Calamars estofats amb pebrot vermell – Booonissim\npicanyol octubre 9, 2020 No comments\nRecepta fàcil, fàcil, d´aquelles que es posa tot en cru, tapes i deixes que vagi fent. Com a molt al final pots colar la salsa i reduir-la si t´ha quedat massa líquida, però això ja són figues d´un altre paner.\n4 calamars mitjans/grossos, 1 pebrot vermell, 1 ceba, 2 dents d´all\n1 cullerada de concentrat de tomàquet, 150 ml de vi negre, farigola\n2 cullerades de llavors d´alcaravea (o d´ajwain…la meva alternativa)\n1 culleradeta de pebre de Jamaica, tres fulles de llorer, ratlladura de taronja\nEn una cassola que tingi tapa escalfem l´oli i sofregim durant cinc minuts la ceba tallada a juliana i el pebrot tallat a tires llargues. Afegim els alls, tallats a làmines, les llavors, el pebre de Jamaica i sofregim tot plegat cinc minuts més. Incorporem els calamars, ben nets, i cinc minuts més tard el concentrat de tomàquet, el llorer i la farigola. Mullem amb el vi, i quan s´hagi evaporat l´alcohol tapem, baixem el foc i deixem coure mitja horeta. Cap al final de la cocció hi posem la ratlladura de taronja i ho servim amb arròs integral o arròs basmati.\nPosted in Llibres de Cuina, Receptes, SimpleTagged calamars, calamars estofats, llavors alcaravea, ottolenghi, pebrot vermell, peix marisc, yotam ottolenghi


Ginesta, Xavier - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Ginesta, Xavier\n3 p, 156.3 KB Reseñas / Ginesta, Xavier\n5 p, 52.2 KB La convivència entre universitat i empresa a les III Jornades Internacionals de Premsa Gratuïta / Ginesta, Xavier\nEl futbol s’ha globalitzat. I aquest fet ha estat causa que alguns clubs han assolit una dimensió que supera les fronteres nacionals per esdevenir clubs globals. Tot aquest procés de globalització del futbol no hagués estat possible sense l’ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) com a vehicles d’interrelació entre fans, clubs i institucions polítiques i socials. [...]\nEl Departament de Periodisme i Ciències de la Comunicació de la UAB porta a terme, des de fa dos anys, l’activitat Aproximació als Mitjans Comarcals Catalans. Durant una setmana, cinquanta estudiants de la llicenciatura de Periodisme tenen la possibilitat de viatjar per Catalunya i visitar els diversos mitjans de comunicació que configuren l’ecosistema mediàtic del país. [...]\nThe Journalism and Communication Sciences Department from UAB organizes, since 2007, the activity “Aproximació als Mitjans Comarcals Catalans” [Approximation to Catalan Regional Mass Media]. During one week, fifty students from the Journalism degree have the possibility to travel around Catalonia and visit the different regional mass media which shape the Catalan media ecosystem. [...]\n3 p, 29.0 KB Gèneres d'Opinió en Premsa Diària i no Diària  / Ferré Pavia, Carme, 1969- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Mitjans, Comunicació i Cultura) ; Díez Jiménez, Mercè (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Periodisme i de Ciències de la Comunicació) ; Ginesta, Xavier ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n2 p, 158.0 KB Estructura de la Comunicació de Masses II  / Ginesta, Xavier ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació


L'Ajuntament de Meliana adjudica la construcció del Centre de Dia | Valencia Extra\nEs tracta d’una inversió de 3,3 milions d’euros\nL’Ajuntament de Meliana finalitzava l’any 2020 amb l’adjudicació de les obres per a la construcció del Centre de Dia per a persones majors al municipi. Una inversió de 3.336.129,79 € (IVA inclòs) que executarà la UTE formada per Binaria Compañía General de Construcciones, SL i Urbamed Infraestructuras SL, dues empreses valencianes. Les obres començaran aquest mes de gener i s’allargaran durant tot el 2021.\nCom explica l’alcalde i responsable d’Urbanisme, Josep Riera: “es tracta d’una infraestructura molt esperada per la ciutadania de Meliana i dels pobles del voltant, ja que, ara mateix, la zona té dèficit de places públiques en aquest tipus de centres”. Un altre aspecte que ha volgut destacar l’alcalde: “es tracta d’un nou exemple de col·laboració entre administracions que tants bons resultats està donant els últims anys per a fer possible els projectes”. En aquest cas, l’Ajuntament facilita un solar de 4.000 m² molt ben ubicat, al nord del terme, i ben comunicat en l’àmbit dels municipis de Meliana, Foios i Albalat dels Sorells. Un solar, a més, envoltat de zones enjardinades. D’altra banda, la Diputació ha posat els recursos econòmics per a fer realitat el projecte i, finalment, la Generalitat, per mitjà de la Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives, ha supervisat el projecte i es farà càrrec de la gestió posterior del servei.\nL'Ajuntament de Meliana va duplicar les ajudes socials directes durant el 2020\nTorrent ajudarà als xics i xiques que abandonen l'Educació Secundària a seguir amb la seua formació professional


Descens en piragua reivindicatiu a Bescanó per reclamar més cabal pel riu Ter - El Gerió Digital\nHi ha participat unes 155 persones\nDiumenge, 10 de juliol de 2016 12:34h\nLes piragües baixant aquest matí pel Ter © ACN\nNerea Guisasola, ACN / Gironès / Bescanó\nUnes 155 persones han participat aquest migdia en el 15è Descens popular amb piragua pel Ter- Memorial Francesc Ferrer que enguany ha tingut un punt més reivindicatiu. S'hi han sumat els alcaldes de Bescanó, Sant Gregori, Girona i Salt que han volgut aprofitar l’acte per reclamar més cabal pel riu Ter i que es redueixi el transvasament cap a Barcelona que actualment es situa al voltant del 70% de l’aigua que porta el riu gironí.\nEl president del Consorci del Ter i batlle de Sant Gregori, Joaquimi Roca, ha explicat que la institució ha demanat al Govern la creació d’una taula a nivell nacional per tractar aquesta problemàtica, l’incompliment del cabal ecològic del riu i els efectes que això provoca en el medi ambient, la fauna i flora.\nRoca ha detallat que està previst que es reuneixin durant aquest any i el vinent. Paral·lelament, el Consorci del Ter està treballant per poder aconseguir un projecte LIFE que permetrà adequar les rescloses perquè els peixos puguin remuntar el riu més fàcilment.\nLa baixada ha arrencat pels volts de les onze del matí a Bescanó. En total hi ha participat 155 persones, una quarantena més que altres anys. Carregats amb tot l’equipament, material, casc i les piragües – que prèviament han estat desinfectades per evitar incorporar al riu Ter el musclo zebrat, una espècie invasora que acostuma a estar en aquestes embarcacions - els participants no s’ho han pensat dues vegades i s’han llançat de cap a l’aigua. El temps i la forta calor acompanyava i els assistents- alguns més professionals i d’altres més amateurs- han passat una bona estona passejant pel Ter, defensant des de l’aigua aquest riu.\nEl Descens popular amb piragua pel Ter – Memorial Francesc Ferrer és un activitat que es porta terme des de fa 15 anys. Es tracta d’un acte festiu i lúdic però aquest any ha volgut anar un pas més enllà i també ha estat reivindicatiu. Hi ha assistit i participat els alcaldes de Salt, Sant Gregori, Bescanó i Girona – les localitats per on passa l’activitat- i per on transcorre el riu Ter. El seu objectiu era denunciar la situació de sobreexplotació que pateix el riu i el transvasament abusiu, del 70%, cap a l’àrea metropolitana de Barcelona.\n“No es compleix el cabal ecològic de 4,6 hectòmetres cúbics que es va fixar per llei el 2008, això és un problema que portem des de fa anys i que afecta a nivell de fauna, flora i natura sobretot en el seu tram baix en les comarques de la Selva, Gironès i Baix Empordà”, ha lamentat l’alcalde de Sant Gregori i president del Consorci del Ter, Joaquim Roca. En aquest sentit el batlle ha explicat que han demanat al Govern la creació d’una taula a nivell nacional per poder tractar aquesta problemàtica i poder buscar solucions efectives i ràpides. D’entrada està previst que el Consorci del Ter i l’ACA es reuneixin amb el Departament de Territori al llarg d’aquest any i el vinent.\nD’altra banda, des de la institució estan treballant i redactant un nou projecte LIFE que pretén adequar les rescloses que hi ha al Ter perquè els peixos pugin remuntar el riu més fàcilment. Una iniciativa que vol aconseguir fons europeus.\nPer la seva banda, l’alcalde de Salt, Jordi Viñas, ha posat en valor la figura de Francesc Ferrer i Gironès, membre de la Cambra de Comerç de Girona, del Senat, del Parlament de Catalunya i regidor de Girona; un dels primers polítics que va defensar la protecció del Ter. “Si estem on estem és per ell, per l’activitat que va dur a terme i que va permetre evidenciar la problemàtica important que pateix el nostre riu”, ha assenyalat.\nEn aquest sentit, l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha volgut subratllar la importància de la unió dels quatre consistoris per reclamar més cabal pel Ter. “Treballem units en la mateixa direcció i també hem aconseguit que la ciutadania s’impliqui”, ha comentat. Per últim, l’alcalde de Bescanó, Pere Lluís Garcia, ha assegurat que es tractava d’una “greu mancança” que patia el territori gironí i no ha dubtat en reivindicar la necessitat d’acabar amb la sobreexplotació del riu.\nUn cop finalitzats els parlaments i els consells de seguretat, ha estat el torn de l’actor Joel Joan i Txé Arana que han llegit diverses parts del manifest comú, que s’ha basat en un article que va escriure Francesc Ferrer i on explicava la situació de sequera que pateix la Costa Brava i la mala gestió que s’ha fet darrerament dels recursos hídrics per part del Parlament de Catalunya.\nTot seguit, els participants s’han llançat a l’aigua. No obstant això, uns 500 metres més tard, han hagut de tornar a sortir de les piragües per travessar un petit camí que creua el riu a l’alçada de l’entrada de Bescanó i que també ha estat molt criticat per part dels organitzadors de l’esdeveniment que consideren que caldria treure’l. Posteriorment, han pogut continuar el seu trajecte.


OFERTES COTXES FORMENTERA. Lloguer cotxes elèctrics a Formentera. Lloguer cotxes port la savina.\nLloguer, ofertes i reserves de cotxes elèctrics a Formentera\nOmple el següent formulari per realitzar una recerques dels millors preus en lloguers de cotxes elèctrics a l'illa de Formentera. I ara amb el nou codifica promocional pots obtenir encara més descompte que mai.\n* Gràcies a aquest cercador en línia podràs consultar un llistat complet de les millors ofertes de lloguer de cotxes a Formentera. En el llistat sortiran cotxes familiars, turismes, econòmics, 4x4, SUV s, cabirons, furgonetes, a més de cotxes elèctrics i e-meharis. En el mateix formulari pots fer la reserva online directa amb preus oficials de l'empresa de lloguer, llogant i pagant sobre el sistema de reserva original de l'empresa, sense comissions ni intermediaris. Pots reservar el seu cotxe a Formentera des de només 17 € al dia, depenent del model i la temporada de l'any.\n- Càrrega de bateries completa + cable carregador i accessoris necessaris.


DidàcTIC:  Generar confiança\nPer ara, la gran majoria d’alumnes que han passat per l’avaluació inicial, la qual consisteix en una entrevista i, si escau, una prova escrita; m’ha confessat el neguit que els suposa la represa dels seus estudis. Els d’edats compreses entre els 25 i els 45 anys són els més sensibles a aquesta por, perquè fa molts van acabar els estudis (l’antiga EGB) o els van deixar penjats i des de llavors han tingut poc o cap contacte amb els llibres de text.\nEn canvi, els més joves, saben que han de tenir el títol perquè els han dit que serà important per al seu futur. Però tothom sap que insistir als joves o imposar-los alguna ordre que impliqui un grau de maduresa suposa en la majoria dels casos el rebuig i el menyspreu, en aquest cas als estudis. La reacció és força previsible, atesa la confusió i el desconcert que suposa donar sentit a la paraula futur amb 16 o 17 anys.\nSovint les paraules esforç, estudi, voluntarietat o responsabilitat s’utilitzen per crear un discurs feixuc que inciti a valorar el treball que suposa la construcció d’un futur. Jo intento defugir d’aquests paràmetres a l’hora de tractar amb els interessats en reprendre els seus estudis i, en canvi, els parlo d’un altre concepte encara més important: la consciència.\nCrec que és el terme clau per animar els alumnes joves i no tan joves perquè determina la predisposició dels alumnes davant del procés d’aprenentatge. Per entendre’ns, cal activar el mecanisme que permeti el “canvi de xip”, fer que els alumnes s’impliquin de manera activa en la seva formació i assumeixin un compromís amb el seu futur. I aquesta és una tasca que cal posar en marxa des del primer dia.\nPublicado por Josep Miquel Arroyo Baena en 11:48\nEtiquetas: consciència, metodologia


Vivien a la mateixa casa, tot i haver deixat la relació sentimental\ndiumenge, 27 d’octubre 2019 - 11:31h\nLa noia vivia amb la seva exparella i aquest la va violar | Cedida\nHavien deixat la relació sentimental, però van seguir vivint junts durant un mes durant l'estiu del 2015 a Reus. L'últim dia que van conviure, va ser la nit en què la noia va ser violada i, posteriorment, agredida per la seva exparella. En conseqüència d'aquests fets, l'home passarà divuit mesos a presó i cinc de llibertat vigilada, a més d'un ordre d'allunyament, segons informa el 'Diari de Tarragona'.\nViola la seva exparella a Reus\nEls fets es remunten a l'estiu del 2015. Una parella va mantenir una relació sentimental durant set mesos, però el darrer, entre juliol i agost del mateix any, van conviure junts, sense tenir cap vincle amorós entre tots dos.\nA mitjans del mes d'agost va ser quan el condemnat va agredir sexualment la seva exparella. Durant la matinada, va començar a fer-li tocaments a la noia, la qual va negar-se a mantenir relacions. En un segon intent, aquesta es va aixecar del llit i va marxar al sofà, però aquesta la va perseguir suplicant-li que tornés al llit.\nEn adormir-se, l'home va baixar-li la roba interior, però la dona es va despertar, recriminant-li la seva actitud i dient que no continués. Això, però, va durar poc, perquè en tornar-se adormir la va violar. Aquesta, se'l va treure de sobre, fugint a una altra habitació.\nL'agressor va aprofitar el moment per mirar-li el mòbil, on va veure converses de la seva exparella amb una tercera persona. En sortir la noia de l'habitació, aquest li va colpejar la cara amb la mà oberta i, tot seguit, un cop de puny al cap per l'esquena, per seguir-la colpejant mentre ella s'intentava amagar.\nPresó, llibertat vigilada i ordre d'allunyament\nPer aquesta sèrie d'agressions, la Secció Quarta de l'Audiència Provincial de Tarragona ha decretat divuit mesos de presó i cinc anys de presó de llibertat vigilada, així com una ordre d'allunyament. Així mateix, haurà de complir un total de 30 dies de treballs comunitaris per un delicte de lesions en l'àmbit de la llar, cinc més per injúries i sis mesos de presó pel descobriment i revelació de secrets.


Després lo succés per la presentació de la traducció en sard del llibre de Luis Sepùlveda "Istòria de unu cau marinu", l'Ofici Lingüístic de la llengua Sarda i Catalana del Servici Llengua Sarda de l’Assessorat Regional a la Pública Instrucció de la Regió Autònoma de la Sardenya, continua amb la manifestació "Llengua i llibres al Museu Sanna".\nLo tercer apuntament és dijous 10 de abril a la sala conferències del Museu Nacional "A. Sanna", carrer Roma 64, a les h. 17.30 per la presentació del llibre de poesies “Les mies mans” de Antoni Canu.\n"Les mies mans" reconta la nostalgia per les coses antigues, pel treball en els camps de ahir, i el que se feva en estret contacte entre la gent i les mans nunues amb la terra, gràcies a una testimoniança poètica mística i meravillosa.\nAntoni Canu és nat a Ozieri i arriba a l'Alguer a 10 anys: la sua llengua materna és lo sard, però la sua llengua principal arriba a ésser lo català de l'Alguer, gràcies també als cursos de l'"Escola de Alguerés Pasqual Scanu" i a la participació a les iniciatives de l'Associació Obra Cultural de l'Alguer.\nHa publicat tres llibres de poesies: "Poesies" (1995), "En l'arc dels dies" (2000) i "Nou Cant" (2007) i ha conseguit diversos premis i reconeixements a nivell nacional i internacional.\nDesprés los saluts de Gabriella Gasperetti, directora del Museu, parlarà Cristiano Becciu, funcionari del Servici Llengua Sarda i moderarà el debat Giuliana Portas de l’Ofici Lingüístic Regional per la llengua sarda i catalana. Participarà Fabio Solinas, President de l'Associació AndalaNoa i se exhibirà el cantautor alguerés Davide Casu.\nA la manifestació participarà l'autor del llibre que recitarà les sues poesies.\nTotes les iniciatives promogudes a Sàsser del Servici Llengua Sarda de la Regió, gràcies a la preciosa col•laboració amb el Ministeri dels Bens i les Activitats Culturals, se posen com objectiu principal la valorització de la llengua sarda i les varietats al•loglotes de la Sardenya.\n"Llengua i llibres al Museu Sanna" presentarà dijous 8 de maig “S’istrumpa” amb l’autor Piero Frau.


Europa adopta mesures per a evitar el possible avanç de la "pneumònia asiàtica" | Consumer\nEuropa adopta mesures per a evitar el possible avanç de la “pneumònia asiàtica”\nEls governs organitzen controls en els aeroports i preparen els hospitals\nL’alarma activada el dissabte des de l’aeroport de Frankfurt, quan les autoritats sanitàries alemanyes van posar en una rigorosa quarantena a un metge de Singapur, a la seva esposa i a una altra doctora suposadament afectats per la denominada “pneumònia asiàtica” o atípica, va convèncer ahir a diversos països europeus de la necessitat de prendre mesures per a frenar el possible avanç d’aquesta virulenta pneumònia. La malaltia ha provocat ja la mort de vuit persones i manté hospitalitzades a més de cent. L’Organització Mundial de la Salut (OMS) la considera “una amenaça mundial” per la seva capacitat de contagi.\nEncara que encara no s’ha confirmat si el facultatiu aïllat a Frankfurt està afectat per la pneumònia, els responsables de sanitat d’Espanya, Itàlia, Suïssa, Àustria, França, Bèlgica i Regne Unit han adoptat precaucions en els principals aeroports per a controlar l’estat de salut dels passatgers procedents d’Àsia.\nLes autoritats italianes han reforçat els controls en les terminals de Roma i Milà, mentre que en l’aeroport de Zurich, a Suïssa, tots els viatgers que arriben de països asiàtics afectats per la pneumònia són sotmesos a un examen mèdic abans d’entrar al país. També en l’aeròdrom de Viena els passatgers provinents d’Àsia han d’acudir a un especialista i reben informació sobre els principals símptomes de la malaltia, molt similars als de la grip -febre alta, problemes respiratoris i dolors musculars, de cap o de gola-.\nDiversos hospitals de França han rebut instruccions per a preparar unitats especials davant una eventual arribada de malalts i, a més, el Govern gal recomanarà que no es viatgi a les nacions afectades per la síndrome: el Canadà -les autoritats del qual han dissenyat un programa específic contra la síndrome-, la Xina, Indonèsia, Filipines, Singapur, Tailàndia i Vietnam. A més, totes les persones que han tingut símptomes gripals a partir de l’1 de març i que s’havien desplaçat a Vietnam o Hong Kong hauran de sotmetre’s a una revisió mèdica.\nTambé l’Executiu belga ha assumit les recomanacions de l’Organització Mundial de la Salut i ha enviat una circular informativa detallada a tots els hospitals del país. Els serveis mèdics dels aeroports prestaran especial atenció als viatgers que arribin d’Àsia.\nRepresentants de l’OMS van tornar a fer ahir una crida a la comunitat internacional perquè prengui consciència de la gravetat de la situació i aplicació un pla de xoc. “Els pacients no responen a antibiòtics i antivirals. És una malaltia summament contagiosa i es propaga amb la rapidesa d’un avió de reacció”, va advertir de manera gràfica Dick Thompson, membre d’aquesta organització. L’especialista va afegir que mentre no es trobi un mitjà específic que permeti paralitzar la pneumònia, no hi haurà manera de reduir “la seva velocitat”.\nCap cas a Espanya\nEspanya, per part seva, no ha registrat cap cas del brot, encara que el Ministeri de Sanitat i Consum ha adoptat també mesurades de vigilància i ha remès als aeroports, ports i línies aèries unes recomanacions bàsiques sobre aquesta malaltia.\n“A Espanya no hi ha cap cas, però no obstant això el Ministeri està en contacte permanent amb l’OMS i té tot preparat, tant el seu sistema epidemiològic, com el clínic i analític, per a fer front a qualsevol eventualitat”, va explicar ahir la titular de la cartera de Sanitat, Ana Pastor. “No tenim res pel que preocupar-nos, ja que estan funcionant les alertes”, va insistir la ministra al mateix temps que demanava tranquil·litat als ciutadans. Les recomanacions de l’OMS s’han transmès també a les comunitats autònomes.\nasiàtica medidas-ca neumonía-ca


La querella col·lectiva contra les càrregues de l'1-0 a escoles gironines investiga sis policies més - Diari de Girona\nLa querella col·lectiva contra les càrregues de l'1-0 a escoles gironines investiga sis policies més\nLa causa iniciada pels consistoris de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva havia admès fins ara investigar 22 policies nacionals\nLa querella col·lectiva contra les càrregues de l'1-0 a escoles gironines investiga sis policies més Diari de Girona\nEl Jutjat d'Instrucció 2 investiga sis policies nacionals més per les càrregues de l'1-O a Girona. El mateix jutjat ja havia citat a declarar com a investigats 22 agents entre els mesos de juny i juliol però, finalment, es van suspendre a petició de la defensa dels policies. Els advocats voluntaris van recórrer la interlocutòria del jutjat perquè consideraven que hi havia sis policies que van participar a les càrregues de l'escola de Taialà que també havien de constar com a investigats. Ara, el jutjat els ha donat la raó i ha resolt imputar-los, tot i que encara no ha fixat data per a les seves declaracions. El Jutjat d'Instrucció 2 sí que ha assenyalat les declaracions de 17 dels agents investigats per als dies 4, 7, 11 i 14 d'octubre.\nL'abril passat, el Jutjat d'Instrucció 2 de Girona va dictar una interlocutòria en què imputava 22 policies nacionals per les càrregues de l'1-O a diferents col·legis de la ciutat. La majoria dels agents investigats van actuar al col·legi Verd però també n'hi havia que van intervenir al Servei Municipal d'Ocupació, al Dalmau Carles, a la biblioteca Ernest Lluch o al Bruguera. A més, hi havia alguns policies investigats per actuar en més d'un centre. La mateixa interlocutòria recollia, però, que en aquell moment de la instrucció no s'havien pogut identificar «concretament» els agents que havien actuat al col·legi de Taialà. Els advocats voluntaris que van interposar la querella col·lectiva recollint el testimoni de fins a 200 ferits durant les càrregues a Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva han aportat nova informació al jutjat que ha permès identificar sis policies nacionals que van intervenir a Taialà. En concret, segons exposa la interlocutòria, els advocats voluntaris han aportat «documentació gràfica» i el testimoni de dues víctimes que han servit per identificar sis agents que van participar en les càrregues al col·legi. Segons la resolució, hi ha indicis que cinc dels policies nacionals van colpejar una víctima amb un banc, la van subjectar i arrossegar per les escales, la van colpejar al cap i li van clavar una puntada de peu quan ja estava a terra. El sisè, identificat per una altra víctima, hauria llançat a terra una altra persona que estava protegint el col·legi. Per això, el Jutjat d'Instrucció 2 resol atribuir la qualitat d'investigats a sis agents de la Policia Nacional a qui imputa delictes de danys i lesions i per la seva possible implicació en delictes de tortures i desordres públics. El jutjat també ordena que se'ls citi a declarar properament. Ara, el jutjat ha fixat per al 4, 7, 11 i 14 d'octubre la declaració de 17 policies nacionals.


Augmenta l'explotació sexual a la Comunitat Valenciana - À Punt\nAugmenta l'explotació sexual a la Comunitat Valenciana\nEn el Dia Internacional contra el Tràfic de Persones, el balanç ascendeix a 317 víctimes en el primer trimestre de 2018.\nEl balanç de víctimes a la Comunitat Valenciana ascendeix a 317, un 8% més respecte al primer trimestre de 2017\n23 de setembre 2018 - 19:22\nSi fem una ràpida ullada als últims indicadors a la Comunitat Valenciana, sembla que les fórmules del govern contra la criminalitat estan donant resultat. S'observen xifres negatives en assassinats, robatoris amb violència o sostracció de vehicles, però els delictes contra la llibertat sexual, on s'emmarca el tràfic de persones, ha experimentat un dels majors augments amb quasi un 8% més en el primer trimestre de l'any respecte a 2017.\nEl punt cinc de la llista d'infraccions, publicada pel Ministeri de l'Interior, està reservat als "delictes contra la llibertat i indemnitat sexual". Alacant ha sigut la província que més ha patit un increment de víctimes fins al passat mes de març, amb un total de 124, la qual cosa suposa un 18% més que l'any anterior. La xifra a València, per la seua banda, ascendeix a 164, un 6,5% més, la meitat que la mitjana nacional.\n"Les dones que estan prostituïdes estan sotmeses tant per organitzacions criminals com per la mateixa societat", ha expressat a À Punt Celia Chofre, portaveu del Col·lectiu Feminista Victòria Sau.\nEn canvi, la detecció d'aquest crim a la província de Castelló tendeix a la baixa. De gener a març d'enguany es van registrar 29 afectades, un 17% menys que el passat període. En total, a la Comunitat Valenciana han augmentat vora un 8%, amb 317 víctimes.\nDarrere del problema, en la majoria dels casos, es troba el negoci de la prostitució. Els traficants enganyen les víctimes sota la promesa d'un treball i condicions de vida que mai es compleixen.\nEn el Dia Internacional contra l'Explotació Sexual i el Tràfic de Persones, la Policia Nacional fa balanç d'un any en el qual ha alliberat 200 víctimes i ha detingut més de mil persones en les operacions practicades per a desmantellar aquestes xarxes criminals.\nMés del 90% de les víctimes són dones, i la majoria prové de Romania, Nigèria, la Xina i la República Dominicana. Leticia Matarranz, inspectora de la Unitat de Xarxes d'Immigració Il·legal i Falsedats Documentals, ha aportat aquestes dades després d'informar de la desarticulació d'una organització d'origen nigerià que traficava amb dones des del seu país i les obligava a prostituir-se a Màlaga.\nPer la seua banda, la inspectora ha recordat el telèfon d'atenció (900 10 50 90) per a facilitar la col·laboració ciutadana i la denúncia anònima de les víctimes, el qual no queda reflectit en la factura telefònica però sí que és necessari esborrar del registre de telefonades.


Cookies - ACSA\nLi informem que la nostra pàgina web utilitza cookies per a analitzar la navegació d'usuaris.\nL'aplicació utilitzada per a obtenir i analitzar la informació de la navegació és: Google Analytics: www.google.com/analytics/ i ww.google.es/intl/es/analytics/privacyoverview.html\nAquesta aplicació ha sigut desenvolupada per Google, que ens presta el servei d'anàlisi de l'audiència de la nostra pàgina. Aquesta empresa pot utilitzar aquestes dades per a millorar els seus propis serveis i per a oferir serveis a altres empreses. Pot conèixer aqueixos altres usos des dels enllaços indicats.\nAquesta informació és utilitzada per a la millora de la nostra pàgina, detecció de noves necessitats i valoració les millores a introduir amb la finalitat de prestar un millor servei als usuaris que ens visiten.\nPer a permetre, conèixer, bloquejar o eliminar les *cookies instal·lades en el seu equip pot fer-ho mitjançant la configuració de les opcions del navegador instal·lat en el seu ordinador.


LA MIRADA ÉS FEMENINA | Jordi Bordes | Teatre | La República\nLA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA + LA MIRADA ÉS FEMENINA E-mail\nAgnès Mateus no estalvia energia amb el seu ‘Patatas fritas falsas’. QUIM TARRIDA.\nLA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA LA MIRADA ÉS FEMENINA E-mail\n‘La pell fina’ aconsegueix portar el públic al port de l’emoció navegant pel riu cabalós de la comèdia. Va com un tro. I el públic es diverteix amb un posat ben incrèdul de l’escena que s’està vivint\nA ‘Patatas fritas falsas’ s’aborda el feixisme: com la mala herba, no n’hi ha prou de segar arran, cal cavar més profund. No n’hi ha prou de desplomar una àliga i convertir-la en vedet còmica\n‘Girls like that’ va més enllà de les denúncies de ‘bullying’ i feminisme. Ajuda a ampliar les mirades i a superar l’entorn convençut\nLa cartellera és sensible a la mirada de les ulleres liles. Ho fa amb múltiples punts de vista: del joc interactiu escènic a la maternitat més íntima. De l’entrevista als homes heterosexuals a l’expressió del feixisme. La creació lila no parla exclusivament de la inferioritat social com a dones. S’atreveixen a expressar-se en tots els sentits. És una cartellera saludable i per a un públic que va molt més enllà del femení. La mirada femenina és sanadora i exigeix posar fi als privilegis de sexe, de classe, de societat.\nCompanyia: La Beatriz Lloc i dia: La Gleva, 10 de maig (fins al 5 de juny)\nEl metavers és un lloc virtual on les persones poden transformar-se en els seus ideals. És la sortida d’emergència a la inconformitat pròpia. Aquest podria ser el punt de partida de Perfectia, un univers que ja ha estat visitat per altres companyies com ara Dara Teatre (iMe) o Ladsacum (Aclucalls), o, en certa manera, Núria Guiu a través de l’aleatorietat de TikTok a Cyberexorcisme. Des de La Beatriz, ara, posen un toc participatiu lúdic a un espai abstracte, absurd. Els tres personatges es mouen, físicament, en un cubicle del qual, aparentment, no poden sortir. Un espai que els ofega com a La nostra parcel·la, de Lara Díez Quintanilla. La tecnologia permet viure un món fantàstic on gairebé s’és immortal. És un sistema molt perfeccionat, en què les màquines coarten la llibertat individual. El sexe és segur perquè és sense contacte físic. L’alcohol mai porta al coma etílic. L’amor és de purpurina, sense gaire compromís. Sí que hi ha confrontació en el retorn als espais físics, quan es treuen les ulleres del futur. Però, com si es patís una mena de contaminació, van perdent sensibilitat. El sistema manté encara algunes fissures, que amenacen de col·lapsar-lo.\nLa Beatriz fa un pas més en una obra molt més complexa que Disset anys. S’atreveix a entrar al món tecnològic, però també al de la participació del públic, fent que les seves decisions lúdiques acabin comportant beneficis o càstigs als protagonistes. És un joc de preguntes prou ingenu que delata la perversitat del mecanisme, alhora que atorga una jerarquia a partir d’una mena de referèndum de preguntes tancades que provoca un breu debat entre el trio d’espectadors que ha de consensuar el vot.. L’experiència, com el de Roger Bernat (Domini públic) o el de Conservas, de Simona Levy, (Enlluernats per la democràcia. realitats avançades 2) ensenya quina és la perversitat de les decisions binàries, teòricament objectives. El vers d’aquest món que ara planteja La Beatriz és molt més lliure que el de l’univers sense límits de la virtualitat La Beatriz ensenya les costures del sistema social i virtual i apel·la a superar-les per recuperar espais íntims i d’una humanitat orgànica, de pell i de sentiment.\nAutora: Verónica Pallini Lloc i dia: L’Autèntica, 10 de maig (fins al 16 de juny)\nVerónica Pallini, davant la immensa quantitat de dramatúrgies que reclamen l’atenció al protagonisme de la dona, (ella n’ha protagonitzat, com ara el Te voy a matar, mama) ha volgut posar l’altaveu en la veu dels homes arraconats per aquest nou relat. Són adults que també van als teatres a posar a provar el seu heteropatriarcat, de major o menor rang. El problema és que la peça, amb cites noves i que surten dels eslògans preestablerts pel wokisme (el fet que, tot denunciant injustícies socials, s’acaba coartant altres opcions vàlides, intermèdies respecte del privilegi inicial i la denúncia radical), necessita donar una forma solvent a l’escena, que acompanyi bé els actors i que sigui compacta en la recepció del públic. Perquè la vulnerabilitat interpretativa és un fangar que cal evitar si es vol proposar una veu diàfana a l’audiència.Si les noies perceben que l’hàbit social les ha arraconat, també cal que escoltar els nois que han de conviure amb una nova realitat, sense ser tractats de masclistes i sense haver de renunciar a allò que senten. Aquesta obra conceptualment és interessant perquè, sense renunciar a la denúncia de gènere, avança un pas cap a la societat mirant que tothom se senti interpel·lat. Trenca la seva quota original de públic (els grups activistes per la reivindicació de la dona) i hi integra la feminitat dels mascles. Pallini proclama que no entén els homes, i per això n’ha entrevistat un grapat (tant a Barcelona com a Buenos Aires)i ha indagat sobre els seus mecanismes de defensa, les seves maneres de relacionar-se entre ells, més que no pas amb les noies (tot i que també hi ha algun quadre violent que insinua un possible abús col·lectiu similar al de la manada que Jordi Casanovas va descriure a Jauría). És un treball en què sis actors posen veu a les opinions rescatades de les entrevistes. Pallini estira converses dels dos pols on es mou (la capital catalana i l’Argentina) per trobar discursos comuns, tot i que separats per tot un oceà Atlàntic. També el públic defineix “què és sentir-se home” i ha de provar de saltar dels apriorismes simplificadors. Probablement, una forma més poètica en què s’entrellacessin les opinions més enllà del format entrevista o simples monòlegs a raig cap a públic podria tenir més musculatura i no caldria buscar representacions protomascles(com la boxa, qui mana en una parella de ball, l’alcohol i les drogues en una discoteca).\nCompanyia: Càlam Lloc i dia: Versus Glòries, 11 de maig (fins al 5 de juny)\nLa professora pesadeta del St. Helen encarrega a les noies de la classe que facin un treball sobre la història de les seves mares i àvies. És un exercici de recerca i de redacció que, aparentment, no interessa ningú. Aquest recurs permet veure quina era la situació de la dona a Amèrica des dels anys vint fins a l’actualitat. Els uniformes dels internats potser no han canviat però, afortunadament, sí que ho han fet molts comportaments. Scarlett és la noia que, no se sap ben bé per què, cau malament al grup. I se la margina sovint, sobretot quan es troba una manera de fer escarni ràpidament. És una bomba que ella procura combatre (no sempre amb la jugada més efectiva) i que l’hauria pogut dur a una situació insostenible. El caràcter es posa a prova, i només si és té prou fortalesa i intel·ligència se surt del pou. Scarlett, sense proposar-s’ho, es troba enmig de l’huracà, que veurem com es resol. El mantra de les nenes (que deurien haver après de les mares) és: “Les nenes ens ajudem”, però no queda clar si per fer-ho cal enfonsar alguna companya despietadament.\nLa peça va molt més enllà del feminisme i del bullying. Si bé mostra una Scarlett polièdrica, (amb canvis constants de vestuari)les altres noies de la classe es queden en simples estereotips. A part de la víctima, també es vol captar la feblesa del grup que reacciona individualment amb l’exclusió de la protagonista per tal de protegir-se. El refugi del grup reforça el paper de la líder i afebleix les més dèbils: saben que totes podrien ser vítimes de l’escarni públic. Com també es podria veure i participar al 1000likes de Nus Cooperativa. O partir del record de Recreo i d’una certa venjança a Here comes your man per la participació de festes de celebració d’aniversaris de la graduació.\nL’espai de Girls like that és molt suggeridor: uns simples gronxadors que esdevenen pupitres de l’aula, espais per a la intimitat, festes a la piscina d’un dels nens de la classe... L’estructura és molt clara i es fa un salt d’escena a partir de cançons que interpreten elles amb música gravada. Tota una coreografia que apropa la peça (escrita el 2013) als ritmes de les adolescents d’aquesta primavera. Ja no hi ha la ingenuïtat d’El despertar de la primavera, però són contínues les sorpreses. Les cinc noies es doblen en múltiples personatges. També en els nois, que són una divertida caricatura; és molt bona aquesta acció, perquè trenca els moments de tensió i aporta ritme i perquè permet ampliar les mirades i superar l’entorn convençut.\nCompanyia: Agnès Mateusi Quim Tarrida Lloc i dia: Sala Sala Tallers (TNC),dijous 19 de maig (fins al 29 de maig)\nTarrida i Mateus deixen les patates en remull abans de posar-les a la fregidora. No són conscients que és la manera perquè grillin i es reprodueixin en plantes patateres. Com la mala herba, no n’hi ha prou de segar arran, cal cavar més profund. No n’hi ha prou de desplomar una àliga i convertir-la en vedet còmica. Això gairebé és fer-li un favor per a la seva supervivència. Atacar la rentadora que està centrifugant des dels anys de la dictablanda del dictador que va morir al llit, sembla ineficient. És a la mateixa transició política a què ara li supuren totes les costures. Estem en temps en què ni els pollastres del Kentucky ho són del tot, ni les patates tenen la consistència d’abans de vendre’s per internet. I Mateus i Tarrida han atacat amb tota l’honestedat, però sense ferir-la, l’ombra allargadíssima del feixisme. Cal ridiculitzar els que el blanquegen amb polítiques erràtiques i sovint estúpidament absurdes (Europa Bull, d’IndiGest, és un altre exemple d’ascensor teatral que retorna al TNC i que ho fa amb el còmic cinisme).\nAgnès Mateus mai va voler aclarir qui era M. a Hostiando a M., el seu primer muntatge. És igual si M. era Mateus o Mariano. Si ha quedat alguna cosa clara del seu univers és la repulsa cap al feixisme i les formes històriques del poder. Cremarien de gust contenidors i privilegis. Si els deixessin, no els faria res enderrocar les tanques del jardí del TNC. La contradicció és que el gran temple del teatre català els produeixi. És més una demostració d’ascensor cultural de l’equipament que un èxit dels artistes, que ara han batallat entre la pobresa i l’opulència.: Hi ha pressupost i en comptes de comprar per Wallapop una màscara en forma de penis com a Rebota, rebota y en tu cara explota, han comprat una disfressa d’extraterrestre de cos sencer\nDiguem que el dia que vam anar a veure la funció un avió privat sobrevolava Catalunya en direcció Sanxenxo. I el protagonista seria aplaudit hores més tard, per vergonya (o no) de l’estament polític i judicial que ho ha permès. Per molta salsa que tingui la ficció, la realitat (espanyola, com a mínim) sempre li dona mil voltes. Posar una bandera (sigui la que sigui) durant quinze minuts acaba sent una provocació. Que és el que buscaven. El 2007, en la crítica d’Èric i l’exèrcit del Fènix clamava com a erroni que situessin una bandera amb l’àliga a la caserna de la Guàrdia Civil. Era excessiu. Ara, Mateus i Tarrida en pengen una d’immensa, que competeix amb les mides de la de Colón. I la fan onejar artificialment, com qui escampa espores feixistes entre la platea. De seguida, Mateus aplica el seu discurs a la velocitat del llamp, cridant, amb ulls desorbitats (en un estat de deliri revolucionat). Una mena de fungicida implacable.Si Angélica Liddell flirteja amb el feixisme a partir d’un discurs no aptes per a integristes de la cultura (Liebestod), Mateus aborda un raonament similar però des d’aquest punt còmic, de militant d’una neurona que no vol complicar-se la vida. Més que insultant, és paròdic i, en certa manera, el patetisme (ninot manipulat per una ventriloquia inclòs) acaba sent perillosament empàtic. La supervivència del feixisme hauria de proclamar una revolta, cremar contenidors, però no fer-ne una caricatura que l’acaba fent amable.\nAutoria i direcció: Carme Marfà i Yago Alonso Lloc i dia: Sala Flyhard, 22 de maig, (fins al 27 de juny)\nLa pell fina no enganya gens, ni defrauda. Aconsegueix portar el públic al port de l’emoció (molt puntualment) navegant pel riu cabalós de la comèdia. Va com un tro. I el públic es diverteix i aplaudeix, de vegades amb un posat ben incrèdul de l’escena que s’està vivint, com si fossin testimonis passius a la terrassa del costat. Estan tan a dins que provarien de grat les croquetes i els canapès. Marfà i Alonso serveixen un sopar fred (el xai no surt mai del forn) carregat de situacions provocades per una traïdora espontaneïtat... És un retrat planer, generacional, que aboca a una joventut que s’escola i a una maduresa que és acceptada, si us plau per força, a desgrat de reviure l’última nit sense compromisos. La parella de dramaturgs elaboren un còctel perfecte que és capaç de trobar comicitat en els moments més quotidians. Al costat de les situacions més absurdes, com ara rebre una herència inesperada (Ovelles) o voler esquivar el negoci dels enterramorts (Instruccions per enterrar un pare), emergeix un paisatge reconeixible per a tots els espectadors. La complicitat de l’ofici dels quatre actors (Laura Pau, Francesc Ferrer, Àngela Cervantes i Biel Duran) aconsegueix també la connexió amb el públic pel boc gros.\nCompanyia: La viciosa Lloc i dia: Maldà Teatre, 24 de maig (fins al 29 de maig)\nAura Foguet escampa els fantasmes amb una història tendra que es va explicant a cops. És un trencaclosques que no s’identifica amb tota la trama (ni tampoc amb la seva valentia) fins al final. Ho fa lluitant contra la por i la foscor, reconeixent que tothom ha de tremolar en algun moment de la vida, s’ha d’expressar vulnerable per empatitzar amb els altres. Els taurons són depredadors, les balenes prefereixen no haver de combatre-hi. Segurament, en aquest quadre en què dues noies debaten si formar una família hi falta la metàfora dels dofins: persones que, sense ser les víctimes directes es converteixen en còmplices de l’abusador des del silenci. O en companys de sororitat per sortir de l’atzucac. A Purgatorio, Castellucci mostrava amb una cruesa terrorífica com la mare s’estava al menjador mentre el pare abusava del fill. Foguet juga a escopir les dades fredes en una coreografia lúdica d’animals marins. Fent evident la cita “millor no saber-ho”. Tremolar ens fa humans.\nLa República 28-05-2022, Pàgina 42


Michelle Roche Rodríguez – GOLEM FEST 2021\nDIVENDRES DIA 5 DE NOVEMBRE A les 19.00 H\nMichelle Roche Rodríguez va nàixer a Caracas i des de 2015 viu a Madrid. Escriu narrativa, assaig, periodisme i crítica literària. És autora de Malasangre (Anagrama, 2020), una novel·la de formació ambientada a la Veneçuela dels anys vint, on convergeixen el fantàstic i l’històric. Amb la col·lecció de contes Gent decent (Musa a les 9, 2017) va guanyar el Premi de Narrativa Francisco Ayala que atorga la Fundació Caixa Granada. El seu assaig Mare meua que estàs en el mite (Sílex) es va publicar a Espanya en 2016. El seu primer llibre es va editar a Caracas en 2013 i va ser la col·lecció d’entrevistes Àlbum de família: Converses sobre la identitat cultural a Veneçuela (Alfa). Col·labora amb les revistes Quaderns Hispanoamericans, Lletres Lliures, TintaLibre i Zenda. Textos seus han aparegut en les revistes Túria, Buensalvaje, Davantera D, Quimera i Què llegir. En 2014 va fundar Colofó Revista Literària.\nLa seua pàgina web personal és www.michellerocherodriguez.com\nVeneçuela, any 1921. Diana, la filla de catorze anys d’una família d’arribistes de Caracas, descobreix que ha heretat la hematofagia del seu pare, prestador i hisendat, ocupacions que exerceix gràcies a la seua relació amb la dictadura de torn. La malaltia la inclina a la violència contra alguns homes i l’allunya de la seua mare, d’estrictes conviccions catòliques.\nMentre madura, Diana s’enfrontarà al maltractament del nuvi amb el qual s’obstinen a casar-la, a la brutalitat de la seua família i a la tirania del patriarcat militarista i religiós. No obstant això, el pitjor serà veure’s involucrada en les activitats il·lícites i les conspiracions polítiques dels socis del seu pare, que la portaran fins a les recambres privades del palau presidencial. Són temps de revolució petroliera i el general al comandament es diu Juan Vicente Gómez, una fita en la història veneçolana menys perquè va durar tres dècades en el poder que perquè en el seu temps es van instaurar i van enfortir les dues grans institucions del país: les forces armades i l’economia rendista.\nMichelle Roche Rodríguez ha escrit una poderosa al·legoria en la qual conviuen el fantàstic i l’històric, l’exploració de la sexualitat i la política, la lluita per afirmar la identitat com a dona en una societat masclista i el vampirismo com a realitat i com a símbol.\nUn llibre seductor, envolupant i pertorbador sobre la rebel·lia i la transgressió. Una novel·la que juga amb el gènere de terror explorant territoris nous, portant-lo més enllà dels camins trillats.\narticle anterior Javier Valenzuela


Política de cookies - 5a CabrerèsMM 2019\nEn totes les pàgines del lloc web www.cabreresmm.com s’il·lustra informació sobre la seva Política de Cookies a la part inferior de les mateixes perquè l’Usuari pugui accedir-hi en qualsevol moment de la navegació, i podrà:\nSeguir navegant o fer un clic en qualsevol secció de la pàgina, en aquest cas considerem que accepta el seu ús.\nUna cookie és un fitxer que es descarrega al teu ordinador en accedir a determinades pàgines web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma que utilitzi el seu equip, es poden utilitzar per reconèixer a l’usuari.\nQuina classe de cookies utilitza cabreresmm.com?\nCOOKIES DE SESSIÓ: Són les dissenyades per a demanar i emmagatzemar dades mentre l’usuari accedeix a una pàgina web. Se solen emprar per emmagatzemar informació que només interessa conservar per a la prestació del servei sol·licitat per l’usuari en una sola ocasió.\nCOOKIES PERSISTENTS: Són un tipus de cookies en què les dades segueixen emmagatzemats en el terminal i poden ser accedits i tractats durant un període definit pel responsable de la galeta, i que pot anar d’uns minuts a diversos anys.\nCOOKIES TÈCNIQUES: Permeten a l’usuari la navegació a través d’una pàgina web, plataforma o aplicació i la utilització de les diferents opcions o serveis que en ella hi hagi, pej., Controlar el trànsit i la comunicació de dades, identificar la sessió, accedir a parts d’accés restringit, recordar els elements que integren una comanda, realitzar el procés de compra d’una comanda, realitzar la sol·licitud d’inscripció o participació en un esdeveniment, utilitzar elements de seguretat durant la navegació, emmagatzemar continguts per a la difusió de vídeos o so o compartir continguts a través de xarxes socials.\nCOOKIES DE PERSONALITZACIÓ: Són aquelles que permeten a l’usuari accedir al servei amb algunes característiques de caràcter general predefinides en funció d’una sèrie de criteris en el terminal de l’usuari com pej. serien l’idioma, el tipus de navegador mitjançant el qual s’accedeix al servei, la configuració regional des d’on s’accedeix al servei, etc.\nCOOKIES D’ANÀLISI: Són aquelles que ens permeten quantificar el nombre d’usuaris i així realitzar el mesurament i anàlisi estadística de la utilització que fan els mateixos del servei ofert. Per això s’analitza la seva navegació en el nostre lloc web per tal de millorar els serveis que es divulguen. Es tracta de cookies de tercers que s’envien a l’equip terminal de l’usuari des d’un equip o domini gestionat per la mateixa entitat que realitza l’anàlisi de les dades. A més, són un tipus de galetes persistents, de manera que les dades segueixen emmagatzemats en el terminal i poden ser accedits i tractats durant un període definit pel responsable de la galeta, i que pot anar d’uns minuts a diversos anys.\nCOOKIES PUBLICITÀRIES: Són aquelles que permeten la gestió, de la forma més eficaç possible, dels espais publicitaris que, si escau, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual es presta el servei sol·licitat basant-se criteris com el contingut editat o la freqüència en què es mostren els anuncis.\nCOOKIES DE PUBLICITAT COMPORTAMENTAL: Són aquelles que permeten la gestió, de la forma més eficaç possible, dels espais que, si escau, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual es presta el servei sol·licitat. Aquestes galetes emmagatzemen informació del comportament dels usuaris obtinguda a través de l’observació continuada dels seus hàbits de navegació, el que permet desenvolupar un perfil específic per a mostrar publicitat en funció del mateix.\nEl detall de les cookies utilitzades en el lloc www.cabreresmm.com és el següent:\nwww.cabreresmm.com PHPSESSID Aquesta cookie és usada pel llenguatge d’encriptat PHP per permetre que les variables de sessió siguin guardades al servidor web. Aquesta cookie és essencial per al funcionament del web. Sessió\n_icl_current_language Aquesta cookie identifica el llenguatge de l’usuari. 1 dia\nWordPress wordpress_test_cookie Aquesta cookie s’usa perquè el gestor de continguts WordPress comprovi si el navegador té les cookies activades. Sessió\nginger-cookie Aquesta cookie s’usa per saber si s’han acceptat les cookies. 1 any\nGoogle Analytics _ga Aquesta cookie s’usa per distingir els visitants del lloc web. 2 anys\n_gid Aquesta cookie s’usa per distingir els visitants del lloc web. 1 dia\n_gat Aquesta cookie s’usa per limitar el percentatge de sol·licituds. Recull informació de forma anònima. 10 minuts\nPots obtenir més informació de les galetes de tercers que usa aquesta web, en els següents enllaços:\nConsulta la documentació del navegador que tingui instal·lat. A més, també pots gestionar el magatzem de cookies al teu navegador a través d’eines com Your online choices: www.youronlinechoices.com/es/\nSi vols rebutjar les galetes analítiques de Google Analytics en tots els navegadors, de manera que no s’enviï informació teva a Google Analytics, pots descarregar un complement que realitza aquesta funció des d’aquest enllaç: https://tools.google.com/dlpage/gaoptout.


Green Data: energies renovables com a puntal de la transformació digital - TIC Salut Social\nRecentment s’ha publicat un article a la revista International Journal of Enviromental Research and Public Health, en què la fundació ha participat, on s’exposen els resultats d’un estudi que demostren com la telemedicina té un impacte positiu en la conservació mediambiental. Aquest estudi contempla diferents variables de l’activitat humana que comporten emissió de gasos contaminants (Vidal-Alaball et al., 2019). L’estudi s’ha focalitzat en estudiar-ne els resultats en tres comarques diferents de Catalunya, per tant, estaríem davant uns mètodes i tècniques d’oferir serveis a la ciutadania com a part del procés assistencial habitual que, en cas d’implementar-se de manera extensiva i definitiva a tot el territori –per a casos i situacions que així ho permetin- suposaria un pas endavant en termes d’eficiència i sostenibilitat dels recursos de l’Administració catalana al temps que ajudarien a reduir els índex de contaminació i la petja mediambiental que com espècies estem deixant al planeta. Paral·lelament, aquestes pràctiques alineades amb el concepte de transformació digital mostren coherència amb el nou paradigma de societat digital en què vivim i podrien donar lloc a una transformació administrativa de més calat donant forma a nous sistemes d’organització similars a les primeres experiències en forma d’Estats digitals (Peña-López, 2019) com és el cas d’Estònia (Forment, 2019). Tanmateix parlem de solucions i eines tecnològiques que comparteixen un denominador comú, trànsit i gestió de dades de manera massiva i en temps real, i que queden vehiculades per un canal de comunicació ja cconsolidat i que cal defensar com a eina democratitzadora: Internet. Però, ens n’hem plantejat el cost econòmic i mediambiental que suposa el manteniment d’aquest canal de comunicació? Emmagatzematge al núvol, Internet of Things, Big Data, Intel·ligència Artificial, Blockchain,... Segons Genís Roca “tot parla del mateix: què ets capaç de fer amb dades i en temps real” (Barberà, 2019) i tanmateix aquesta indústria tecnològica generarà una estimació del 4% del total en emissions de diòxid de carboni durant el 2020 (Greenpeace, 2017). Això significa que “si Internet fos un país, seria el sisè més contaminant del planeta” (National Geographic, 2019). En aquest sentit, Internet com a canal facilitador i possibilista de les TIC millora les condicions de vida obrint noves oportunitats i reptes des d’un punt de vista antropocèntric. Per tant, sembla contradictori o poc coherent afirmar que una solució tecnològica que ajuda a conservar el medi, impliqui al mateix temps una despesa energètica que deixa una petja digital tant colossal. Lluny de desqualificar solucions i millores tecnològiques contrastades com la telemedicina, en aquest text es pretén posar en solfa el debat de com la contaminació digital és un problema que agreuja la situació d’emergència climàtica que vivim. Resoldre’l és repte i una responsabilitat encara pendent que de manera capil·lar afecta a bona part dels àmbits de relacions, organització i gestió de les activitats humanes. Deixar aparells electrònics en stand by com ordinadors o routers, pujar una fotografia a les xarxes socials, fer transaccions amb criptomònades o consultar La Meva Salut. En definitiva, tot allò que implica ús de dispositius i/o trànsit massiu de dades fruit de la nostres vides hiperconnectades suposa una elevada despesa de recursos energètics. Per tant econòmics i de retruc mediambientals. I és que atenent als actuals models de producció i gestió, la despesa energètica derivada contraresta alguns dels efectes positius que suposen aquestes solucions tecnològiques esmentades per a la pràctica d’activitats humanes (Vidal-Alaball et al., 2019). Dit d’una altra manera, la reducció de la despesa i gasos contaminants que suposen algunes tecnologies no compensa l’impacte negatiu que implica l’ús de les mateixes de manera global. Ens hem plantejat si la nostra activitat quotidiana -com fer una cerca a través buscadors d’Internet- contamina? En aquest enllaç podem veure els resultats del pojecte CO2GLE, que monitoreja a temps real quants kilògrams de CO2 emet Google mentre naveguem a la xarxa. Algunes grans empreses transnacionals com Google i alguns centres de processament de dades com Kolos ja fa temps que miren de reduir la seva petja mediambiental. Ja sigui per ajustar-se a normatives, per complir estàndards mínims de responsabilitat social aplicant-se el concepte de greenwashing, per conscienciació real sobre la situació d’emergència climàtica o per una mica de cada una. Atenent a tot el què acabem d’exposar, un element no menor per fomentar la sostenibilitat, l’eficiència i l’eficàcia dels recursos públics gràcies a les solucions tecnològiques referenciades i que s’orienten clarament vers la transformació digital dels models de gestió seria l’ús d’energies renovables. Guanyarien en coherència trencant aquestes contradiccions ja que no només serien més sostenibles per al desenvolupament de l’activitat humana sinó també per al propi medi ambient i la salut del planeta. En aquest sentit i tal com afirma Greenpeace al seu informe sobre la matèria Clicking Clean (2017) “es necessita un enfocament més clar i determinat en defensa de les renovables per superar determinats vicis del poder econòmic i lobbing que practica sobre el poder polític arrelat en les empreses energètiques i crear el camí per a una ràpida adopció de las energies renovables”. D’aquesta manera podríem parlar d’un trànsit veraç vers al Green Data i fer front a aquest repte en què segons la Comissió Europea “més d’un terç de la despesa de llum dels centres de dades es produeix tant sols per assolir refrigeració dels equipaments i mantenir la temperatura òptima dels servidors de dades”. En conclusió, tenir unes tecnologies totalment sostenibles orientades a millorar les nostres vides i suportades per energia renovable és assumpte que interpel·la a tothom, individus, organitzacions i institucions públiques. No només per millorar l’eficiència dels serveis sinó per reduir, real i efectivament, la petja mediambiental de l’activitat humana.\nAl 2020 més de la meitat de la població mundial estarà connectada a Internet


Avís groc per pluges en tota la província de Castelló i València i interior nord d'Alacant\nPodrien produir-se ruixats i tempestes fins i tot localment fortes i amb pedregada\ndilluns, 3 de setembre 2018 - 10:50h\nAlerta d'avís groc per pluges a la Comunitat per al dia de hui | AEMET\nLa setmana comença a la Comunitat Valenciana amb cels amb nuvolositat d'evolució, encara que cap a la vesprada a Castelló i València podrien produir-se ruixats i tempestes fins i tot localment fortes i amb pedregada, preferentment a l'interior, que està en avís groc per pluges, com també a l'interior nord d'Alacant.\nAixí ha decretat el Centre de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana al seu butlletí d'informació meteorològica l'avís groc per pluges.\nSegons l'Agència Estatal de Meteorologia (Aemet) els cels han clarejat poc nuvolosos, amb boires i núvols baixos en la meitat nord del litoral. El vent bufarà variable fluix, amb predomini del sud i sud-est cap a la vesprada.\nLes temperatures mínimes aniran en lleuger ascens i les màximes experimentaran pocs canvis. A València, oscil·laran entre 24 i 31 graus, a Castelló entre 23 i 31 i a Alacant entre 23 i 31.\nLes màximes aconseguiran 36 graus a Ontinyent i 34 a Alcoi, mentre que les mínimes més baixes es registraran al nord, a Morella, on els mercuris marcaran 16 graus.\nIncendi extingit gràcies a la pluja\nL'incendi forestal de Beniardà, en la Marina Alta, s'ha donat oficialment per extingit a les 21:45 hores d'ahir diumenge després de calcinar una superfície de 25 hectàrees de pi i vegetació, segons ha informat el Consorci Provincial de Bombers.\nEl foc havia estat donat per estabilitzat a les 14 hores del dissabte gràcies a l'aparició de la pluja, concretament entorn del focus del Barranc dels Coves, una zona de difícil accés.\n"MÈTEO: Les tempestes cauen amb granís i més de 350 rajos a l'interior de Castelló" "Pluges i tempestes a la Comunitat per als pròxims dies"


L’escola bressol de Sant Julià modernitza la seva imatge – Ràdio Valira\noients aquí avui: 107\nL’escola bressol de Sant Julià ha iniciat el nou curs amb una imatge renovada. Un dels canvis més significatius és el nom del centre, que passa d’anomenar-se l’Espill a Laurèdia Xics.\nSegons ha explicat aquest dimecres la cònsol menor de Sant Julià, Mireia Codina, també s’ha volgut trencar amb la imatge que representava l’anterior logotip on es podien veure dos espills, un de blau que simbolitzava els nens i un de rosa per a les nenes. “Trobàvem que ja estava fora de joc avui dia”, ha manifestat la cònsol, per la qual cosa s’ha aprofitat per incorporar la figura de l’esquirol, un animal “molt significatiu d’Andorra i de Sant Julià”. La presentació oficial davant els pares ja es va produir aquest dimarts i, en aquest sentit, el cert és que ha tingut una molt bona rebuda.\nActualment, l’escola es troba al 50% de la seva capacitat, el que representa una trentena d’infants. Es tracta d’una xifra lleugerament inferior a la que es va registrar el 2019, quan hi havia inscrits al voltant d’una quarantena. En aquest sentit, el director de l’escola, Sergi Salvadó, ha manifestat que en l’actualitat “seguim amb el degoteig d’inscripcions”, per la qual cosa no es descarta que aquesta xifra augmenti al llarg de les setmanes vinents. “Arran de la pandèmia vam notar un descens de les inscripcions i, a mesura que s’està recuperant l’activitat, estem notant un increment”, ha detallat.\nA banda del canvi d’imatge general, per aquest any també s’ha introduït com a novetat una aplicació mòbil adreçada als pares. Malgrat que durant el setembre està en desenvolupament i no serà fins a l’octubre quan comenci a funcionar, la idea és establir un canal de comunicació directe amb el centre, des d’on els progenitors podran navegar per apartats com l’agenda, la galeria d’imatges, comunicar incidències o posar-se en contacte amb els responsables dels seus fills.\nDe cara al curs que tot just acaba de començar, Salvadó ha posat en relleu que no hi ha hagut cap mena d’incidència i ha recordat que l’escola segueix funcionant amb estrictes protocols sanitaris. Les hores d’entrada, entre les 8 i les 10 del matí, continuen sent les mateixes i els pares no poden sobrepassar l’entrada quan porten els seus fills a classe, ja que és l’educador o educadora qui recull els infants i els porta a l’aula. A més, la zona d’entrada es desinfecta constantment, així com els canviadors.


APCCV programa La Nit del Circ valencià - APCCV\nAPCCV programa La Nit del Circ valencià\n12 juny 2017 BlogAPCCV\nL’objectiu de LA NIT DEL CIRC VALENCIÀ és promocionar el circ i alhora dignificar i contribuir a la professionalització del sector i dels artistes i companyies del circ valencià. Volem donar visibilitat als espectacles de qualitat creats i produïts al País Valencià, cohesionar el sector, mostrar l’enorme potencial del circ, i que serveixi de punt de trobada de tot el sector del circ.\nPer primera vegada es programa una gran Nit de Circ a la ciutat de València que reuneix al sector professional, als mitjans de comunicació, a personalitats públiques i institucionals i al públic general per compartir i gaudir d’espectacles de circ i de la proximitat i unió de tot el sector del circ.\nPer primera vegada es programa una gran Nit de Circ al Teatre Principal de la ciutat, convertint aquest espai en una finestra de visualització del circ valencià.\nLa NIT DEL CIRC VALENCIÀ es realitzarà durant la vesprada i nit del dissabte 18 de novembre de 2017 al TEATRE PRINCIPAL de la ciutat de València, organitzada per l’ASSOCIACIÓ DE PROFESSIONALS DEL CIRC DE LA COMUNITAT VALENCIANA i amb el suport de l’INSTITUT VALENCIÀ DE LA CULTURA – GENERALITAT VALENCIANA.\nLa NIT constarà de:\nEspectacle de carrer a realitzar en plaça de l’Ajuntament o plaça del Patriarca\nGala d’espectacles de circ al Teatre Principal de València\nEncontre professionals i amics del circ, un espai lúdic de trobada\nConvoquem a tots els professionals i companyies de circ valencianes a participar d’aquesta gran nit.\nPodeu llegir LA NIT DEL CIRC VALENCIÀ – CONVOCATÒRIA\n← Organitzem la primera NIT DEL CIRC VALENCIÀ\tApccv a Fira Tàrrega 2017 →


Què presentarem a la Flagship Store de Poliform?\nPoliform, una de les marques amb les quals treballem des dels nostres inicis, ha estat la triada per dedicar una botiga exclusiva a la Via Augusta de Barcelona. Allà presentarem un showroom amb els productes i totes les novetats de Poliform.\nAquesta marca es caracteritza per la seva qualitat i excel·lència contemporània. La innovació en totes les seves formes està guiada per la qualitat i excel·lència, cura i respecte cap a les propietats de cada material, cada tipus de fusta, acabat i tractament.\nLa producció de Poliform està basada en la cultura de 'fer les coses bé', de la idea inicial de l'acabat de producte, des del treball manual als processos industrials. Així aconsegueix crear una visió sofisticada, fins i tot de discret luxe.\nA més a més, Poliform dedica esforços a la innovació i a la recerca contínua per millorar els estàndards de productes. Sistemes modulars, elements entapissats, llits i accessoris embellits amb nous acabats, satisfent tot tipus de gustos a través d'una varietat d'estils i formes tant en el saló com en el dormitori.


Cuideu-vos, cuidem-nos! (Rusc d'abella) - VilaWeb\nComencen donant molts ànims i encoratjant tothom que prioritzi, en tot moment, la salut.\n‘El futur depèn d’allò que puguis fer avui’ i ‘el missatge és la vida‘, com deia en Mahatma Gandhi. Ha arribat el moment de vetllar per la nostra salut i la de la família. També de ser molt solidaris i responsables i de ser-ho amb nosaltres i amb la gent gran, els infants, les persones vulnerables per diverses causes socials i de salut, com sempre ho som els catalans i catalanes. Ara, cal ser-ho molt més amb la pandèmia del Coronavirus, com va qualificar i anunciar la setmana passada l’Organització Mundial de la Salut i ara l’OMS indica la gran importància de fer: ‘test, test, test a tothom’.\nEl COVID-19 s’està estenent de forma exponencial i molt ràpidament a l’estat espanyol (quart país del món amb confirmats de COVID-19), com afirmen els nostres investigadors que ja estan treballant en el tercer dia de l’assaig clínic per minvar el COVID-19. Un estudi que es converteix en la nostra esperança juntament amb el treball incansable de tots els professionals de la salut.\nFa dies que el Govern català segueix les indicacions dels investigadors i especialistes epidemiològics que lideren amb la seva opinió i coneixement científic el camí a seguir en la política pública de salut a Catalunya, tal com ha de ser, i no a l’inrevés. No parlarem de qui no ha volgut fer-ho així perquè no es mereixen ni una paraula, bé sí una paraula: irresponsabilitat!\nCalen esforços per abastir de més material de protecció, per fer el test de COVID-19 universal, per més atenció telefònica sanitària, per a més ambulàncies…i per ajudar econòmicament els autònoms, els petits comerços i a la petita i mitjana empresa, com els sindicats reivindiquen, així com per tal que tothom pugui quedar-se a casa i disposar dels pagaments d’hipoteques i serveis prorrogats.\nUn camí de prevenció s’iniciava a Catalunya’ amb les aturades d’escoles i d’universitats, així com en el confinament, per primera vegada, dels pobles de la Conca de l’Òdena com Igualada, Vilanova del Camí, Santa Margarida de Montbuí i Òdena. Na Meritxell, igualadina i mare de dos fills, ens explica l’aïllament de 70.000 persones: “Era dijous a quarts de nou quan, de sobte, els ciutadans d’Igualada i de la Conca d’Òdena ens vàrem assabentar per la televisió que al dia següent no hi hauria escola. Pànic als grups de whatsapp de les classes. Les escoles, òbviament, esperaven a que es fes oficial per enviar els correus pertinents. Els pares i mares més que desconcertats: Què faríem amb la canalla, i què estava passant? No teníem marge de maniobra. Era efectiu al dia següent. Divorciada i sense custòdia compartida i amb dos petitons a casa també ho estava, de desconcertada. Però, el desconcert era a nivell logístic personal. Entenia totalment les mesures que es prenien perquè eren pel bé i la protecció de la salut de totes i tots. I no només pels ciutadans d’Igualada, sinó també pels de fora de la Conca. I ara que ja portem uns dies així gairebé una setmana, ho corroboro, vàrem fer el que calia. I estic súper orgullosa de la meva ciutat que és Igualada.’\n‘Allò estrany és veure que això no s’ha fet a d’altres parts més infectades, com ho és el cas de Madrid. Ara, toca assumir noves rutines pels adults i els petitons. Mirar de passar aquestes setmanes que ens queden amb la màxima positivitat. Costa, però no és impossible. Jo sempre ho he entès així. Fer entendre als nens que això no són vacances (alhora que entendre el seu desconcert perquè no entenen allò què passa), que cal seguir treballant a casa allò que, normalment, es treballaria a l’escola sinó fóssim en aquesta situació. Al meu nen de 7 anys li faig fer la llista de la compra. Així practica l’escriptura. I sobretot cal intentar reconvertir allò que, inicialment, pot semblar negatiu en quelcom positiu. Aquest confinament ens canviarà la vida i ens ajudarà a apreciar les petites coses, que mai no apreciem prou. A enyorar abraçades tant com per apreciar-les quan tornin, a enyorar el poder sortir lliurement pels carrers…A la vegada, aquest confinament ens ensenya altres coses: la meva mare és a Igualada també i vol veure els nens, però és gran i cal extremar precaucions. Per responsabilitat, ara s’ha instal·lat l’Skype i fem videoconferències. Qui ho havia de dir, veure la teva mare per l’Skype. Però, reitero, és justament allò què cal fer. O parlar amb la teva millor amiga que es troba a Santa Margarida de Montbui (també confinada a la Conca) per Facetime. Des de la meva terrassa puc veure el seu poble, però no ens podem trobar. Ja hi haurà temps per aquelles abraçades que ara no ens podem fer. Primer ens hem de cuidar i després ens estimarem més que mai si això és possible…‘\nQuant a la logística alimentària no hi ha problemes, de moment, aquí ara la Conca, si bé hi ha alguns productes que als supermercats comencen a mancar. La gent, per exemple, es queixava l’altre dia que a l’Esclat a les lleixes de carn picada preparada no hi quedava res. Doncs mira, vas a la secció de carnisseria al tall i t’ho fan. Et piquen la carn com tu vulguis, cosa que encara és millor que comprar-la ja empaquetada. Però clar, estem totes i tots massa acostumades a trobar-ho tot tant fet… Per això dic que aquest confinament extrem que tenim aquí ens ajudarà a créixer, o almenys hauria de fer-ho. A espavilar-nos. A no voler-ho tot tan fàcil. A buscar alternatives.. Almenys a Igualada ja s’ha creat una anomenada zona blanca on es descarreguen mercaderies quant a alimentació i necessitats bàsiques.\nPerò la gent tendeix al pànic. Sort que jo no m’incloc en aquest bloc. Mai no ho he fet en les meves diverses facetes de la vida. I no són compres compulsives, almenys les meves. Però, és clar, hi ha productes frescos com fruita i verdura que has d’anar reposant al rebost. No són llaunes de llegums, és material fresc. Sola tens aquella incertesa de què fer amb els nens . Avui, doncs, aniré al supermercat un moment mentre la veïna de dalt s’encarrega dels meus petitons. Aquest confinament també enforteix les relacions amb els veïns. Per això vull dir-vos que hem de romandre positius i que, al capdavall, n’hem de treure una experiència positiva de tota aquesta situació tan excepcional. Cuidar-nos, cuidar-vos, gaudir de les petites coses que massa sovint ens passen desapercebudes. Des d’Igualada dir-vos: que en sortirem més forts que mai, aprendrem a valorar les petites coses, a autogestionar-nos i a autogovernar-nos.\nÉs moment d’escalf emocional i de comprensió màxima per a totes aquelles persones malaltes greus als hospitals, els qui esteu a casa aïllats fent quarentena i a qui teniu símptomes i esteu combatent a casa sols la malaltia amb angoixa i pensant si allò que teniu al cos és Coronavirus. Trucant molt sovint als telèfons i, en algunes ocasions, esperant resposta. Ànims i molts ànims. Lamentem moltíssim les pèrdues dels nostres familiars estimats que no han pogut superar aquesta inhumana guerra viral a la qual hem de combatre sent més forts que mai i dels quals tampoc ens hem acomiadat.\nAra, toca el clam per la solidaritat i la responsabilitat ciutadana perquè només així ens ajudarem i ajudarem a tots aquells professionals dones i homes: sanitaris, metges, investigadors, personal ambulàncies, farmacèutics, botiguers, caixers, reposadors, personal logística aliments bàsics, cuidadors gent gran, treballadors socials, i personal tècnic i polític que estan treballant per tots nosaltres amb jornades i condicions maratonianes. Molts i moltes d’elles amb baixes per contagi i d’altres confinats.\nGràcies a totes aquelles persones que amb la seva implicació voluntària estan fent xarxa, des de la comunitat veïnal i crides per cercar treballadors sanitaris pels hospitals, com ho ha fet @tresdosuncero amb l’Hospital d’Igualada (un dels que ha sofert moltes baixes de personal). Van arribar a l’hospital unes 150 sol·licituds per treballar-hi. També a les comunitats de persones xineses per la donació de material, a l’empresari de Rubí per produir mascaretes gratuïtes, a les empreses com Portaventura per donacions econòmiques i també a particulars, enginyers que es reinventen, @sanitarisxrep, món cultural, poetes, músics, etc. i com no podia ser d’una altra manera al personal sanitari que esperem es tinguin en compte millores en les seves retribucions laborals.\n@Shinnosuka74 ens explica: ‘ Soc infermera i aquests dies estan sent els dies més tensos de tota la meva carrera, molt durs i molt plens d’angoixa, cansament i estrès. Tenim família, fills i ens posem a primera línia per cuidar tothom qui ho necessita perquè és allò que toca fer en aquests moments tan durs per a tothom. Ens mantenim forts i intentem ser tan positius com sigui possible, però també tenim molta por i no és gens fàcil explicar a la teva filla, família i amics que he d’anar a l’hospital perquè ens necessiten. És dur perquè només veuen el perill al qual s’exposa la seva mare, amiga, filla, etc., però és que soc infermera per pura vocació. Com qualsevol de vosaltres som humans, sensibles, i alhora forts, i necessitem el vostre escalf…tots els missatges, els aplaudiments, les ovacions quan ens veieu arribar a l’hospital, sigui de dia o bé de nit ens ajuden a tots i no sabeu com. Ja que esteu confinats i espero que ho esteu fent estrictament, perquè cal que ens hi esforcem tots i tinguem els ànims pels núvols, atès que som molts i moltes qui estem treballant als hospitals, qui us llegim i qui us necessitem. Moltes gràcies a totes i tots!“\nVolem deixar palesa la nostra solidaritat també amb el personal de les farmàcies de qui se’n parla poc, com ens explica, na Núria @Nuriolfarma: “les farmàcies som les grans oblidades, sembla que siguem sanitaris de segona fins que hi ha una emergència, llavors som sanitaris de primera, però amb recursos de tercera. Aquests dies son difícils per tots, la gent està preocupada i molt nerviosa i des de la farmàcia ens passem el dia dient “no tenim mascaretes, no tenim gels hidroalcohòlics, no tenim guants…”. Nosaltres complirem la nostra responsabilitat vers la societat i anirem solucionant totes les dificultats que se’ns presentin però demanem a la gent paciència i que siguin responsables, no cal anar a la farmàcia a buscar vitamines, o les pastilles per la caiguda del cabell… i a la gent gran els diem que es quedi a casa, no cal que agafin més medicació de la necessària, que potser no es el millor moment d’anar a la farmàcia “a veure que surt a la recepta”, que el subministrament està garantit. Pel bé de tots, quedeu-vos a casa. Ens en sortirem.”\n* Com diu el poeta @PerePeries amb les seves paraules:\nQuan som fràgils\na la por i a l’amenaça,\nens ha de néixer dins\nl’agraïment i l’esperança.\nd’un gresol d’adversitat,\nla llavor d’un món millor.\nDesitgem una ràpida recuperació a totes les persones que pateixen el Coronavirus i d’entre elles al President MHP Quim Torra, al vicepresident Pere Aragonès i al Síndic de Greuges, Rafael Ribó.\nMolta força a tots els veïns de la Catalunya nord!\nEn breu més informació i testimonis.\nGràcies a tothom pel vostre solidari i gran cor i als artistes solidaris @Byjunkye i @JordiMagria1.


Montserrat Morera Escarré guanya el premi Núvol | Núvol\nAquest dissabte a les 17.30h s’ha fet el lliurament del premi Núvol de contes en el marc de la Setmana del Llibre en Català. Enguany el jurat ha estat format pels agents literaris.Pau Centellas de l’Agència Sílvia Bastos, Teresa Pintó de l’Agència Carmen Balcells, Carlota Torrents d’Asterisc Agents, Maru de Montserrat d’International Editors, Txell Torrent d’MB Agencia Literaria, Bernat Fiol de SalmaiaLit i Berta Bruna de Sandra Bruna Agència Literària, són els set membres que formaran part del jurat d’enguany. Després d’una votació molt igualada, han premiat els següents contes:\nUna maleta molt pesada, de Montserrat Morera Escarré\nRomanticisme gramatical, de Gemma Tomàs\nFlors al gronxador, de Ruth Tormo\nEl primer premi consisteix en una estada d’un cap de setmana de Priorat Versió Original a la tardor. El segon premi serà una subscripció per un any al digital de cultura Núvol. I el tercer, un lot de llibres.\nTambé hi haurà un premi per als tres primers contes més votats gentilesa del Laboratori de Lletres: el guanyador obtindrà un curs de 25 hores presencial de novel·la, conte o escriptura creativa i una llibreta d’exercici del Laboratori de Lletres, mentre que els altres dos finalistes obtindran un curs de tres hores “Imagina i escriu” del mateix Laboratori de Lletres.\nUs recordem que els tres contes més llegits han estat aquests:\nPotser demà, d’Àgata Sala: 1.448 lectures\nAmics per sempre, de Josep Maria Sucarrats: 1.165 lectures\nUna maleta molt pesada, de Montserrat Morera Escarré: 1.052 lectures\nÀngels Freixa el 12 setembre 2017 a les 10:59 ha dit:\nPer a mi, “Amics per sempre” “Prazeres” i “#lafidelmón” mereixien els premis, no obstant el primer no arribés ni a finalista. Respecto la decisió del jurat i els votants però no la comparteixo.\nGràcies per deixar-me opinar.\nÀngels Freixa el 12 setembre 2017 a les 11:12 ha dit:\nPotser seria més correcte dir que mereixien alguna cosa més. No vull treure mèrits a “Romanticisme gramatical” que em sembla un bon conte.


La cita solidària se celebrarà el 26 d’octubre\nAquest dilluns s’ha presentat la Marató de les Terres de Lleida (MTDL) que se celebrarà el 26 d’octubre amb sortida i arribada des del Monestir de les Avellanes amb una marxa, una mitja marató i la marató.\nLa presentació ha tingut lloc a la sala de premsa de la Diputació i ha comptat amb la presència del vicepresident quart de la Diputació, Ferran Accensi i les intervencions del responsable de promoció de l’IRBLleida, Josep Maria Bosch, la psiquiatra Iolanda Batalla, del projecte solidari del trastorn límit de personalitat; el terapeuta ocupacional, David Fernandez, el director del Monestir de les Avellanes, Robert Porta, el delegat d’Esports de la Generalitat a Lleida, Joan Segura, i el director de la cursa, Xavi Thai.\nAquesta cursa dona continuïtat a la Ultra Trail Terres de Lleida que es va organitzar amb èxit i per primera vegada l’any 2017 amb la participació de 120 atletes. Enguany s’esperen 200 participants a la Marxa i uns 150 a la marató i mitja marató.\nLes inscripcions tenen un preu de dos euros que es destinaran a la investigació del ‘trastorn límit de la personalitat’ dirigit pel Dr. Josep Pifarré. En aquest sentit, Iolanda Batalla, directora del projecte ‘Afrontant el buit’, a través del projecte de l’Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRB Lleida), ha explicat que es tracta de persones amb dificultats en regular les seves emocions i pensaments; conductes impulsives i a vegades imprudents, que poden incloure autolesions o intents de suïcidi, amb dificultat en mantenir comportaments estables i dirigits cap a metes vitals; o que estableixen relacions inestables amb la resta de persones,.


Marc Grau, coautor de l'informe “Bones pràctiques per a la gestió del talent i la millora de la competitivitat en l'empresa” | UIC Barcelona\nMarc Grau, investigador de l'Institut d'Estudis Superiors de la Família, publica al costat de la degana de la Facultat d'Educació, la Dra. Esther Jiménez i la Dra. Nuria Chinchilla l'informe “Bones pràctiques per a la gestió del talent i la millora de la competitivitat en l'empresa”\nLa degana de la Facultat d'Educació, Esther Jiménez, ha publicat al costat del Dr. Marc Grau, de l'Institut d'Estudis Superiors de la Família i a la Dra. Nuria Chinchilla l'informe “Bones pràctiques per a la gestió del talent i la millora de la competitivitat en l'empresa”, en el qual han participat més de 100 empreses. Jiménez, com a investigadora principal i professora lectora en IESE Business School així com Chinchilla, directora de l'estudi, i Grau destaquen entre les principals conclusions que “les empreses mitjanes (de 50 a 199 treballadors) mostren menys comunicació i sensibilització pels temes d'igualtat”.\nA la presentació de l'estudi, que es va dur a terme el 31 de maig, hi va assistir la secretària d'Estat d'Igualtat del Ministeri de la Presidència, Relacions amb les Corts i Igualtat, Soledad Murillo. En l'acte es van analitzar diverses dades extretes de l'informe com que en les companyies analitzades, la bretxa salarial arriba al 18,7 %. Una dada rellevant si es constata que el 63 % de les empreses participants no ha fet mai un estudi sobre la bretxa salarial.\nL'informe “Bones pràctiques per a la gestió del talent i la millora de la competitivitat en l'empresa” també assenyala que, en l'últim exercici, s'ha reclutat un terç més d'homes que de dones i s'ha promocionat una quarta part més d'homes. Així mateix, només el 55 % de les empreses fa referència explícita en el codi ètic sobre conciliació i un 60 % sobre igualtat efectiva.\nEls resultats també constaten que el 77 % de les empreses fomenta la diversitat de gènere en l'alta direcció i que, del més de centenar d'empreses que han participat en l'estudi, el 62 % afirma que disposa de polítiques d'igualtat d'oportunitats. El 97 % d'aquestes companyies afirma que haurien d'incloure's indicadors de diversitat en el quadre de comandaments de la Direcció. Només el 55 % de les empreses fa referència explícita en el codi ètic sobre conciliació i un 60 % sobre igualtat efectiva.\nFinalment, totes dues investigadores conclouen que en el sector energètic, el 67 % considera la diversitat de gènere com una prioritat en la promoció, mentre que en el sector Life Sciences (20 %) i en el de serveis (27 %) ho veuen com una prioritat menor.


En data de 22 de març de 2020 es fa pública la llista provisional amb les puntuacions i la relació de persones que han acreditat mèrits amb defectes formals.\nPodeu consultar-la a la pàg web http://oposicions.caib.es, accedint al corresponent procediment.\nAL·LEGACIONS I ESMENES\nLes persones aspirants disposen d'un termini de deu dies hàbils, comptadors a partir de l'endemà de la publicació de la llista (del 23 de març al 8 d'abril), per al·legar les rectificacions que considerin pertinents sobre la valoració provisional de mèrits del concurs.\nDins aquest termini, les persones interessades poden veure l'expedient de valoració a la web de l'EBAP.\nLes persones que hagin d'esmenar o aclarir algun mèrit, sense perjudici que també demanin revisió dels mèrits, han de presentar la documentació corresponent en el Registre General de l'EBAP mitjançant un escrit dirigit a la Comissió T. de Valoració.\nLes persones que hagin sol·licitat la revisió en termini, residents a l'illa de Mallorca, s'han de personar el dia 23 d'abril de 2021 a les 09:00 h.a la seu de l'EBAP a Palma (C/Gremi de Corredors, 10, 3r, Pol.de Son Rossinyol).


El protector de pantalla de llum anti-blau és realment eficaç?\nAmb la popularitat dels telèfons mòbils i altres productes electrònics. Tant si és feina o vida, els ulls de moltes persones ja són inseparables de les pantalles electròniques.\nTothom està familiaritzat amb els perills de mirant les pantalles electròniques durant molt de temps. El mercat de pel·lícules de protecció de pantalla també ha llançat una pel·lícula de protecció de pantalla de llum anti-blava amb protecció ocular i llum anti-blava com a punt de venda.\nQuina diferència hi ha entre ells? Pot realment evitar la llum blava? Consulteu la meva introducció detallada a continuació.\nQuè és "Blu-ray"\nAquí per corregir un estereotip. La llum blava no és tota la llum blava nociva. De fet, la llum blava amb una longitud d'ona entre 480 nm-500nm és fins i tot beneficiós per al cos humà.\nLa llum blava nociva que sovint diem és realment la llum blava d'ona curta amb una longitud d'ona entre 400 i 450Nm.\nEl dany de la llum blava\nLa llum blava d'ona curta té un fort poder penetrant. L'exposició a llarg termini a aquesta llum blava durant més de 2 hores farà que les cèl·lules epitelials de pigments de la retina es redueixen i les cèl·lules fotoreceptors per morir, resultant en una disminució gradual de la visió i fins i tot la ceguesa.\nTambé accelera la descomposició de Luteina, que pot absorbir la llum nociva als ulls i provocar degeneració macular que protegeix la retina. D'aquesta manera, la llum nociva com la llum blava es fa fàcil de penetrar, i els ulls humans es tornen molt fràgils.\nEspecialment per a nens amb ulls immadurs, el dany de la llum blava és més directa i òbvia.\nA més, la llum blava pot inhibir la secreció de la melatonina, interrompre el son, i augmentar la incidència de les principals malalties.\nProtector de pantalla de llum anti-blau\nEl principi de treball de la pel·lícula de protecció contra la pantalla anti-blava és reduir els danys als ulls absorbint i convertint la llum blava d'ona curta d'alta energia emesa per la font emissora de llum. Pot bloquejar eficaçment els rajos ultraviolats, la llum blava d'ona curta i altres rajos perjudicials per al cos humà. Reduir la irritació de la llum blava als ulls i protegir els ulls en tot moment.\nEl protector de pantalla anti-blau no només protegeix els ulls de la llum blava, sinó que també protegeix el dispositiu de rascades i esquerdes.\nANTERIOR Què és una màquina de tall de mini hidrogel?\nEls protectors de pantalla hidrogel són bons? PRÒXIM


Vila-real se suma a la repulsa contra la violència de gènere a través del mural ceràmic “La Comunitat” | Bonart\nEl municipi de Vila-real ha volgut sumar-se al projecte artístic què dos ceramistes, Àngel Igual i Antonio López Requena, han posat en marxa per conscienciar la societat sobre el rebuig a la violència de gènere. En aquesta ocasió ha estat la Regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Vila-real la que organitza els treballs del mural ceràmic amb la col·laboració de la regidoria d’Igualtat, el projecte Juntes de Creu Roja Vila-real, l’associació Andrea Carballo i el Grup de Dones de Vila-real.\nLa premissa per a la creació d’aquest mural ceràmic que està previst s’instal·li en diferents ciutats espanyoles i batejat com “La Comunitat” en repulsa a la violència de gènere és que sigui col·laboratiu. L’activitat estarà dirigida pels dos ceramistes (Àngel Igual i Antonio López) i serà participativa, oberta a tots els públics i, insisteixen, gratuïta. Per participar no cal portar cap material.\nEls artistes ja han avançat que el mural “es confeccionarà a partir de peces ceràmiques en forma de mòduls hexagonals que recorden les cel·les d’un rusc d’abelles on els participants podran deixar la seva empremta que quedarà per sempre amb el propòsit de recordar, ara i en el futur, la importància de la igualtat”.\nCal destacar que durant l’execució del mural a Vila-real es realitzaran gravacions i entrevistes per tal d’elaborar un documental de caràcter educatiu que s’està realitzant paral·lel al projecte.\nEtiquetes: La Comunitat · Vila-real · Violència de gènere


Els federalistes hem de votar sí o no a la independència? (Jordi Serrano)\n4 min. 11/12/2013 00:00\n260x366 Els federalistes hem de votar sí o no a la independència? / PERE VIRGILI Els federalistes hem de votar sí o no a la independència? / PERE VIRGILI\nAnalitzem la qüestió. Diverses generacions van empènyer el camí de la història cap a la llibertat, la democràcia i l'autonomia contra una dictadura feixista sagnant. Eren molts i molt valerosos. El dictador va morir al llit, però la dictadura va morir quan els carrers van ser ocupats pel poble i sobretot quan onades de vagues obreres d'unes dimensions colossals van emocionar al món. Però el front democràtic s'havia d'enfrontar a institucions molt poderoses: policia, Guàrdia Civil, exèrcit, jutges, administració de l'Estat, Església, etc., i això va comportar que no s'arribés on volia la voluntat popular. Per exemple, a un oblidat punt de l'Assemblea de Catalunya: el dret a l'autodeterminació dels pobles, subscrit per totes les forces democràtiques sense excepció. Després de quasi 40 anys, potser ja hem tingut prou paciència per exercir-lo, no?\nD'acord amb això, hi pot haver federalistes que creiem que ha arribat l'hora de contribuir a la ruptura democràtica tan desitjada i, per tant, que és l'hora de subscriure la necessitat d'iniciar un procés constituent. L'alternativa significa avui una opció monàrquica immersa en una crisi institucional sensacional: crisi de la monarquia, crisi del Tribunal Constitucional, crisi en l'aparell de justícia, espionatges massius, crisi dels partits, crisi econòmica, corrupció en la cúpula del partit del govern, falta d'alternativa real, etc.\nHi ha persones que, portades per un anhel de justícia social, pensem que el millor és trencar les regles de joc d'una democràcia segrestada per la nomenklatura financera i permetre al poble tornar a ser protagonista. Els federalistes, és a dir, els que ens inspirem en la tradició republicana federal de Pi i Margall, no només podem acceptar accidentalment la proclamació de la república catalana, sinó que ens la podem arrogar com a pròpia sense cap mena de dubte. Així ho va fer Lluís Companys, per exemple.\nEl diumenge 24 de novembre Toni Soler explicava a la contraportada d'aquest diari i de manera molt clara el sentiment dels federalistes davant la cruïlla històrica que s'acosta. Som la gent que en les enquestes del CEO optàvem per un estat català federat a Espanya. Una opció que fa uns anys era força sofisticada i requeria una certa cultura política.\nCrec, modestament, que per aquesta raó els federals vam optar per l'opció independentista. Cal recordar que la tercera via va fracassar quan no se'n va acceptar la versió del setembre del 2005 o, ja amb tota seguretat, l'any 2010 amb la sentència contra l'Estatut.\nPer al retrobament de les dues tradicions també falta que els independentistes s'adonin algun dia que provenen del republicanisme federal pimargallià. D'on, si no? L'èxit de l'embat depèn de què passi amb el sector federal, que, segons el CEO, fluctua entre el 21% i el 35%.\nPotser cal explicar que qui va fer la primera Constitució republicana per a Catalunya -per encàrrec de Francesc Macià- va ser un republicà federal: Josep Conangla. Per tant, no cal ser independentista per estar a favor que el poble català obri un procés constituent: qualsevol demòcrata hi ha d'estar necessàriament a favor. Els conflictes es poden resoldre de moltes maneres. Si volem resoldre'ls per la via pacífica i democràtica, això només es pot fer preguntant als catalans. Són les regles de joc de la llibertat i la democràcia.\nVoler una república catalana és el vell somni del republicanisme federal, des de Ramon Xauradó fins a la gran figura de totes les esquerres, Francesc Pi i Margall, passant per Abdó Terrades, Josep Anselm Clavé o Narcís Monturiol. Molta gent hi ha deixat la pell, en aquesta utopia.\nA tots els catalans que tenen forts lligams familiars, culturals i emocionals amb persones d'arreu i dels altres pobles d'Espanya cal explicar-los que la república catalana es pot fonamentar en la fraternitat amb els altres pobles germans d'Espanya si l'hegemonia és d'esquerres i humanista. Estem arribant a una cruïlla i no sabem què ens oferirà, però la gent progressista l'hem d'afrontar amb l'ambició d'agafar una ruta que ens condueixi cap a l'emancipació nacional entesa com una oportunitat per construir un país amb un alt grau de justícia social. Podem ser la Suècia del sud d'Europa. O podem marginar-nos-en definitivament i deixar que l'hegemonia l'aconsegueixin uns altres.