, lo fet de tendre el patrimoni lingüístic de l’Alguer ben viu, pot fer sí que l’Alguer sigui encara més interessant com destinació suggestiva i particular, i això no solament als confronts dels turistes que venen dels Països Catalans. Aqueix fet té d’ésser percepit (o millor, gustat) del visitador, en manera que l’eslògan “En alguerés té més gust!” se pugui en futur transformar en lo missatge “ A l’Alguer tot té més gust!” o “Qui gust estar a l’Alguer!”. ♦\nSessió informativa sobre els TALLERS de l'Aula de Teatre Universitat Rovira i Virgili i d’Experiment...\nLa Tate Modern de Londres exposa obres dels artistes catalans més importants del Pop Art


Temari Llengua extrangera – anglès (PAGS) | CFA La Pau\n– Comprèn instruccions, preguntes i indicacions.\n– Comprèn de forma global i específica de textos escrits de tipologia diversa, sobre temes no especialitzats, obté informació i identifica la idea general i les idees secundàries.\n– Utilitza estratègies adquirides en altres situacions per a la comprensió i interpretació de textos diversos com ara: ús dels coneixements previs sobre el tema i la situació, identificació de paraules clau, de funcions comunicatives, de la intenció de qui parla, i dels elements paralingüístics.\n– Selecciona informació i dades concretes a partir de textos.\n– Interpreta anglicismes i termes de textos o eines utilitzades en la terminologia tecnològica bàsica.\n– Utilitza els registres adequats al context, a la intenció comunicativa, al interlocutor i al canal de comunicació.\n– Utilitza fórmules característiques del llenguatge formal i informal en situacions comunicatives característiques de l’entorn professional.\n– Elabora textos escrits sobre temes quotidians, de manera ordenada i coherent amb correcció formal –ortogràfica i morfosintàctica– bàsica, tenint cura del registre, el lèxic i les estructures. Utilitza elements de cohesió i coherència per marcar la relació entre idees i fer-los entenedors per a les persones destinatàries.\n– Redacta cartes formals i informals respectant les convencions, i mostrant nivells de correcció formal suficients per a l’eficàcia del missatge.\n– Identifica i utilitza elements lingüístics bàsics i habituals en la llengua i identifica sinònims, antònims, ‘falsos amics’ i paraules amb prefixos i sufixos més habituals.\n– Utilitza de forma conscient els coneixements adquirits sobre el sistema lingüístic de la llengua estrangera com a instrument d’autocorrecció i d’autoavaluació de les produccions pròpies escrites i per comprendre les produccions dels altres.


Nadal del 1938 - El clot de les Ànimes\nNadal del 1938\nDemà farà vuitanta anys que una noia —a punt de fer-ne tretze— escrivia una redacció escolar plena de nostàlgia, perquè enyorava una infantesa que la guerra li havia escapçat. Dos dies abans, al començament de l’hivern, havia dibuixat i pintat un precís i preciós «Paisatge hivernal» (el que encapçala aquest article), acompanyat del text «L’HIVERN», amb títol de lletres nevades. Tot el conjunt era una petita i modesta obra d’art d’una nena que deixava d’ésser nena i se’n dolia. En la segona redacció, la del dia 23, es commovia —i ens commou a tots ara— explicant com trobava a faltar el torró d’avellana i de pinyó i la rabassa i el tió. I les cançons a la vora del foc. Tot això ho expressava en un d’aquells tres quaderns del curs 1938-1939 salvats de la foguera de la por.\nCom has de créixer si t’han furtat una part de la infantesa? Com t’has de mirar la vida si quan encara ets mig nen no veus sinó maldat i mort a l’entorn?\nAvui, tres dies abans que aquella pubilla de tretze anys en faci noranta-tres, transcric el text que escrigué el 23 de desembre de 1938, en què gairebé no he hagut de corregir res (quants minyons de tretze anys trobaríem, ara, que fessin tan poques faltes?).\nMai més. Que puguem viure —que ens deixin viure— sempre en pau a tots: infants, joves i vells.\nNadal! Somni daurat de xics i grans, diada feliç, anhelada, desitjada…\nQui dels homes no somniava aquest dia feliç en què trauria la “Grossa”, la rifa que fa ric en un moment, que converteix de pobre a ric, que… Quin mortal no ho somniava?\nI nosaltres, els petits, qui no esperava aquest dia per fer cagar el tió, i menjar torrons, neules, xocolata i el gros capó?\nI a més a més el “pessebre” en un angle de la taula, amb les seves figuretes polides, les casetes de suro i el riuet de plata. Que bonic!\nSomnis, temps passats que tardaran a tornar. Quin canvi!\nAquest any enlloc es veu l’alegria, sols el retruny del canó pertot arreu, però nosaltres esperem, esperem i desitgem que la pau torni a renéixer i que puguem tornar a celebrar aquesta diada amb alegria, i encara que siguem grans puguem cantar:\nCaga coses per a jo.\nQuan volíem que cagués torrons, cantàvem:\nCaga, tió, d’avellana, d’avellana.\nCaga, tió, d’avellana i de pinyó.\nI si no vols cagar, et donaré un cop de bastó.\nUns quants dies abans de Nadal cantàvem:\nel fetget a la paella,\nla mocada al gavadal;\nfarem rostes i tastets,\nllonganisses i fuets;\ndel llomillo la padrina\nfarà una olla de tupina;\nal qui sigui més panarra\nli darem pa amb botifarra.\nqui no cregui que n’hi haurà.\nQuan havíem dinat ja esperàvem poder anar al cine o a algun lloc divertit i així passàvem una diada plena d’alegria.\nQue alegres que eren les festes de Nadal!\nQuant desitgem que puguem tornar a celebrar-les ben aviat!\n—Què m’hi sé jo?\n—Coses que diu la meva mare\nfrancesc vives i camps ha dit:\n22 de desembre de 2018 a les 7:02 pm\nAquest quaderns son una lliçó de nostàlgia, llar i estimació.\nJordi, desitjo que passis aquests dies tristos, desconeguts i incompresos del nostre país, en alegria, companyia… amb els teus estimats.\n23 de desembre de 2018 a les 11:55 pm\nGràcies, Cesc. Igualment.\nRespon a francesc vives i camps Cancel·la les respostes


La Guàrdia civil ha detingut un home acusat de maltractar un cavall a Onda (Castelló), el qual portava més de deu dies sense menjar ni aigua, segons ha informat l'institut armat en un comunicat.\nDetingut un home acusat de maltractar un cavall que portava més de 10 dies sense menjar ni aigua GUARDIA CIVIL\nL'actuació es va iniciar arran d'una telefonada rebuda en la Caserna de la Guàrdia Civil d'Onda, en la qual una persona informava que havia vist un cavall en estat de desnutrició passejant pel 'camí vell de Betxí' en direcció a Onda.\nEls agents es van desplaçar al lloc i van localitzar l'equí desorientat i en un evident estat de desnutrició i abandó. En eixe moment, els guàrdies civils, en col·laboració amb agents de la Policia Local d'Onda, van fer les gestions pertinents perquè el cavall fóra traslladat al nucli zoològic 'El Corralet' de Vinaròs, el qual es va fer càrrec de l'assistència veterinària a l'animal a causa del greu estat en què es trobava.\nPer este motiu, van iniciar una investigació i van descobrir que la persona que estava a càrrec del cavall portava més de 10 dies sense proporcionar-li menjar ni aigua, motiu pel qual l'equí va fugir de la finca on es trobava.\nPer tot açò, els guàrdies civils van procedir a identificar, localitzar i detindre el responsable de l'animal, un jove de 34 anys i veí de Betxí, com a suposat autor d'un delicte de maltractamentanimal. El detingut, en unió a les diligències, van ser posats a la disposició del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 4 de Nules.


El Pont de la mandra de Mollet: Els polígons industrials de Mollet es marceixen\nEls polígons industrials de Mollet es marceixen\nFer una volta pels polígons industrials de Mollet és una experiència cada cop més colpidora. A la malura de la deslocalització d’empreses i els tancaments que està comportant, se suma una imatge força negativa de manca de manteniment dels vials, voreres, arbrat i vegetació en general.\nLes àrees industrial, d’igual manera que el tramat urbà residencial, també formen part del municipi i els serveis bàsics de manteniment municipals han d’arribar-hi periòdicament per tal de garantir el seu correcte estat i funcionament. Perquè se’ls oblida i se’ls deixa de banda ?\nEn aquest mandat i a partir del pacte de govern subscrit entre PSC i CiU, les àrees de Manteniment de la Via Pública i de Promoció Industrial, van quedar sota responsabilitat de la formació convergent, que a més, disposa de dues assessories a dedicació, per a la seva gestió. Però els convergents no han fet els deures. Només cal fer un simple passeig pels polígons per a comprovar-ho. Encara recordo el seu vídeo de campanya, en el que es veia als que ara són els regidors convergents responsables del tema amb uns “monos” blancs, recollint la brossa dels polígons...Ara la mateixa realitat que criticaven se’ls ha tornat en contra.\nL’estat dels carrers de la majoria dels polígons industrials és molt deficient, i que alguns d’ells, com el de Can Magarola, es fa quasi impossible transitar-hi per algunes voreres, perquè la vegetació ha acabat envaint tot l’espai disponible, per manca de manteniment –mireu la foto d’una de les voreres-, i en molts punts les males herbes han crescut tant que arriben quasi a ocultar la senyalització dels carrers.\nEl manteniment d’un teixit industrial dinàmic i sostenible és fonamental per a garantir l’equilibri socio-econòmic de la ciutat, i la manca de qualitat en el manteniment de les zones industrials, com d’altres factors específics, desincentiva la implantació de noves activitats econòmiques que generin ocupació .\nIndependents per Mollet (IxM) hem reclamat als responsables de les àrees de Manteniment de la Via Pública i de Promoció Industrial, que endeguin un pla de xoc urgent per a subsanar les mancances que actualment pateixen les àrees industrials del municipi i garantir un manteniment de qualitat.\nPublicat per Jesús M Carrasco a 3:41 p. m.\nAi si ho llegeix la Fortunyata!!! o el Diví Daví...s'emprenyaran com a mones i se'n recordaran de la mare que ens va ..rir.\nNo veus que amb aquestes denúncies ensenyes llurs mancances\ntornaran a dir que som minúcies aqueta colla de golafres\nLo rimaire molletà


Avui fa un any, els sis principals bancs espanyols publicaven un manifest contra la independència en plena campanya del 27-S. Suposadament, les patronals en van ser les responsables. Amb els mesos, les entitats s’han avingut a explicar per què, i per pressions de qui, van redactar el controvertit comunicat\n“Bon vent i banca nova”. “Gràcies, senyor Oliu i senyor Fainé, ara ja sabem quin mercat els interessa més” . “En lloc d’estar al costat de la democràcia i respectar la voluntat dels catalans, amenacen?” “CaixaBank, el Santander, el BBVA, Bankia, el Sabadell i el Popular. Anotats”. “Segur que si un milió de persones traiem els diners de cop els enfonsem”. “Els hauríem de fer saber que els vots no es compren”.\nAquests són només alguns exemples dels centenars de comentaris que va suscitar entre els lectors de l’ARA el comunicat de la banca espanyola avisant de les conseqüències d’una victòria independentista en les eleccions del 27-S. Va ser una de les notícies més comentades de l’any a la web del diari. El manifest del sector financer avisava que, en cas de “ruptura unilateral del marc constitucional vigent”, els bancs amb presència a Catalunya “obligarien les entitats a reconsiderar la seva estratègia d’implantació”. El comunicat es feia públic avui fa un any, a nou dies de les eleccions plebiscitàries del 27-S. L’encapçalaven l’AEB (la patronal dels bancs) i la CECA (la de les antigues caixes d’estalvis) i venia firmat pels sis principals bancs espanyols, cosa que incloïa els catalans CaixaBank i Sabadell. En aquell moment, ningú no va qüestionar l’autoria del document. Amb els mesos, els diferents bancs s’han avingut a parlar-ne discretament. L’ARA ha volgut reconstruir la llarga història de com es va gestar el comunicat, que va acabar de perfilar-se en una reunió secreta entre els responsables de comunicació de diferents entitats i el director general de l’AEB com la que representa la il·lustració d’aquesta pàgina.\nCatorze versions per a un sol comunicat\nLa gestació del document té una intrahistòria complexa. En realitat, el comunicat va ser el pla C dels que volien enviar un missatge des del món financer contra la independència. Segons ha pogut saber aquest diari, hi va haver dos intents previs potser més contundents, que proven que el procés català ha sigut un maldecap constant en els cercles de poder madrilenys des de fa molt de temps. De fet, fonts que van viure en primera persona l’elaboració del comunicat del passat 18 de setembre afirmen que la seva gestació havia començat anys enrere.\nUn ministre va avisar un banquer de l'Íbex: "S'està treballant en un document i us demanaran que hi sigueu"\nL’origen cal situar-lo en la multitudinària manifestació de la Diada del 2012 sota el lema “Catalunya, nou estat d’Europa”. Si bé el govern de Mariano Rajoy mai no va considerar aquell clam multitudinari motiu suficient per obrir cap negociació, el cert és que la qüestió va començar a preocupar seriosament a la Moncloa. I hi va fer front recorrent als sectors econòmics catalans. I, per ser exactes, al gran banc català.\n“No ens enganyem: quan es parla de Catalunya, la gent mira a La Caixa, al seu president, i és ell qui va rebre les trucades”, expliquen fonts financeres. Les pressions que va rebre Isidre Fainé (que aquest estiu va deixar la presidència de CaixaBank per quedar-se amb la de la Fundació) van ser creixents. “Per entendre-ho cal pensar que a Madrid n’hi ha que creuen que tancant una ràdio i negant el crèdit a determinades empreses s’acaba la independència”, expliquen les mateixes fonts. Així es va arribar a l’estiu del 2015. Hi havia pànic que les opcions independentistes sumessin més del 50% de vots, com apuntaven enquestes internes dels bancs, i van redoblar els seus esforços a l’hora de demanar a Fainé un posicionament explícit contra la independència.\nLa pregunta sorgeix sola: ¿qui era “Madrid”? Les fonts consultades responen a condició que els noms no es publiquin. Assenyalen quatre persones. Tres formen part de l’entorn més pròxim al president del govern, Mariano Rajoy. D’ells, dos tenen cadira al consell de ministres. La quarta persona és a la cúpula del Banc d’Espanya i treballa a les ordres directes del governador, Luis María Linde. Segons aquestes fonts, van ser la Moncloa i el supervisor bancari els més actius a l’hora de pressionar Fainé. D’ells va sortir la primera idea: una foto que inclogués els principals empresaris de Catalunya i que explicités el seu rebuig per la via sobiranista. En el càsting per formar part d’aquesta imatge -que hauria evocat les fotos que tradicionalment es fan els candidats en la jornada prèvia a les eleccions- hi havia alguns dels grans directius catalans: el mateix Fainé, Salvador Gabarró (Gas Natural), Josep Oliu (Banc Sabadell), Josep Crehueras (Planeta), Ángel Simón (Agbar) o Salvador Alemany (Abertis) havien de ser en el pòster que volia la Moncloa. La idea es va descartar per massa explícita. CaixaBank va imposar l’opinió que calia un posicionament de caràcter objectiu i amb arguments tècnics.\nAixò va activar un pla B. Madrid va plantejar aleshores la possibilitat que les dues grans entitats catalanes emetessin un comunicat conjunt (el BBVA, el segon banc amb més presència al Principat després d’haver absorbit Unnim i CatalunyaCaixa, mai no es va considerar). La idea va ser frontalment descartada des de CaixaBank. “Els clients no ho haurien entès i no ho haurien perdonat”, expliquen fonts del sector. Cal recordar que CaixaBank és líder a Espanya en banca minorista i que té aproximadament un 65% del negoci fora de Catalunya, però el seu pes al Principat és enorme, amb 10.200 treballadors, més el seu control de Gas Natural o Abertis i una força institucional que depassa també la seva Fundació, una de les més dotades del món. El Sabadell, potser el que més creix d’entre els sis grans bancs d’Espanya, també té fora de Catalunya gairebé el 80% del negoci que té a l’Estat. Però té la seu a la Diagonal de Barcelona; aparèixer en solitari en aquell comunicat era complicat per a totes dues. La solució acordada passava per un missatge de tot el sector.\nEls telèfons van treure fum en els dies previs al comunicat. / ÀLEX SANTALÓ\nAmb la tornada de les vacances, els esforços de la Moncloa i el Banc d’Espanya van quallar i ja hi havia llum verda per a la redacció d’un comunicat de tota la gran banca contra el procés. Per posar en marxa la idea, es va posar en mans d’un segon actor, a més de CaixaBank: el Santander. “A Espanya, des de la mort d’Emilio Botín i de José Manuel Lara, i més encara des de l’adéu d’Alierta, tothom sap que el poder empresarial està en dues mans: Ana Botín i Isidre Fainé”, expliquen fonts del sector. Es dóna la circumstància que, de la mateixa manera que CaixaBank manté el domini sobre la CECA, el Santander mana sobre l’AEB, la patronal dels bancs. Això era convenient per dues raons: la proclama quedava en mans dels dos bancs més importants, que en podrien arrossegar d’altres, i a més s’obria la possibilitat d’atribuir-ho a les dues patronals del sector per donar cobertura a les entitats implicades. “El Santander ho va impulsar fins i tot més que CaixaBank”, explica una altra veu madrilenya que va treballar en primera persona en l’elaboració del document.\nIsidre Fainé va rebre trucades de dos ministres pròxims a Rajoy i de la cúpula del Banc d'Espanya\nAixí, l'entitat càntabra i la catalana van apadrinar el document en solitari en un primer moment, i la redacció de la primera versió va anar a càrrec de l’AEB. De fet, dies abans del 18 de setembre en què es va publicar el comunicat, el president d’un gran banc espanyol va rebre l’advertència d’un ministre: “S’està treballant en un comunicat i et demanaran que hi participeu”. Aquest banc no en sabia res però va acabar sent una de les sis entitats que, al peu del document definitiu, apareixen com a membres de l’AEB i CECA. ¿Com és possible que un gran banc de l’Íbex-35 no sabés res, a pocs dies de la seva publicació, d’un document que havia de firmar? La resposta és “Madrid”. Aquesta peculiar forma d’impulsar el comunicat també va afectar els bancs menys importants: entitats membres de cada una de les dues patronals van admetre que mai, ni abans ni després del comunicat, en van ser informades. Triodos Bank ho va dir obertament el mateix dia en què es va publicar el comunicat. I almenys dues destacades entitats més, consultades per l’ARA, confirmen que tampoc se’ls va informar del posicionament de les patronals de què formaven part. Totes dues han demanat no ser citades.\nHi ha un últim detall que demostra fins a quin punt l’elaboració del document va ser singular: en les versions prèvies del document, a les quals ha tingut accés aquest diari, apareixia com a signàtaria, a més de l’AEB i CECA, la patronal de les cooperatives de crèdit, la Unacc. Aquesta entitat va explicar a aquest diari que mai no va formar part de la redacció del document, que no el coneixia i que ignora les raons per les quals inicialment hi constava com a signatària en les primeres versions. Segons ha pogut saber l’ARA, els bancs promotors del document no van fer partícips les cooperatives de crèdit per la senzilla raó que els va faltar temps per fer-ho.\nMadrid va plantejar primer una foto de directius catalans contra el procés i, després, un comunicat amb el Sabadell i CaixaBank com a únics signants\nLes diferents fonts financeres consultades per aquest diari expliquen així l’origen del comunicat de la banca. Per conèixer els detalls de la seva redacció podeu consultar l’article adjunt, "Catorze versions per a un sol comunicat". El fet és que el document es va publicar i va propiciar irades queixes de part dels clients catalans, que en molts casos van anunciar la retirada dels seus dipòsits. La banca mai va fer públiques dades que confirmessin aquests moviments. Una altra repercussió la van patir els treballadors de les oficines de les entitats a Catalunya, que van haver de batallar amb els clients. Però els autors del comunicat hi treuen ferro.\n“Pot no agradar, però econòmicament no deia tonteries, de fet, deia obvietats”, proclama una de les entitats amb seu a Madrid que va ser en el tram final de la seva elaboració. “Que ningú s’equivoqui: la independència és una animalada i per a la banca seria molt difícil d’encaixar”, afegeix. “El que alguns vam trobar un error monumental és el moment en què es va publicar”, explica un altre dels que van seguir al segon l’evolució del comunicat. “La impressió és que el comunicat era bo per a l’economia i per a la banca”, afegeix una altra entitat de l’Íbex-35.\nPel que fa al paper de CaixaBank, fonts del sector han explicat que l’entitat catalana “va assumir que el comunicat sortiria, amb La Caixa o sense”. Firmar-lo significava posar-se en contra una part de l’opinió pública catalana. No firmar-lo, posar-se en contra una part de l’opinió publica espanyola, a més del govern central i el Banc d’Espanya. I l’entitat va triar.\nEn el seu dia, els dos bancs catalans van evitar fer autocrítica. El conseller delegat de CaixaBank, Gonzalo Gortázar, recordava que l’entitat de l’estrella vol ser “el millor banc del territori on opera, que és l’espanyol”, i feia una nova crida al diàleg. Jaume Guardiola, el seu homòleg del Sabadell, afegia que “cadascú és fill del seu pare i de la seva mare i té la seva opinió”, però recordava que el negoci bancari “requereix seguretat jurídica: es tractava de reflectir això en el comunicat”.\nLes entitats més petites que formaven part de l'AEB i la CECA mai van ser informades del comunicat\nEl Santander, un altre dels principals impulsors, nega la versió oferida per les múltiples fonts financeres consultades per l’ARA. Atribueix el document a les patronals i no ha aclarit la diferència de criteri que va mostrar amb el 27-S i en la votació pel Brexit. En aquest últim cas, la seva presidenta, Ana Botín, va admetre que la pertinença del Regne Unit a la Unió Europea era una qüestió que havien de “decidir els votants” i que no posava en risc la presència del Santander al país: “Seguirem al Regne Unit passi el que passi”. Una fórmula antagònica a la que utilitzava en el comunicat català.\nPel que fa al Banc d’Espanya, tres dies després del comunicat, el seu governador, Luis María Linde, atiava el foc afirmant que existia risc de “corralito” en cas d’independència perquè Catalunya sortiria “automàticament” de l’euro. Malgrat això, la institució ha negat la paternitat del comunicat. “Ens en vam assabentar 30 minuts abans que es publiqués amb un correu electrònic que vam rebre amb el títol «Per informació»”. Aquestes mateixes fonts han reiterat la seva “estranyesa” pel paper que les entitats implicades en la qüestió li atorguen en la gestació del comunicat i asseguren que és “rotundament fals” que hi tinguessin cap paper.\nEl lector potser troba a faltar, a l’hora de fer balanç del paper d’uns i altres en el document contra la independència, el paper de la Moncloa. Fonts de la presidència del govern van respondre a les preguntes de l’ARA sobre el paper que diferents fonts financeres li atorguen en el comunicat. Ho van fer amb un breu i contundent missatge: “Ho desmentim taxativament, punt per punt”.\nEl comunicat de la banca va patir diversos canvis entre les 14 versions que hi va haver\nEl conseller d’Economia, Andreu Mas-Colell, amb el president de CaixaBank i de la CECA, Isidre Fainé.\nDe quan es deia: “No entrem en política”\nUna enquesta interna feta per la banca dóna la majoria de vots a l'independentisme el 27-S\nLa banca amenaça de deixar Catalunya si hi ha una DUI El president d’Almirall alerta la plantilla del risc de la independència\nLa banca amenaça de deixar Catalunya si hi ha una DUI


[VÍDEO] La presidenta del Congrés de Diputats, Meritxell Batet, prohibeix parlar en català a Albert Botran (CUP) i li talla el micròfon\nA.G. | 18 novembre 2020\nMeritxell Batet i Lamaña, nascuda a Barcelona, diputada per aquesta circumscripció i presidenta del Congrés de Diputats d'Espanya, ha prohibit expressar-se en català al diputat de la CUP Albert Botran, li ha impedit fer la seva intervenció i ha arribat a tallar-li el so del micròfon. Els fets han ocorregut aquest dimarts, 17 de novembre de 2020.\nAlbert Botran havia de fer servir el seu torn de paraula per parlar de la normativa que imposa l'ús de la llengua castellana en la majoria d'àmbits. Botran havia començat la seva intervenció fent referència a les dades sobre l'ús social de la llengua catalana a Barcelona que s'han fet públiques recentment i que mostren un retrocés clar entre els residents a la Capital. Quan Batet se n'ha adonat que Botran feia la seva intervenció en català, l'ha advertit que no ho podia fer i quan Botran ha insistit en usar la llengua a la qual es referia a la seva intervenció, Batet li ha tallat el so del micròfon, mentre alguns diputats espanyols l'aplaudien.\nBotran ha declarat posteriorment: «Avui al Congrés es presenta una iniciativa que pretén imposar, encara més, el castellà per damunt del català. Més de 500 normes ja ho fan, com explica la Plataforma per la Llengua. Exemple ben viu d?aquest nacionalisme lingüístic espanyol són els usos en aquesta cambra: m?han tret la paraula».\nAvui al Congrés es presenta una iniciativa que pretén imposar, encara més, el castellà per damunt del català. Més de 500 normes ja ho fan, com explica @llenguacat. Exemple ben viu d?aquest nacionalisme lingüístic espanyol són els usos en aquesta cambra: m?han tret la paraula ? pic.twitter.com/sLhZU5CnfG\n? Albert Botran Pahissa (@albertbotran) November 17, 2020\n...alguns diputats (ignorants) aplaudien..., NO !. - S'aplaudien !.(.la seva vanitat)\nPer Quina vegonya per als seus fills!, fa 5 mesos\nTolerant i demòcrata la tia!\n"En parlar de mi, no ric". Na Batet segurament hagués rigut si qui hagués estat al front del Congrés hagués estat un altre, però essent ella qui estava obligada a posar orde la cosa no li va fer gens de gràcia, i no volgué que els qui governen a Madrid li cridassin l'atenció.\nFa poc més de tres anys, essent presidenta del Congrés la gallega Ana Pastor, del PP, va cridar l'atenció a na Meritxell Batet per parlar en català. La història es repeteix! Cercau el vídeo "Ana Pastor llama la atención a Meritxell Batet por hablar catalán en el Congreso" i ho comprovareu: https://www.youtube.com/watch?v=75SP7ndCZuw\nAlbert Botran hauria d'haver acabat el seu parlament així:\n- Ya tenía razón Tácito, y esto lo confirma, cuando dijo:\n- El esclavo siempre ha de acabar hablando la lengua de su amo.\n¡Y no queremos amos!\nPer Miquel, fa 5 mesos\nAquesta Meritxell és de la mateixa mena que el Màrquez i el Mir que es van felicitar en castellà. Són uns caragirats i no sé com mirar-se al mirall i encara menys com els seus "amics" i familiars poden mirar-los a la cara.


Tito Vilanova dirigeix la sessió a l’Estadi - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesTito Vilanova dirigeix la sessió a l’Estadi\nTito Vilanova dirigeix la sessió a l’Estadi\nEl tècnic, que aquesta setmana ha estat a Nova York sotmetent-se a un estudi d'immunoteràpia oncològica, ha conduït l’entrenament Els jugadors han preparat el derbi contra l’Espanyol en una sessió que s’ha dut a terme al Camp Nou a porta tancada\nTito Vilanova ha dirigit aquest dissabte al matí l'entrenament al Camp Nou / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nEl primer equip de futbol continua amb la preparació del derbi d’aquest diumenge (20 hores) contra l’Espanyol a Cornellà-El Prat. Els blaugranes s’ha entrenat aquest dissabte al matí al Camp Nou, a porta tancada, en una sessió que ha estat dirigida de nou per Tito Vilanova. El tècnic ha estat absent aquests últims dies ja que es trobava a Nova York per realitzar un estudi d’immunoteràpia oncològica.\nPel que fa als jugadors, Dani Alves i Adriano, que es recuperen de diverses molèsties físiques, han treballat amb el grup, mentre que Abidal, amb una microruptura al soli de la cama esquerra, ho ha fet al marge de l’equip damunt la gespa del Camp Nou.\nLes úniques absències han estat les dels jugadors lesionats Leo Messi, que ha fet treball de fisioteràpia, i Carles Puyol, que continua amb la seva recuperació.\nRoura: “Un derbi sempre és especial”


EDICIÓ 2020 - UniRaid.ORG\nACTUAL EDICIÓ: del 15 al 23 de febrer de 2020\nEDICIÓ 2020 – INSCRIPCIONS TANCADES\nPer a aquesta edició hem preparat un nou itinerari espectacular alhora que divertit que et permetrà viure una aventura inoblidable i descobrir que els teus límits estan molt més lluny del que et diuen els altres.\nI també tenim importants NOVETATS\nTransport del material solidari: L'organització facilitarà el transport del material solidari des de l'inici del raid fins al poblat destinatari de la nostra ajuda, on cada equip farà el lliurament del seu propi material solidari.\nEtapa nocturna de navegació: Si navegar de dia ja resulta difícil, imagineu-vos-ho de nit. No serà fàcil, però serà una gran aventura i ho aconseguireu!\nEtapa en l'Atles (primer dia): aquest any, a més de les dunes i els rius de sorra, us enfrontareu a la neu i al fang a 2.200m d'altitud.\nA continuació ens dirigirem a Marràqueix, la ciutat imperial més bella del nord d'Àfrica, a on farem un dia de turisme, i després tornarem a Tànger, final del recorregut i UNIRAID 2020.\nen total, 7 etapes en les què combinarem conducció per carreteres de muntanya, pistes, sorra i dunes. Dormirem 3 nits en hotels, 4 en campaments organitzats al mig del desert i 1 nit, la de l'etapa marató, en bivac lliure envoltats de dunes.\nEl repte: superar les 7 etapes amb només un roadbook, un mapa i una brúixola (sense GPS ni dispositius electrònics), a bord d'un cotxe més de 20 anys, superant els obstacles naturals i les diverses proves d'habilitat i estratègia proposades per l'Organització.\nDiumenge:\tMeknes - a mi Tajit\nDilluns: Tajit em - Tazzougert\nDimarts: Tazougert - Erg Chebbi\nDimecres: Erg Chebbi - Nahre\nDijous: Nahre - (etapa marató)\nDivendres: (etapa marató) - Marràqueix\nDiumenge:\tMarràqueix - Tànger


Club d'Immersió Biologia :: Mol�luscs - Opistobranquis, Discodoris rosi\nGuia d'esp�cies » Mol�luscs - Opistobranquis » Discodoris rosi\nNom cient�fic: Discodoris rosi\nFond�ria: A partir de 5m\nMides: Fins a 50mm\nÉs un mol·lusc sense closca que pot arribar a mesurar els 2 centímetres de llargada. El seu cos és allargat, aplanat i amb forma ovalada. Presenta anells blancs irregulars sobre la zona dorsal del mantell, el qual està cobert per numerosos caryophyllidae, petits tubercles amb espícules radials que li confereixen una textura rugosa, molt semblant a Discodoris atromaculata. A la boca disposa de tentacles en forma de dits, i a la part anterior del peu presenta dues làmines, tret distintiu d'aquesta espècie. Al voltant de l'anus hi ha 7 brànquies unipinnades. Pot presentar des de tonalitats ataronjades o groguenques molt clares fins a colors molt foscos, gairebé el negre. De vegades pot tenir una banda entre els dos rinòfors, que estan situats a la zona del cap, o fins i tot pot presentar una línia violeta que arriba fins a les brànquies.\nLa seva distribució abarca tota la zona de la Mediterrània, normalment sobre fons rocosos, entre les algues, encara que també acostuma a veure's sobre les esponges, com és el cas del gènere Ircina. Tot i així, també se'l pot trobar sota les pedres, sempre a més de 5 metres de fondària. En general no és una espècie gaire abundant.\nNo se sap ben bé del cert quin és el seu patró d'alimentació. Tanmateix, com a caractrística del grup, aquests animals disposen d'una estructura bucal, anomenada ràdula, que conté dents de quitina amb les quals poden raspar i triturar les partícules alimentícies que ingereixen.\nAquests organismes són hermafrodites i es reprodueixen per fecundació creuada. Les postes estan formades normalment per congregats de milions d'ous. Les larves són, en general, planctòniques.\nLa seva forma és molt semblant a la del nudibranqui Jorunna tomentosa, però es diferencien en què aquest últim presenta colors marronosos molt més clars i translúcids. Pel que fa al color, Discodoris rosi també es pot confondre amb Rostanga rubra, però aquesta és fàcilment distingible ja que presenta una taca de color blanquinós entre ambdós rinòfors i té les brànquies més petites.\n· El nom Doris fa referència a la divinitat marina de la mitologia greco-romana amb la qual es designen els nudibranquis doridacis. L'epítet especific rosi fa honor als estudis sobre opistobranquis realitzats a càrrec del Dr. Joandomènec Ros.\n· Les brànquies i els rinòfors són òrgans retràctils que responen a les variacions de pressió de l'aigua, de forma que s'escurçen amb l'efecte de les onades, o fins i tot també en situacions de perill. La recuperació de la longitud inicial d'aquestes estructures és un procés bastant retardat en el temps.\n· L'esperança de vida en llibertat d'aquest grup d'organismes no supera l'any. A més, la conservació de nudibranquis en captivitat, generalment en aqüaris, acostuma a ser molt complicada i no gaire exitosa.\nFílum: Mollusca, Clase: Gastropoda, Subclase: Opistobranchia, Ordre: Nudibranchia, Subordre: Doridina, Superfamília: Eudoridoidea, Familia: Discodorididae, Génere: Discodoris


26-M: Mireia Boya opta a ser síndica d'Aran front als històrics Carlos Barrera i Paco Boya - Teleponent\nInici Eleccions 26-M: Mireia Boya opta a ser síndica d’Aran front als històrics Carlos...\n26-M: Mireia Boya opta a ser síndica d’Aran front als històrics Carlos Barrera i Paco Boya\nLes eleccions del 26-M a la Val d’Aran serveixen també per escollir el síndic al Conselh Generau. S’hi presenten 6 llistes: Convergència Democràtica Aranesa (CDA), Unitat d’Aran (UA), PRAG (Partit Renovador d’Arties-Garòs), Amassa, Ciudadanos (C’s), i Unides Podem.\nMireia Boya, qui va ser diputada de la CUP per Lleida al Parlament, es presenta a síndica d’Aran per Amassa. La decisió implica el retorn de Boya a la política aranesa després d’haver deixat el secretariat nacional de la CUP el mes de març. L’exdiputada s’enfrontarà als històrics Carlos Barrera (CDA) i Paco Boya (UA) màxims aspirants a presidir el Govern aranès. El mandat ha estat marcat per la Llei de finançament de l’Aran, els atacs de l’os Goiat i la protecció de l’aranès.\nBarrera torna a optar a síndic d’Aran sota les sigles de CDA i es mostra fidel i “còmode” amb Convergència Democràtica Aranesa. Porta dos mandats seguits sent síndic d’Aran; la legislatura del 2011 i l’actual del 2015 al 2019. Així mateix Barrera ja va ocupar aquest càrrec anteriorment, del 7 de juny de 1995 al 18 de juny del 2007. Per la seva banda, Paco Boya, qui ja va ser síndic des del 2007 al 2011, es torna a presentar com a candidat al Conselh Generau d’Aran amb la clara intenció de guanyar el pols a Barrera.\nAls anteriors comicis l’actual síndic va guanyar amb majoria absoluta en fer decantar un conseller cap a la seva formació per 9 vots. Barrera va ser escollit síndic d’Aran gràcies als vots dels seus 7 regidors. Els cinc regidors d’Unitat d’Aran van votar al seu candidat Paco Boya i l’únic conseller del PRAG, José Antonio Bruna, va votat també al candidat Boya.\nAquestes eleccions Bruna és presenta de dos i el seu lloc l’ocupa Rafael Hinojosa. Si treu algun conseller caldrà veure a qui dona suport; si el PRAG segueix fidel a la candidatura d’UA, a qui ja els va donar una legislatura la presidència del Conselh o al haver-hi un nou candidat es decanta per CDA.\nAran Amassa, és un partit occitanista, assembleari, d’esquerres i progressista, que té com a objectiu posar fi al bipartidisme de Convergència Democràtica Aranesa (vinculat al PDECat) i Unitat d’Aran-Partit Nacionalista aranès (vinculat al PSC). El partit ha canviat de nom per aquests comicis donat que l’any 2015 es va presentar com a Corròp a les eleccions municipals a Les, on va aconseguir dos regidors i a les eleccions al Conselh Generau només es va presentar a un terçó, on va obtenir un 14,52% dels vots, però sense aconseguir cap dels tres consellers.\nPel que fa a Unides Podem es presenta a síndica Paula Gonzàlez i per Ciudadanos, Joan Estevez.\nEl Consell General d’Aran, l’òrgan de govern de la Vall d’Aran, és format per tretze consellers que es trien a cadascun dels sis terçons. El nombre de consellers o conselleres que s’escolliran per cada terçó és el següent: Pujòlo i Arties e Garòs, dos membres cadascun; Castièro, quatre membres; Marcatosa i Lairissa, un membre cadascun; Quate Lòcs, tres membres. En total, a la Val d’Aran, estan cridades a les urnes, 7.121 persones.\nEls terçons de Pujòlo, Arties e Garòs, Castiero i Marcatosa i han fet augmentar el nombre total de candidatures proclamades que passen d’un total de 18 en el 2015 a 24 en aquestes eleccions. En total concorren 24 candidatures a les eleccions al Consell General d’Aran del pròxim 26 de maig, sumant les sis circumscripcions electorals.\nDes del Conselh Generau sempre s’ha reivindicat a la Generalitat un nou model de finançament. El passat mes de març el Consell Executiu es va reunir a l’Aran i va donar llum verda a un finançament pel Conselh Generau al 2023 hauria d’arribar als 29 MEUR. Amb aquesta xifra acordada, per una durada de cinc anys, es dona estabilitat a l’executiu aranès, i es permet que el territori disposi dels recursos suficients per tenir autonomia de gestió.\nTot just acabat de despertar del període d’hibernació l’os Goiat tornava a demostrar el seu caràcter fortament depredador i atacava un poltre el dia 15 d’abril i matava una ovella i una cordera el dia 25 d’abril. Ja amb el primer atac les administracions activaven el protocol per foragitar-lo.\nLa mesura se serveix de pirotècnia, bales de fogueig o de cautxú per canviar els hàbits d’un animal quan es considera que té una conducta inadequada. Si el protocol no funciona, s’elevarà al grup de treball per valorar si cal fer-lo fora de la zona. El síndic d’Aran, Carles Barrera, sempre s’ha mostrat molt crític amb la gestió de l’os Goiat i han apostat per retirar-lo de les muntanyes de l’Aran.\nLa Unió Europea (UE) ha admès, aquest 2018, la petició dels membres de l’Institut d’Estudis Aranesi-Acadèmia aranesa dera lengua occitana sobre els incompliments de l’estat espanyol en la protecció, conservació i promoció de la llengua occitana -aranès a l’Aran– a què obliguen les lleis i els compromisos adquirits pel govern espanyol, més tenint en compte que l’occità és llengua oficial a Catalunya i per extensió a l’Estat.\nAquesta legislatura també s’han fet passos en favor de l’aranès. Govern, Conselh Generau d’Aran i UdL han signat un conveni perquè les Proves d’Accés a la Universitat (PAU) es puguin fer en aranès. Així, aquest 2019 s’inclourà l’opció de l’aranès en els enunciats de l’examen d’Història, matèria obligatòria per a tot l’alumnat. (acn)\nArticle anteriorDenunciat per intentar vendre per internet dues pitons reials des de Torres de Segre\nArticle següentLa Generalitat no es podrà personar com a acusació popular per defensar tres votants ferits l’1-O


Arrenquen el cap del monument a Lluís Companys de Lleida\nLa Guàrdia Urbana de Lleida ha obert diligències a tres joves que han estat enxampats quan robaven el bust del monument de Lluís Companys a la capital lleidatana. Els tres joves, d'entre 18 i 20 anys, veïns de Seròs, al Segrià, van ser enxampats "in fraganti" quan robaven el bust del monument de l'expresident de la Generalitat Lluís Companys de l'avinguda que té el mateix nom. El bust s'ha recuperat quan ja el tenien dins d'un vehicle per emportar-se'l.\nRedacció 12/10/2011 - 15.43 Actualitzat 14/10/2011 - 08.15\nEl suport del monument, sense el bust del president màrtir. (Foto: ACN)\nGabriel Ramon, portaveu de les joventuts d'ERC de Ponent, ha relacionat l'atac al monument amb la celebració del dia de la Hispanitat. "Aquest matí hem pogut veure quan passàvem per l'avinguda de Lluís Companys que el monument estava destrossat. Havien trencat el bust del president i considerem que aquest és un atac no només contra el president, sinó contra tot el poble de Catalunya. Pensem que ha estat algú que s'ha passat en la celebració del dia de la Hispanitat i l'ha atacat", ha afirmant el militant.\nDesprés que una patrulla de la Guàrdia Urbana l'ha recuperat, el bust ha quedat en mans d'aquest cos, que el lliurarà als responsables urbans de Patrimoni perquè el recol·loquin.\nPrecisament aquest dissabte que ve està previst que se celebri un homenatge davant del monument amb motiu del 71è aniversari de l'afusellament de Companys.


VISITEM GAL·LES - Acadèmia Igualada\nInici > School > VISITEM GAL·LES\nby Acadèmia Igualada 7 de April de 2014\nLa setmana passada, cinc alumnes de 6è de primària van visitar Gal.les, concretament el poble de Llangollen, situat al nord del país. Aquest viatge estava inclòs en les activitats programades dins del projecte COMENIUS ‘Sharing Traditions Creating Unity’ que s’està desenvolupant a l’Acadèmia Igualada al llarg d’aquest curs.\nDurant aquests dies, els alumnes de la nostra escola han compartit les seves cultures i tradicions amb alumnes d’alguns dels països participants en el projecte. Han assistit a classes i han realitzat diferents activitats. Els alumnes han utilitzat l’anglès per comunicar-se, ja que és la llengua vehicular del projecte.\nA més a més, han tingut l’oportunitat de visitar el Parc Nacional d’Snowdonia, on han pogut observar espectaculars vistes i el paisatge tan verd d’aquest país. Els alumnes han estat allotjats en cases de diferents famílies gal.leses i han gaudit molt d’aquesta experiència.\nL’activitat del projecte COMENIUS no acaba aquí, ja que a finals del mes de maig del 2014, l’Acadèmia Igualada tindrà l’honor d’acollir a alumnes i mestres de les diferents escoles participants.\n218 / 664\nFANTÀSTICA TROBADA DE P5\nXERRADA ALBERT ROSSELL\nRESERVA’T LA DATA DEL PROPER 8 DE MAIG PER A LA 2a CAMINADA DE L’AMPA A MONTSERRAT


> Portanadons>Motxilles ergonòmiques>Motchilles preformades>Boba Air\nSi sou una família aventurera i mai sabeu que us te preparat l’univers, la Boba Air és la vostra motxilla. Ergonòmica, lleugera i doblegada cap dins de qualsevol bossa.\nEdat: Aproximàdament dels 4m als 3 anys (7-15 kg)\nVols rebre la comanda el dilluns 24 septembre? Compra-ho abans de 37 minuts i MRW t'ho portarà a casa.\nLes motxilles ergonòmiques son portanadons preformats fàcils y ràpids de col·locar. Distribueixen be el pes entre la cadera y les dues espatlles del portador.\nLa nova Boba Air és la versió millorada de la coneguda motxilla lleugera de Boba. És un portanadons ergonòmic ideal si sou viatgers o una família molt activa, ja que al ser autoplegable després de fer-la servir no ocupa espai i la podreu portar a tot arreu.\nEls acabats han millorat moltíssim, sobretot unes noves corretges transpirables i lleugerament encoixinades per a major confort del portador. Per als nadons han afegit un agradable encoixinat a la zona de l’apertura de les cames, a més d’un seient més profund i confortable.\nÉs molt lleugera i autoplegable, per tant no ocupa ni pesa gens. Us la podreu endur a totes les vostres aventures per el mon.\nLes noves corretges son de malla transpirable i lleugerament encoixinades. La podreu fer servir durant més temps amb comoditat.\nNoves obertures encoixinades de les cames que la fan mes confortable per al bebè.\nAdequada per bebès i nens des de els 4 mesos fins als 3 anys aproximadament (de 7 a 15 kg.)\nSeient més profund per a més comoditat del bebè.\nPràctica i fàcil de servir, inclús per als novells.\nTalla única. Molt fàcil d’ajustar, tant en persones de talla petita com de talla gran.\nS’asseca molt ràpid gràcies al seu teixit de niló 100%.\nInclou caputxa, per a subjectar i protegir el cap del nen si s’adorm.\nDurant aquesta experiència vital van començar a construir un somni materialitzant la seva idea de negoci. Des de aquell moment i el seu primer “embolcall de bebè” (així va ser com el van anomenar), que van vendre fins a avui Boba ha anat creixent, però sempre mantenint la mateixa filosofia d’empresa familiar.\nCada prototip de producte es segueix provant amb els seus propis fills i res els fa més feliços que veure als pares fent servir els productes Boba amb els seus bebès, tant units.\nBoba 4G To Pea Shoots