El govern espanyol vol pagar 11.000 euros anuals a qui retardi la jubilació El govern espanyol vol pagar 11.000 euros anuals a qui retardi la jubilació – El Món\nEl govern espanyol vol pagar 11.000 euros anuals a qui retardi la jubilació\nEl ministre Escrivá també aposta perquè les pensions es revaloritzin amb l'IPC de l'any anterior\nEl ministre espanyol d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, José Luis Escrivá, el 2 de febrer del 2021 / ACN\nACN 12/04/2021 6:42 pm\nEl ministre d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions, José Luis Escrivá, ha avançat aquest dilluns que el govern espanyol planteja un pagament únic de fins a 11.000 euros per any per retardar la jubilació. En la seva compareixença a la Comissió del Pacte de Toledo al Congrés dels Diputats, Escrivá ha reconegut que un dels objectius de la futura reforma de les pensions és incentivar aquesta jubilació demorada. “Aquí hem pensat en tres opcions: un percentatge addicional de la pensió del 4% per cada any de demora, un pagament únic de fins a 11.000 euros per any de demora, o bé una combinació d’ambdues”, ha apuntat el ministre d’Inclusió, que també aposta perquè les pensions es revaloritzin a partir d’ara amb l’IPC de l’any anterior.\n“Es tracta d’un nou mecanisme més senzill i fàcil de comprendre, basat en l’IPC, i que seria avaluat cada cinc anys pel propi Pacte de Toledo”, ha afirmat Escrivá, que considera que aquest nou mecanisme s’està concretant en una fórmula “més transparent i comprensible per a tothom” que deixaria enrere el sistema implantat el 2013 per l’executiu de Rajoy. “I en el suposat cas d’inflació negativa –un fet molt poc freqüent- les pensions no patirien cap reducció, sinó que quedarien inalterades”, ha puntualitzat el ministre d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions. Seria en els tres anys següents amb valors positius quan es compensaria aquesta diferència, tret de les pensions mínimes a les quals no se’ls aplicaria aquesta compensació.\nEscrivá ha insistit en la necessitat d’alinear l’edat real de jubilació dels espanyols (64,5 anys) a l’edat legal de 66 anys establerta aquest any per la reforma de les pensions de 2011, i que augmentarà als 67 anys l’any 2027. “Cal fer molt més atractiva la permanència a la feina per a tots aquells treballadors que puguin i desitgin seguir treballant”, ha recalcat el titular de Seguretat Social, que ha defensat nous incentius com aquest pagament únic per cada any de demora de la jubilació. Segons la proposta del govern espanyol, per a un pensionista amb una pensió anual de 15.000 euros a l’edat ordinària suposaria incrementar-la a 21.285 euros si demana un any de demora i a 27.570 euros per dos anys de demora. Aquest ‘xec’ aniria d’un mínim de 4.785 euros fins a un màxim de 12.060 euros.\n‘Dificultar’ les jubilacions anticipades i les parcials\nEn paral·lel, Escrivá ha posat sobre la taula altres iniciatives com la modificació dels coeficients reductors de jubilació anticipada, ja que en aquests moments “el sistema és regressiu i afavoreix les rendes més altes”, la flexibilització de la jubilació parcial o la modificació de la clàusula de jubilació forçosa. El Ministeri d’Inclusió planteja que els coeficients reductors siguin mensuals –en comptes de trimestrals com ara- i Escrivá s’ha mostrat clarament partidari de ‘dificultar’ aquestes jubilacions anticipades. En l’actualitat, si una persona es vol jubilar dos anys abans té una reducció del 16% el primer any amb reducció progressiva fins al 2%. El ministre vol que a partir d’ara aquesta retallada sigui del 21% per acabar baixant al 3,3%.\nUn altre dels cavalls de batalla, segons Escrivá, hauran de ser les jubilacions parcials. “Cal flexibilitzar el seu ús i també corregir l’abús que s’ha fet d’aquesta figura en alguns moments”, ha assenyalat el ministre d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions, que creu que aquesta jubilació parcial s’ha convertit en un tipus de jubilació anticipada. Escrivá ha traslladat als agents socials que vol limitar la concentració de la jornada fins al 60% en el primer any, amb la possibilitat que en algunes feines considerades perilloses es pugui respectar la totalitat de la compactació. El ministre igualment es mostra partidari d’eliminar les jubilacions forçoses per conveni col·lectiu, amb un període transitori d’un any.\n“Proposem un model semblant al francès, que no aplica les clàusules fins als 68 anys, amb polítiques actives per fomentar la permanència”, ha reblat Escrivá. El càlcul del govern espanyol és que aquest 2021 fins a un milió de treballadors treballen en un sector amb convenis on s’inclou una clàusula de jubilació forçosa. De fet, el ministre d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions ha assegurat que l’objectiu de la reforma és que “la jubilació sigui un dret i no una obligació, com estableixen ara alguns convenis”. Finalment, Escrivá ha avançat la intenció que el nou sistema de cotització per a autònoms -amb 13 trams- entri en vigor el gener del 2022 i també s’ha mostrat convençut que el dèficit pressupostari de la Seguretat Social s’eliminarà el 2023.\nJosé Luís Marro 12/04/2021 7:37 pm\nFantàstic! Després ho afegirem a la Base Imposable a tipus general a la Renta i ens quedarán 6.000 eurets a tot estirar. Con que a mès ho ens farán cap retenció (estil Erto), la Renda de l'any seguent serà "gloriosa". Per cert que un increment de pensió si s'allarga la vida laboral ja existeix, així com una mayor deducció en Renda en l'apartat de Treball Personal\nJm 12/04/2021 7:48 pm\nEl gobierno de la gran nasssion...el govern de la puput\nEstat de misèria absoluta i les pensions als collons 12/04/2021 7:54 pm\nPagar pensions en un estat arruïnat, a on cada espanyol deu 30.000 euros es de gilipolles. Les esquerres demencials, ens han portat a la misèria absoluta. El deute descomunal nomes te la solució grega, que es el corralito i un enfonsament absolut de l'estat del benestar. Ni pensions, ni atur, ni cap ajuda\nAntoni Lopez 12/04/2021 8:49 pm\nSalvar les pensions, quin tip de riure. El Festival de les subvencions, pensions i beneficiencia s'ha acabat\nAnònim 12/04/2021 8:58 pm\nEs veu que a Espanya i colònies no hi ha joves a l'atur i per això volen fer pencar els vells. Més vells pencant + immigrants = més atur i salaris més baixos pels joves === augment de beneficis pels empresaris.\nops 12/04/2021 9:12 pm\nAixò és lo de la pastanaga i el ruc.\nLurdes R. 12/04/2021 10:56 pm\nCaram oficis de risc cero i esforç físic nul, faran l'agost, ara, els treballs que requereixen una preparació física òptima com caram podran perllongar els anys de treball. Altre tema, atur juvenil amunt, ja que les empreses mentre tinguin treballadors en actiu no els hi caldrà nous contractes. En fi, els directius i feines similars faran l'agost, els de l'"andamio" i similars acabaran fets una merda i augmentaran els accidents i baixes per malalties professionals. I si acaben amb el frau fiscal, o tanquen més de la meitat de vies d'Ave que són deficitàries cròniques i d'un cost de manteniment insostenible, i si demanen a la banca que torni tot el que s'han quedat i el PPSOE tornin el diners robats de la guardiola de les pensions i altres partides, i si fem un exercit modern que no gasti tants diners amb material per guerres convencionals que no es faran mai, etc. Només amb això, ja fórem un país ric.\nQue treballi Ferrovial. TOTS PER LA SUBVENCIO 13/04/2021 9:30 am\nA espanya per esser feliç , el millor es viure de les subvencions d'esquerres, totes i parar la ma. I d3spres fer negocis en negre pera no alimentar parasts i golfos delspartits d'esquerres perla misèria. Rates i caritat, junquerisme del DOMUND FERROVIAL\nciutadà 13/04/2021 12:16 pm\nSegur que fer-ho els resulta rendible.\nfat boy 13/04/2021 7:53 pm\nO sigui que pagaran uns 900 euros al mes, com aixo comporta unes deduccions d'un terc mes o menys la cosa quedara per uns 600 euros al mes, al cap de l'any es possible que amb l'altre sou salti escales i li toqui pagar mes. Com que cobrara de dos pagadors, al fer la declaracio li sortira mes car i encara haura de pagar mes impostos, al final haura treballat un any per obtenir uns 300 euros nets al mes. Per descomptat a l'estat li surt molt millor que pagar una pensio, ara el que ho accepti o be esta mort de gana o es un burro de marca major.


VEÏNAT D'ESPASENS - FONTCOBERTA - PLA DE L'ESTANY\nEl castell d’Espasens era, probablement, una casa forta dels segles XIV-XV origen de la família Espasens. Se’n conserven les ruïnes i part del fossat. Es va netejar i excavar el 1988 i el 1989. S’hi van trobar cinc plaques medievals d’arnès de cavall, ceràmica, projectils de canó i altres peces.\nAls voltants, s’hi han localitzat restes ibèriques i romanes.\nBen poca cosa sabem dels esdeveniments històrics d’aquest petit castell, tan sols tenim fe de la seva existència per la memòria a nivell popular, per existència d’una nissaga feudal de nom Espasens i per les restes que podem veure avui en dia del castell. Sabem que el 1015 n’era castlà Guixtardus Spada, primer cavaller conegut del llinatge d’Espasens i que Ramon d’Espasens assistí a les Navas de Tolosa el 1212. L’any 1379 la jurisdicció d’Espasens fou venuda per Pere el Cerimoniós a Pere d’Usall i en el mateix segle es parla de la capella de “Santa Maria d’Espasens” dins de la Parròquia de sant Martí d’Ollers, però no es fa referència a cap castell.\nArquitectura i estat actual:\nCreiem que fou el castell origen de la família d’Espasens, molt documentada al llarg de l’Edat Mitjana. Devia ser del tipus casa forta, dels segles XIV-XV, possiblement reutilitzat després com a masia, i avui totalment enderrocat, en la actualitat ha estat excavat i netejat de terra i runes, malgrat que hi manquen rètols que expliquin de que es tracta. Es veuen sorrenques i calcàries poc treballades unides per morter de calç. Es poden seguir bé les diferents estances de la part baixa de l’edifici.\nEscut dels senyors d'Espasens que es troba dintre l'Ermita de Santa Caterina d'Espasens que està just al costat.\nRestes de murs estructurals de l'antic Castell d'Espasens. En conjunt es conserva aproximadament els murs perimetrals del castell en una alçada d'un metre de promig, i un gruix que varia de 70 a 100m.\nFou lloc d'un llinatge de baixa noblesa de les comarques catalanes. El 1903 hi vivia Ramon d'Espasens. El 1332 el senyor del lloc era Berenguer d'Espasens i l'any 1363 el castell pertanyia a Ramon d'Espasens que tenia la tercera part dels delmes de la parròquia d'Ollers. El setembre de 1432 i fins el 1444 fou propietat de Berenguer d'Espasens, que fou el darrer que utilitzà aquell cognom. El 1480 passà a mans de Guillem Arnald de Pallol, la família del qual el continuarà tenint durant temps.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 6:36


Publicat\t15 de Desembre del 2014\nPAGO DE CARRAOVEJAS A la història del vi espanyol, pocs cellers han tingut un ascens tan fulgurant com Pago de Carraovejas. El seu cas d’èxit –que s’estudiarà a les escoles d’enologia, negocis i màrqueting– es gràcies a la feina desmesurada i a la cerca de la màxima qualitat de José Mª Ruiz, que fa 27 anys adquirí una parcel·la a Peñafiel per a elaborar un vi molt especial pel seu restaurant segovià. Avui amb el seu fill Pedro al capdavant i augmentant –si es pot– l’obsessió per aconseguir els millors raïms, presenten el…Llegir més\nPublicat\t6 d'Octubre del 2014\nSANCERRE Sancerre, a la Vall del Loire, està considerat com un dels paisatges on millor s’expressa la sauvignon blanc. La família Vacheron té una llarga història vitivinícola. Actualment, amb 50 hectàrees en propietat i dirigida pels cosins Jean-Laurent i Jean-Dominique Vacheron, és un dels cellers de referència. L’any 2006, després de durs esforços, reberen la certificació biodinàmica. Vacheron Sancerre 2013 és l’assemblatge de sauvignon blanc de diferents parcel·les, amb diversitat d’orientacions i plantat sobre sòls silícics. Al nas és incisiu, amb la fruita madura i cítrica, un record de pedra calcària i un…Llegir més\nTast de formatges per a la carta de temporada de Rías de Galicia i Espai Kru\nPublicat\t1 d'Octubre del 2014\nEl dilluns, 29 de setembre, més d’una vintena de clients, amics i periodistes, es van reunir al restaurant Espai Kru per fer un tast de més de 16 formatges i 8 vins per tal d’escollir la carta de formatges de la temporada del Rías de Galicia i del mateix Espai Kru. Eva Vila va proposar una extensa selecció de formatges del món dividida en diferents sèries perquè la nova carta tingués una una àmplia varietat. Quim Vila, per la seva banda, acompanyà les propostes amb una gran selecció de vins. Finalment, es van escollir 8 formatges. A…Llegir més\nMontblanc Edició Limitada Escriptors Daniel Defoe, 2014\nPublicat\t17 de Setembre del 2014\nCada any des del 1992, Montblanc ret homenatge a un escriptor il•lustre de la història. Aquest any la Writers Edition 2014 està dedicada a Daniel Defoe, pare de la novel·la anglesa i autor d’una de les grans novel·les de la literatura èpica ‘Robinson Crusoe’. Prolífic novel·lista, propagandista polític i periodista, és considerat el pare de la ficció realista que ha captat la imaginació de diverses generacions amb el seu colorit estil. L’estilogràfica es presentà ahir al Restaurant L’Òstia de la Barceloneta, amb un menú elaborat especialment per a l’ocasió -representat pel seu propietari…Llegir més


Kazamia Villas Illa de Creta Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAgia Fotia, Sitia, Illa de Creta, Grècia, 72300 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Kazamia Villas és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Sitia. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKazamia Villas ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, aire condicionat, insonorització, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Kazamia Villas és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Sitia.\nTots els tipus de viatgers (2) Parelles (2) Grups (2)


Rajoy anuncia que el dèficit del 2015 va tancar al 4,5%, tres dècimes per sobre de l'objectiu fixat\nActualitzat 11/02/2016 14:25 CET\nEl president del Govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, ha afirmat aquest dijous que el dèficit públic va tancar l'any passat al 4,5% del PIB, tres dècimes per sobre de l'objectiu acordat amb la UE i que estava al 4,2%.\nEl líder de Ciutadans, Albert Rivera, ha suggerit després de reunir-se amb Rajoy durant gairebé hora i mitja que el president espanyol en funcions estava disposat a negociar amb Brussel·les una flexibilització de la sendera de consolidació fiscal.\nMinuts més tard, el mateix Rajoy ha subratllat que la Comissió Europea (CE) "actua amb flexibilitat i intel·ligència" amb els països que estan compromesos amb la reducció del dèficit, entre els quals s'inclou Espanya, com el seu judici demostra que el país hagi aconseguit "abaixar del 9,1% al 4,5%" el dèficit públic durant l'última legislatura després de fer "un gran esforç".\nBRUSSEL·LES DEMANA MÉS AJUSTOS\nSegons les seves paraules, el desequilibri pressupostari l'any passat s'hauria reduït 1,19 punts, des del 5,69% que es va tancar el 2014. Una contenció que, tot i això, no compliria amb les expectatives de Brussel·les, amb qui el Govern espanyol havia pactat un objectiu del 4,2%.\nDe fet, el comissari d'Assumptes Econòmics, Pierre Moscovici, porta mesos advertint d'aquest incompliment, avisant que es repetirà també el 2016 i exigint un ajust addicional d'uns 9.000 milions d'euros en els Pressupostos d'aquest exercici.\nEn aquestes circumstàncies, i a falta que es confirmin oficialment les dades de dèficit públic de tancament del 2015, Rajoy no s'ha compromès a negociar una nova sendera de consolidació fiscal de manera expressa tot i que sí ha reconegut que "el que es pot fer en un any es pot fer en dos i és més còmode" i ha subratllat que si el tema es tracta "tranquil·lament" es pot "arribar a una entesa i un acord", sempre que es mantingui el compromís amb la consolidació.


Fes tu mateix les decoracions de Nadal: les 13 idees més boniques – Asigoy\nHome projectes de bricolatge Fes tu mateix les decoracions de Nadal: les 13 idees més boniques\nby adminon novembre 17, 2021 novembre 17, 2021 Leave a Comment on Fes tu mateix les decoracions de Nadal: les 13 idees més boniques\nLa temporada pre-nadal només esdevé realment reflexiva amb manualitats, decoració i preparació. Per cert, podeu fer fàcilment totes les joies que adornaran la majoria de cases i jardins a partir de finals de novembre. Això no només t’estalvia molts diners, sinó que també t’aporta l’esperit nadalenc.\nEt mostrarem com pots fer tu mateix globus de neu, doblar tovallons o fer tu mateix decoracions nadalenques amb puntes de pastissos.\n1-5 tovallons plegables\nEls tovallons són la cirereta del pastís de la decoració de la taula. Si a més les doblegues perquè semblin de Nadal, segur que serà la festa més ambientada de la teva vida. Fer que els tovallons senzills semblin de Nadal és molt fàcil.\nAquí pots descobrir com pots fer tu mateix les més boniques creacions de tovallons.\n6-7 Feu globus de neu amb pots d’escabetx\nQui no coneix el bon vell globus de neu com a record de les vacances? Un dels globus de neu més antics coneguts es va presentar a l’Exposició Mundial de París el 1878 i mostrava un home amb un paraigua obert. Però els globus de neu no només són coneguts i estimats, sinó que també són molt fàcils de reproduir. Sobretot per Nadal és una bona idea jugar amb un motiu festiu i regalar-lo.\nAquí pots descobrir com de fàcil és fer tu mateix globus de neu.\n8è-9è Fes tu mateix la decoració de Nadal\nPodeu fer belles decoracions de Nadal amb ampolles i bosses de plàstic en molt poc temps. Això no només és barat, sinó que amb aquestes dues idees podeu crear alguna cosa especial per als dies de festa que destaqui amb habilitat de la barreja deco-monòtona.\nAquí podeu trobar les instruccions de manualitats per a les vostres decoracions nadalenques fetes per vosaltres mateixos.\n10-12 Evoca decoracions nadalenques amb puntes de pastissos\nUn adorn de pastissos no només és perfecte com a base per a delicatessen dolces. Una gran decoració nadalenca es pot fer fàcilment amb aquests bonics accessoris de paper blanc. El més bo de la part superior del pastís és el seu baix preu, i també està disponible en diferents colors i amb diferents patrons de vora.\nAquí trobaràs tot el que necessites saber sobre l’encaix de pastissos com a decoració nadalenca.\n13. Arbre de Nadal de palet\nEn els freds i foscos dies de desembre, són sobretot les decoracions brillants i brillants de les finestres i dels jardins les que creen l’esperit nadalenc en nosaltres. Amb un arbre de Nadal de palet fet a tu mateix, aquest any serà especialment festiu per a tu. Per exemple, poseu-lo al vostre jardí per mostrar als vostres veïns que pot arribar el Nadal. Per descomptat, en lloc d’un arbre de Nadal, podeu fer la paleta en forma de ninot de neu.\nAquí podeu trobar les instruccions de construcció de l’arbre de Nadal de palets.\nT’hauries pensat que podries plegar fàcilment tovallons senzills, fer tu mateix globus de neu o fins i tot construir un arbre de Nadal amb palets? Aquestes són realment les millors idees per fer una decoració nadalenca extraordinària.\nPrevious ArticleEntra a una bonica casa d’estil de praderia inspirada en la natura de Minnesota\nNext Article10 consells de comportament per a dos escenaris


Llibres sobre veus silenciades - Catalunya Ràdio\nRelats sobre vides humils que no passaran a la història, però que són un exemple de fortalesa, tendresa i empatia\n10/05/2022 - 14.49 Actualitzat 10/05/2022 - 22.11\nHi ha algú que ens tapa les orelles. Algú impedeix que hi sentim. A les recomanacions de la setmana del "Ciutat Maragda", la llibreria Pebre Negre ens recomana tres llibres que són un megàfon per a veus silenciades i que tenen molt a dir.\n"Reunió", de Natasha Brown. Traducció de Maria-Arboç Terrades (L'Altra Editorial)\nUna dona britànica que té com a mantra les paraules "Abaixa el cap, estigues calladeta, tira endavant." Són moltes les històries que ens poden venir al cap per entendre com ha estat la vida de la nostra protagonista, i que hagi acabat pensant i vivint d'aquesta manera.\nLa resposta és molt senzilla: és dona, negra i d'origen humil. Escrita amb un estil poderosíssim i una precisió poc habitual, aquesta novel·la és atrevida, captivadora i ens convida a reflexionar sobre els privilegis.\n"Naïm", de Naïm Batruni. Il·lustracions d'Alba Domingo (Editorial Piscina, un petit oceà)\nUn nen d'onze anys escriu les seves vivències i pensaments per poder alliberar la seva necessitat d'expressar-se. Amb una sinceritat pròpia d'aquesta etapa de la infantesa, la novel·la ens convida, de forma íntima, a gaudir de la tendresa del protagonista.\nLa història dibuixa uns quants somriures davant les sortides humorístiques del dia a dia d'en Naïm. Una lectura que desperta diferents empaties segons el moment i l'edat en què es llegeixi.\n"Padrines", diverses autores (Pagès editors)\nSis testimonis d'àvies que cobren vida gràcies a sis dones artistes que expliquen les seves experiències sobre la maternitat i la criança. Un recopilatori de confidències d'una generació silenciada, que ens ensenya que cada casa és un món i que conèixer les experiències de les dones de la nostra família ens ajuda a entendre quin tipus de dones som avui.\nLlibres per trobar noves perspectives


Les millors botifarres d'ou artesanes del país es fan a M...\nINICI > ACTUALITAT > Les millors botifarres d'ou artesanes del país es fan a Moià i a Vic\nLes millors botifarres d'ou artesanes del país es fan a Moià i a Vic\nEl 4t Concurs Nacional dedicat a aquest producte premia Cal Noc i Can Vilada\nGuanyadors del Concurs Nacional de Botifarra d'Ou 2019\nEls guanyadors del 4t Concurs Nacional de Botifarra d’Ou Artesana han estat Guillem Sala Vilardell, de Cal Noc (Moià), i David Riera Molist, de Can Vilada (Vic), en les categories de botifarra tradicional i botifarra singular, respectivament. En aquesta última categoria destaca la botifarra d’ou pigada elaborada amb una barreja de botifarra de perol i negra. Tots dos shan imposat a una setantena de botifarres que s'han presentat a l'edició d'enguany.\nGuillem Sala Vilardell va guanyar amb una botifarra “elaborada amb productes de proximitat de gran qualitat que segueix la fórmula familiar de més de 100 anys que generació rere generació va evolucionant seguint, sempre, l’essència tradicional”. Per altra banda, David Riera Molist tenia la intenció de “traslladar al paladar del consumidor la mescla del sabor de dues botifarres antigues com són la de perol i la negra amb una més moderna”.\nEl certamen té l'objectiu de "reforçar el valor dels productes artesanals i del comerç de proximitat i, a més, millorar la qualitat d'un dels productes tradicionals i de festa procedents del receptari popular". En aquesta edició, organitzada per la Fundació Oficis de la Carn amb el suport de la Federació Catalana de Carnissers i Cansaladers-Xarcuters, s'han presentat 72 botifarres d'ou, una vintena més que l'any anterior. Aquest fet demostra un creixement i consolidació del concurs i ve lligat amb l’expansió geogràfica dels inscrits: de les 44 empreses participants, 27 són de la província de Barcelona, 12 de Girona, 4 de Tarragona i una de Lleida.


Farinera Teixidor - Arquitectura Catalana .Cat\nEsbós de la façana de la Farinera Teixidor.\nL'any 1910 l'industrial Alfons Teixidor encarrega a Masó una de les obres que esdevindrà emblemàtica en la carrera de l'arquitecte: el complex integrat per la vivenda de la família Teixidor, el cos d'oficines i les naus industrials, destinades a farinera i magatzems. La funció de l'edifici queda revelada des de l'exterior, tal com va deixar escrit el propi arquitecte ''fins i tot les teulades i la cúpula seran blanques ¡Tot nevat! Vull que sigui realment la casa de les farines.''. Les peces de majòlica blanca del taller d'Antoni Serra i les escates dels germans Coromina permeten a Masó materialitzar aquestes paraules.\nA la franja industrial entre l’eix de Santa Eugènia i la séquia Monar, l’encàrrec comprenia farinera, oficines i habitatge i es va materialitzar en un procés que va durar fins al 1923, en què es completà a banda i banda amb magatzems. Un Masó acabat de titular (1906) desenvolupa les idees de l’avantguarda, des de Viena fins a Gaudí i Charles R. Mackintosh, en aquesta obra cabdal del modernisme gironí. La ceràmica vitrificada —després un tret recurrent en la seva producció— hi adquireix un protagonisme extraordinari gràcies a la capacitat de crear forma i volum; l’evocació de la farina serveix de pretext per a un esplèndid joc de volums, ondulacions i pinacles. La majòlica blanca està signada pel ceramista A. Serra i les escates, pels Corominas. El treball de forja d’acer, executat per un brillant Nonici Cadenas, acompanyaria des d’aleshores la trajectòria futura de l’arquitecte gironí.


Un cinema... de por! - Ibiza Film Office\nSense comentaris a Un cinema… de por!\nEn aquesta ocasió ens ve molt de gust parlar d’un gènere que no ha estat molt explotat quant a rodatges a la nostra illa, però que cada vegada més, va ocupant un lloc molt important en quant al nombre de films o curts basats en aquesta temàtica… estem parlant del cinema de terror.\nSi ens endinsem en aquest món, no podem continuar sense ressaltar les figures d’Adrián Cardona i Héctor Escandell. Eivissencs de naixement, els seus treballs sempre han estat relacionats amb l’illa i generalment han tendit al format curt.\nFent un repàs per les cintes de Cardona, que són les primeres que van començar a sobresortir en el gènere amb escenari a Eivissa, trobem “Real Zombi Revólver”, “La Raíz del Mal”, “Brico Killer”, “Brutal Relax” i “Fist of Jesus”, destacant aquesta última que va ser seleccionada en més de cent festivals nacionals i internacionals, aconseguint fins a 76 reconeixements.\n“El hijo del taxidermista”\nEns centrarem ara en la filmografia d’Héctor Escandell, un dels referents en el gènere, com ja us avançàvem al començament. L’any 2016 s’estrena el llargmetratge “Los Crímenes del día de Todos los Santos” dirigida per Escandell i Vicente Torres, després de l’èxit del curt que es va rodar en 2013 amb el mateix títol.\nEn 2014 roda “No Vida”, un curt molt breu que narra la història d’uns pares desesperats que tenen diferents opinions sobre com actuar davant la greu malaltia de la seva filla. Rodat íntegrament a Santa Agnès de Corona, va ser triat millor curtmetratge local en la XVII Mostra de curtmetratges de les Festes de Sant Bartomeu i seleccionat en 12 festivals nacionals i internacionals.\nA l’octubre de 2018 es va començar a rodar un primer avanç de “Incestum“, un llargmetratge de pur terror psicològic i el projecte més ambiciós d’Escandell fins avui. El teaser ja està disponible i ens endinsa en una gran història que segur donarà molt a parlar; el rodatge està previst per a març de l’any que ve.\nLa història gira entorn d’una parella de classe alta del barri de Salamanca de Madrid que decideix, per donar una oportunitat al seu matrimoni, viatjar a Eivissa i assentar-se a una casa tranquil·la de l’illa. El primer avanç ha estat gravat en llocs tan reconeixibles com Cala d’Hort, Sa Talaia, una finca entre Sant Llorenç i Sant Joan i l’Església de Jesús. A més, el film comptarà amb actors de la talla de Fernando Esteso o Ana Vide i es nodrirà de l’experiència de professionals com Antonio Isasi–Isasmendi Jr qui figura com a director de producció, l’alemany Christoph Butenschön com a director de fotografia, l’eivissenc Adrián Cardona com a responsable dels efectes especials i amb Karen Cunill, com a encarregada del maquillatge.\nIndubtablement estem desitjant veure el resultat final perquè sembla que aconseguirà el seu propòsit de terroritzar a l’espectador.


El 36,7% dels catalans és partidari de l'autodeterminació, segons el CIS\nActualitzat 13/05/2021 13:29 CET\nÓscar J.Barroso/AFP7 - Europa Press - Archivo\nLa majoria assenyala que en la campanya del 14-F es va parlar molt més d'independència que del coronavirus\nEl 36,7% dels catalans és partidari d'un estat que reconegui a les comunitats la possibilitat de convertir-se en estats independents, mentre que hi ha un 18,6% que preferiria un sistema en el qual les comunitats tinguin més autonomia i també un 18,4% per al qual no cal fer cap canvi en aquesta matèria.\nAixí es desprèn de l'enquesta postelectoral dels comicis catalans del passat 14 de febrer que ha elaborat el Centre d'Investigacions Sociològiques (CIS) i s'ha publicat aquest dijous.\nDesprés dels comicis, el CIS també va preguntar sobre la possibilitat d'un "estat amb un únic govern central, sense autonomies", opció que defensa el 10% dels entrevistats. A més, hi ha un 7,5% que es decanta per comunitats amb menys autonomia.\n42,5% TAN ESPANYOL COM CATALÀ\nD'altra banda, són majoria (42,5%) els que se senten tan espanyol com català, seguits del 21,4% que diu que se sent més català que espanyol. Només un 13,7% se sent únicament català, en relació amb un 8,3% que només se sent espanyol. A més, hi ha un 5,6% que assegura que se sent més espanyol que d'aquesta comunitat autònoma.\nEl CIS també ha volgut mesurar el nivell de "nacionalisme català" dels enquestats. Un 24,1% se situa en el "mínim grau de nacionalisme", comparat amb un 11% que es col·loca en el "màxim". En el punt mitjà, hi figura un 17% dels entrevistats.\nEl 49,2% dels catalans cita la independència de Catalunya com la qüestió més debatuda durant la campanya electoral, molt per sobre del coronavirus, que es queda amb un 10,3% d'esments.


El Consell ajorna la nova protectora d'animals comarcal fins al 2021 - Diari de Girona\nEl Consell ajorna la nova protectora d'animals comarcal fins al 2021\nEl projecte està aprovat però els ajuntaments han trobat una nova via per rebre ajudes per sufragar una part de les aportacions que han de fer\nacn/ddg 04.08.2020 | 23:08\nL'accés a l'Associació Protectora d'Animals i Plantes. ddg\nL'accés a l'Associació Protectora d'Animals i Plantes.\nEl nou centre de protecció i adopció d'animals de companyia de l'Alt Empordà que es construirà a Pedret i Marzà s'ajorna fins al 2021. El projecte, que lidera el Consell Comarcal, es va començar a tramitar a finals del 2019 i estava previst que l'Ajuntament del municipi on s'ha d'ubicar fes una modificació urbanística per poder aixecar-la però, finalment, haurà d'esperar. Segons han explicat des de l'ens comarcal, els tràmits urbanístics i l'obertura de la convocatòria del Pla Únic d'Obres i Serveis de Catalunya (PUOSC) van obrir una nova via de finançament. Diversos ajuntaments, dels 54 adherits al servei, van demanar ajuts per sufragar les seves aportacions. En total, els ajuts concedits sumen uns 200.000 euros.\nEl projecte executiu està aprovat i contempla una inversió de 830.324 euros. D'aquests, Figueres n'havia d'aportar 300.000 en dues anualitats, la Diputació 300.000 més i el Consell, 136.064 euros i la resta d'ajuntaments, 94.260 euros.\nPrecisament, el ple de Figueres va donar compte del requeriment previ a la resolució del conveni per a la construcció de l'equipament perquè les obres no s'han executat.\nLa infraestructura se situarà en una part del complex del Centre de Tractament de Residus (CTR) i substituirà la gossera que actualment hi ha a Figueres.\n300 gossos i 40 gats\nSanta Pau començarà les obres de can Torra el 2022.\nCentre de protecció i adopció d'animals de companyia de l'Alt Empordà


El Govern està a l'espera que el COE tiri endavant la candidatura dels Jocs d'hivern "amb el vistiplau o no d'Aragó" - Regió7\nL'executiu català reitera que vol la candidatura per al 2030\nBarcelona | 17·05·22 | 14:14\nEsportistes competint en els Jocs Olímpics d'Hivern ATHIT PERAWONGMETHA\nLa portaveu del Govern, Patrícia Plaja, ha afirmat que l'executiu està a l'espera que el Comitè Olímpic Espanyol (COE) tiri endavant la candidatura dels Jocs d'hivern "amb el vistiplau i no d'Aragó". En roda de premsa posterior al Consell Executiu, Plaja ha dit que és l'Aragó qui ha de respondre als interrogants sobre què passarà i que el COE serà qui haurà de fer pública la decisió final. La portaveu de l'executiu ha defensat que l'acord tècnic sobre el repartiment de les disciplines era "a tres bandes" i "beneficiós" i ha reiterat que el Govern vol presentar candidatura per al 2030. Sobre el president de l'Aragó, Javier Lambán, ha dit que "en política les formes són importants" i que no el Govern no entrarà amb "sortides de to".\nAquest divendres 20 de maig acaba el termini que va fixar el mateix COE per decidir sobre la candidatura, ja que l'1 de juny està previst que membres del Comitè Olímpic Internacional (COI) faci una visita sobre el terreny per conèixer-la i, per tant, hi ha d'haver una decisió presa.\nPlaja ha evitat entrar en "futuribles" i "escenaris de ficció" sobre què pot passar però ha reiterat que, en tot cas, el Govern vol aquesta candidatura per als Jocs d'hivern. "Veurem si no es donen les condicions per aquest acord quins són els diferents escenaris que hi ha sobre la taula", ha afegit.\nLambán confia en el treball amb "discreció" del COE per reconduir la candidatura\nEl president d'Aragó, Javier Lambán, ha dit que confia en el treball amb "discreció" que està fent el Comitè Olímpic Espanyol (COE) per poder "reconduir" el projecte d'una candidatura conjunta amb Catalunya per a uns Jocs d'Hivern el 2030. Segons Lambán, aquesta discreció és l'única "esperança" que tenen perquè la proposta actual està lluny de satisfer als aragonesos. Per això, Lambán ha apostat per mantenir-se en la més "absoluta discreció". En aquest sentit, també ha assegurat que des del COE no se'ls ha donat cap termini per arribar a un acord, contradient així el que fins ara s'havia dit que aquesta setmana s'havia fixat com a límit per arribar a l'entesa.


Avís Legal – Clave Associats\nCLAVE ASSOCIATS compleix amb els requisits establerts en la normativa actual sobre protecció de dades de caràcter personal i comerç electrònic. Amb aquesta finalitat, s’ha creat el següent Avís Legal:\nDenominació social: CLAVE ASSOCIATS SCP\nC IF: J64336530\nNom de domini: claveassociats.com\nAdreça: Cr/. Josep Anselm Clavé, 4 Local 2 08921 Santa Coloma de Gramenet (Barcelona).\nTel .: +34 (93) 466.12.42\nCorreu electrònic: administracio@claveassociats.com\nCol·legi d’Advocats de Barcelona (Col. 25. 102 )\nCol·legi d’Administradors de Finques (Col. 05614)\nTota persona que accedeixi a aquest lloc web assumeix el paper d’ usuari , comprometent-se a l’observança i compliment rigorós de les disposicions aquí disposades, així com a qualsevol altra disposició legal que fora d’aplicació.\nCLAVE ASSOCIATS es reserva el dret a modificar qualsevol tipus d’informació que pogués aparèixer al lloc web, sense que hi hagi obligació de preavisar o posar en coneixement dels usuaris aquestes obligacions, entenent-se com suficient amb la publicació al seu lloc web .\nL’ usuari accepta plenament i sense reserves les disposicions incloses en aquest Avís Legal, en la versió publicada per CLAVE ASSOCIATS en el moment mateix en què l’ usuari accedeixi a el lloc web.\nEl lloc web pot ser visitat lliurement i l’usuari es compromet a utilitzar els seus continguts i els serveis de conformitat amb la llei, la moral, els bons costums i el present Avís Legal. A aquest efecte, l’ usuari s’abstindrà d’utilitzar el lloc web amb fins o efectes il·lícits, prohibits i lesius dels drets i interessos de tercers.\nCLAVE ASSOCIATS no es responsabilitza dels errors o omissions, dels continguts del lloc web ni d’altres continguts als que es pugui accedir a través del mateix, ni dels danys derivats de la utilització del lloc web , ni per qualsevol actuació realitzada sobre la base de la informació que s’hi facilita.\nCLAVE ASSOCIATS ni garanteix l’absència de virus o altres elements lesius, que poguessin causar danys o alteracions en el sistema informàtic, en els documents electrònics o en els fitxers de l’ usuari d’el lloc web, ni respon dels danys i perjudicis que aquests elements poguessin ocasionar a l’ usuari o tercers.\nCLAVE ASSOCIATS es reserva el dret d’actualitzar els continguts de el lloc web i / o d’eliminar-los, com també de limitar i impedir l’accés als mateixos, ja sigui temporal o definitivament, sense avís previ.\nTots els drets de propietat intel·lectual i/o industrial del lloc web i de tots els seus continguts (textes, imatges, dissenys, creativitats, programari, codi font, fragment d’àudio, programes informàtics, descàrregues digitals, bases de dades, noms comercials, marques , logotips, i / o qualsevol altre signe distintiu, etc.) que formin o hagin format part de la mateixa en algun moment, estan protegits per llei i pertanyen a CLAVE ASSOCIATS i a les persones i / o empreses designades en el lloc web.\nEn cap cas s’entendrà que l’accés i ús de el lloc web implica la renúncia, transmissió, llicència, cessió, total ni parcial, ni autorització de cap classe, per a l’explotació, reproducció, comunicació pública, difusió, divulgació i / o transformació ni de el lloc web , ni dels seus continguts, entesos amb l’amplitud assenyalada en el punt anterior, ni tampoc dels drets de propietat intel·lectual i / o industrial inherents als mateixos.\nCLAVE ASSOCIATS protegeix les dades personals segons el que estableix la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD) i al Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, de mesures de seguretat dels fitxers que contenen dades de caràcter personal, així com en el nou Reglament General de Protecció de dades 2016/679 de l’ Parlament Europeu i de Consell de 27 d’abril de 2016 i la Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals , i la resta de legislació concordant.\nDenominació social: CLAVE ASSOCIATS\nLes seves dades seran tractades amb la màxima confidencialitat per gestionar la nostra relació comercial i poder informar sobre els productes i/o serveis que prestem. Les dades es conservaran fins que se sol·liciti la supressió a la següent adreça: administracio@claveassociats.com així com presentar una reclamació davant l’autoritat de control competent (www.aepd.es) si considera que el tractament no s’ajusta a la normativa vigent.\nCLAVE ASSOCIATS està legitimat per tractar les seves dades pel consentiment que ens atorga en la present comunicació.\nPer exercir els drets d’accés, rectificació, supressió i portabilitat de les seves dades, i la limitació o oposició al seu tractament, s’ha de dirigir per escrit a administracio@claveassociats.com\nL’empresa no assumeix cap responsabilitat sobre el contingut, informació o serveis que puguin oferir els enllaços que es presenten al nostre lloc web , i que tenen caràcter merament informatiu.


La Ciutat dels Somnis creix en visitants i dies d'obertura\nLa tercera edició en un nou format del Festival de la Infància se centra en la sostenibilitat\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 07 de gener de 2020 10:33\nTres nens participen en un taller de La Ciutat dels Somnis, l'antic Festival de la Infància | Cedida\nLa Ciutat dels Somnis ha tancat la seva tercera edició amb més visitants i dies d'obertura. L'antic Festival de la Infància ha registrat aquestes vacances de Nadal uns 35.000 assistents, mentre que l'edició passada hi van acudir unes 25.000 persones. Les dates d'obertura també han augmentat: enguany ha estat del 27 al 30 de desembre i s'han afegit tres dies més, del 2 al 4 de gener, aprofitant els dies de vacances a les escoles.\nEl format que va adoptar fa tres anys i que ha mantingut aquesta edició mescla diversió, educació, jocs, esports i valors. Enguany, s'ha centrat en la sostenibilitat, ja que l'eix temàtic principal ha estat la divulgació dels objectius de desenvolupament sostenible de l'Organització de les Nacions Unides (ONU). El festival es dirigeix a nens de fins a 12 anys i ha recreat una ciutat imaginària en els 17.000 metres quadrats del palau 2 del Recinte de Montjuïc de Fira Barcelona.\nMés info: Entreteniment i educació: la fórmula de la Ciutat dels Somnis\nLa presidenta de La Ciutat dels Somnis, Núria Basi, ha destacat el model utilitzat en el festival, l'edutainment, que permet "aprendre jugant". Quant a la sostenibilitat, el saló ha comptat amb un 40% del disseny fet amb materials reciclats. A més, s'han suprimit les ampolles i gots de plàstic i les invitacions i les acreditacions s'han fet amb paper reciclat.\nDurant els set dies que ha durat la Ciutat dels Somnis s'han portat a terme unes 120 activitats, amb espais que han recreat l'Ajuntament, la Diputació, una llar d'infants, un supermercat, un cinema, un port o un parc tecnològic, entre altre elements de la ciutat representats. El festival col·labora aquest any amb la fundació Soñar Despierto, a més de convidar més de 2.500 entitats socials que ajuden famílies desafavorides.


Piensa, crea... ¡Acción!: Comentaris de seqüències dels 400 cops de Truffaut\nHem distribuit cinc seqüències de la pel·lícula "Els 400 cops" en diferents grus. Cada grup ha tornat a visionar la seqüència per fixar-se en com està filmada i així fer un comentari dels plans i categoríes que hem anat treballant. Algun alumne del grup s'ha encarregat de fer un dibuix d'un pla d'aquesta seqüència per acompanyar el comentari. També han escrit com filmarien una seqüència semblant a la manera de'n Truffaut.\nAl principi de la pel·lícula surten els crèdits juntament amb uns tràvelings de París (contrapicats) seguint la Torre Eiffel. Els tràvelings són molt especials, estan gravats en gran angular.\nTot i ser en blanc i negre, la paleta de colors foscos ressalta molt i es distingeixen perfectament els colors i les emocions que vol fer arribar a l’espectador.\nPensem que en Truffaut havia de conèixer molt bé París per poder gravar aquests tràvelings inicials de la pel·lícula d’una manera tant espectacular. Pensem que la música dels tràvelings estava ben buscada a l’hora d’acompanyar les imatges.\nEn el nostre poble podríem gravar una seqüència semblant seguint el campanar de l’església. Com que coneixem molt bé el nostre poble, ja sabem des de quins carrers o llocs filmariem el campanar. Podríem fer els tràvelings amb furgoneta o cotxe.\nSeqüència de la nit i ampolla de llet:\nEn la seqüència de la nit tot és fosc (els fanals, les llums dels bars i els locals). Hi ha molt de contrast i ressalta la llum. Tot i que està filmat en blanc i negre, pots captar les diferents llums de les botigues, faroles i cotxes.\nAbans de robar l’ampolla, li queda tota la cara il·luminada i el fons fosc. Desprès d’uns segons mirant fixament alguna cosa, de cop hi ha una panoràmica molt forta de 180º (més o menys) i es veuen les caixes plenes d’ampolles de llet, que és el que estava mirant.\nQuant roba l’ampolla, passa per davant les caixes de llet i a vegades la seva imatge queda fora de camp, però es segueix veient la seva ombra a la paret.\nEl cineasta aconsegueix que sembli un delinqüent quan es tapa i s’amaga a llocs foscos per beure la llet. L’ampolla de llet és molt blanca i com que la paret és fosca provoca un contrast molt intens. Quant llença l’ampolla sembla espantat.\nDesprès de llençar la llet, va a refrescar-se a la font. Una part del pla és més fosc com si fos de nit i una altra part més clar, com si comencés a fer-se de dia.\nSeqüència del furgó policial\nDins la pel·lícula de “400 Cops” hi ha un pla molt especial, que passa en un furgó policial. Comença quan el treuen de la presó i acaba quan arriba al reformatori. Al principi quan puja al furgó, a la part esquerra de l’enquadrament és més aviat fosc i a la dreta més clar. Comença amb la càmera fixa i es veu com es va allunyant el furgó. Al fons hi ha poca profunditat de camp, sembla que està gravat amb teleobjectiu.\nDesprés fa un tràveling des de dins del furgó policial, fa una panoràmica vertical. Mentre fa aquest tràveling, en una part filmen a l’Antoine d’esquenes per després intensificar el valor del rostre, ja que també hi ressaltaven les llums del carrer. Quan es gira li ressalten les llàgrimes. El protagonista sembla que sent emocions molt fortes, perquè esta plorant.\nQuasi tots els plans són tancats.\nSeqüència al reformatori:\nMentre miràvem la seqüencia hem sentit tristesa, perquè no deixen entrar al seu millor amic René. L’Antoine sent alegria i tot seguit tristesa al veure que el seu amic se'n va. L’Antoine se sent decebut per no poder estar amb el seu amic.\nComença amb una panoràmica de com els familiars entren al reformatori, una altra panoràmica quan es veu la finestra amb tots els nens. Un pla fix quan veu al seu amic i va fent diferents plans de com el seu amic parla amb el porter. Ell va cridant el nom del seu amic, després una panoràmica quan la mare entra i una altra quan el seu amic se’n va amb la bici cap a casa seva. Els plans són oberts i tancats, n’hi ha de tots dos tipus (van variant).\nDurant bastants plans hi ha una música suau que sembla ser de violí i li dona un punt de tristesa.\nEls plans estan gravats amb diferents òptiques.\nEns agradaria filmar quan els nens surten del col·legi a la manera de François Truffaut a 400 coups. Ho faríem al migdia quan els que se,n van a dinar a casa surten per la porta principal, des d’un angle en el que es pogués veure els pares i els nens que surten.\nSeqüència final a la platja:\nQuan l’Antoine s’escapa del reformatori compleix el seu somni, que és veure el mar. En aquest moment l’Antoine se sent alegre, impressionat per veure el mar i a la vegada espantat per haver-se escapat del reformatori. Quan arriba a la platja, sentim que era el seu somni per la música i per la cara d’alegria que posa.\nQuan surt del reformatori els tràvelings cada vegada es van fent més oberts. Hi ha una panoràmica que és de dreta a esquerra molt llarga i es para quan veiem a l’Antoine als arbres. Tot seguit baixa les escales i comença un tràveling de la platja. Es veu el fons més fosc, hi ha reflex de les basses a la sorra. Quan arriba a l’aigua el tràveling para.\nL’escena final transmet tristesa, ràbia, solitud, alegria, emoció, espant i por. El tràveling del final, que segueix a l’Antoine, nosaltres ho filmaríem també en un cotxe i a la platja de l’Estartit (Pals).\nPublicado por Piensa, crea... ¡Acción! en 14:28\nEtiquetas: ACTIVIDADES, ESCOLA DE BORDILS, VISIONAR PELÍCULAS


Adjudicades per més de 10 MEUR les obres d'urbanització del PP-10 on es construirà Ikea - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nAdjudicades per més de 10 MEUR les obres d'urbanització del PP-10 on es construirà Ikea\nLa UTE formada per Dragados SA-Transmaber SL les tindran enllestides en 15 mesos\nAquest matí s’ha reunit a la Mesa de Contractació de l’Ajuntament de Tarragona per obrir les 19 ofertes econòmiques presentades per executar les obres d’urbanització del Pla Parcial 10 “Autovia de Reus”, pressupostades en 15.229.268,50 euros. Comptabilitzats els diferents criteris de valoració –els econòmics i altres d’automàtics- ha resultat classificada en primer lloc la UTE Dragados SA-Transmaber SL, que han ofert un preu de 10.208.178,68 euros, amb una baixa del 32,9% respecte al pressupost.\nEl Pla Parcial 10 està a tocar de la T-11, envoltat d’ equipaments comercials i nuclis de població. La seva superfície és de 302.784 m2, dels quals 68.000 es destinaran a usos comercials, on s’implantarà Ikea, i 30.829 a residencial. La resta de la superfície de l'àmbit està destinada a equipaments, espais verds i sistema viari. S’hi preveuen 1.200 habitatges, dels quals 424 seran de protecció pública i 160 de lloguer social.\nLes obres que es realitzaran per la urbanització seran les següents: demolicions i moviment de terres; pavimentació, clavegueram i xarxa pluvials; abastament d’aigua, enllumenat públic; xarxes de telefonia i gas; enjardinament; instal•lació de mobiliari urbà i senyalització, entre d’altres.\nRedacció TT - 28/06/2017 - 16:06h\nNo és prou sospitos que l'Alcalde parli del tema com si fòs d'ell? No som rucs Ikea obre a Tarragona per a que ens deixem les peles allà...durant anys, suposo, a canvi donaran feina a treballadors...com qualsevol altre empresa o negoci. Ikea es una multinacional i altres petites empreses l'ajuntament se les fon a impostos. Perquè aquest tracte publicitari-campanya amb uns i amb els altres que s'ho facin mirar...no es prou dolent que durant l'alcaldia s'hagin tancat més negocis que no pas obert? Sr. Ballesteros no som rucs!\nQuan facin les certificacions f obra i no quadri smb la realitat executada al final 18MEUR\nQui paga les quotes? IKEA no m 'ho crec. Psgarem tots solidariament. 😷\nCom pot ser fer una baixa del 30% en una obra 'publica per mi algú s'ha equivocat o els redactors dels projecte o els que en nat a licitar, que me ho expliquin


Converteix Aphroditecoins (APH) i Devcoins (DVC) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nAphroditecoin (APH) i Devcoin (DVC) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Aphroditecoin i Devcoin convertidor està al dia amb tipus de canvi de 24 novembre 2017.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Aphroditecoin. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Devcoin la moneda per defecte. Fer clic a Devcoins o Aphroditecoins per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nThe Aphroditecoin és la moneda en la cap dels països. The Devcoin és la moneda en la cap dels països. El símbol per APH pot ser escrit APH. El símbol per DVC pot ser escrit DVC. La taxa de canvi de the Aphroditecoin es va actualitzar per última vegada el 31 maig 2014 de coinmarketcap.com. La taxa de canvi de the Devcoin es va actualitzar per última vegada el 24 novembre 2017 de coinmarketcap.com. La APH factor de conversió té 2 dígits significatius. La DVC factor de conversió té 6 dígits significatius.


Apartment Alpha 2 Viena Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Alpha 2\nBen posicionat a 01. Innere Stadt, Apartment Alpha 2 és un lloc ideal d'inici d'excursions a Viena. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Viena. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, insonorització, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Alpha 2 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Viena.\nCal que informeu el Apartment Alpha 2 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


GNOMO PARK A LLORET DE MAR - Sortir amb nens\nParcs infantils » Parcs d'atraccions » GNOMO PARK A LLORET DE MAR\nUn parc de lleure familiar\nObre el 28 de març de 2020\nUn pla perfecte per fer en família es passar un dia sencer a un parc infantil! Els nens gaudeixen i els pares encara més de veure’ls. I un dels parcs d’oci familiar més complets i divertits és Gnomo Park, a Lloret de Mar.\nPiscina de boles, parc aquàtic, mini-golf o zones verdes. Anem a visitar-lo!\nJuguem a jocs interactius\nLa zona del parc infantil té moltes zones amb piscines de boles i circuits especials per a que els més petits passin una bona estona i gaudeixin jugant amb molts altres nens. I s’han de superar tots els obstacles! Columnes, boles gegants i tobogans de tots els colors.\nTambé és important que els nens passin una bona estona envoltats de natura, i a Gnomo Park hi ha zones especials on els nens hauran de superar obstacles plens de naturalesa.\nPassar per la corda fluixa, creuar ponts fets amb troncs… A veure qui acaba el primer!\nTambé hi ha disco infantil! Ballar és d’allò més divertit, i als nens els hi encanta amb llums de tots els colors, flash, bombolles…\nQuan fa bon temps a Gnomo Park també hi ha un parc aquàtic entre juny i setembre per divertir-se i banyar-se alhora. El parc té dos petites piscines amb tobogans i la zona de ‘Spray Splash’ amb molts sortidors d’aigua.\nI també es pot jugar al mini-golf alhora que es fa una passejada per la natura, perquè les pistes estan envoltades de zones verdes. Hi ha un total de 18 forats per passar una bona estona jugant en família.\nA Gnomo Parc hi ha l’opció de jugar a diversos jocs interactius, ja sigui a l’interior com a l’exterior. Els jocs a l’exterior són les ‘Bumper Balls’, com es veu a la foto, llits elàstics i fins i tot mini-karts!\nA l’interior també es pot gaudir de jocs com el billar, el futbolin, videojocs i un mini-bowling.\nSegur que heu sentit a parlar molt del paintball! A Gnomo Park està la modalitat infantil, sense cap mena de perill per als nens.\nPer a poder jugar s’ha de tenir entre 8 i 14 anys, tot i que també poden jugar famílies amb els adults. Es forma l’equip, es prepara tot el material i a jugar!\nVeniu fins a Lloret de Mar a viure una aventura sobre els arbres amb els nens.\nA Troll Aventura, hi ha 5 circuits adaptats a totes les edats a partir de 4 anys.\n➡ Coneix Troll Aventura AQUÍ\nSetmana Santa: obert cada dia. De l'1 de juny fins l'11 de setembre. Obert cada dia des de les 11:00 (exepte els dilluns de juny)\nLa resta de l’any. Obert els dissabtes, diumenges i festius desde les 11 hores\nDe desembre a març: Tancat\n➡ Zona Wifi Gratis a la Cafeteria/Restaurant➡ No es permet l'entrada a gossos.\nSortir amb nens a Girona, Parcs d'atraccions, Parcs infantils, Sortir amb nens a Catalunya\nparcs d'atraccions PARCS INFANTILS activitats familiars


6 tendències de moda còmodes que portarem tota la tardor - Tendències De Tardor\n6 Tendències còmodes Les persones de moda es dediquen a aquesta tardor\nTot i que faig calor i humitat quan m’assec a escriure això, no crec que sigui massa d'hora per començar a conjurar un armari de tardor, encara que això signifiqui només mentalment (per ara). Hi haurà un clima més fred i més fred abans que no ho sabem i, ja que és feina nostra informar-vos de la informacióopcions més elegantsla temporada té per oferir, ho estem fent, només amb un toc còmode.\nAmb molta gent que continua aprenent i treballant remotament fins ben entrada la tardor, és convenient que contemplem el conjunt de tendències d’aquesta temporada a través de la comoditat i la pràctica (sense renunciar a l’estil, és clar). Mirant cap alPistes A / N 2020i el que els nostres amics de moda porten IRL, hem suposat que les següents sis tendències còmodes de moda de tardor regnaran. Des dels nous productes bàsics de roba de saló que tothom porta fins a la tendència de vestir que no podria ser més adequada per al 2020, seguiu descobrint i comprant la nostra última edició còmoda de tardor.\nVestits de punt acanalats\nEls números de punt ajustats van inundar les passarel·les de tardor, sobretot a Dion Lee, Simon Miller i Brandon Maxwell, on els vestits ajustats eren atractius, però també d’aspecte sorprenentment còmode.\nCompra Simon MillerRib de vestit midi de màniga llarga de Simon Miller Wells (198 dòlars) Compra el vestit tancat de màniga curta de Jonathan Simkhai (345 dòlars) Compra el vestit midi de màniga llarga Universal StandardLexi de màniga llarga (120 dòlars) Compra TopshopRib Vestit maxi de cintura amb corbata de punt (55 dòlars)\nFinalment, una tendència de sabates tan elegant com pràctica. Aquesta temporada aporta una gran onada d’alleujament als nostres peus, ja que una gran quantitat de dissenyadors ofereixen botes clàssiques amb sola plana (i plataforma) dissenyades per caminar.\nCompreu sabates Vagabond Amina Bootie (175 dòlars) Compreu la bota Chelsea RowGaia Platform (1.350 dòlars) Compra Vagabond Shoemakers Amina Knee High Boot (195 dòlars) Botiga de pluja Chelsea de goma reciclada Ganni (245 dòlars) Compreu André Assous Peggy Chelsea Boot (198 dòlars) Botiga de botes Chelsea Treasure & Bond Gabriella (120 dòlars) 60 dòlars Compra Sarto de Franco SartoFreda Platform Chelsea Boot (185 dòlars) 110 dòlars\nSi semblem un disc trencat, no és culpa nostra. Els blazers grans i de caixa continuen sent rellevants temporada rere temporada i, sempre que estiguin amb estil, en parlarem. El vestit relaxat és una gran silueta aquesta tardor i la nostra manera preferida de portar-lo és mitjançant un gran blazer llançat a sobre de qualsevol vestit.\nCompra Treasure & BondPlaid Blazer (99 dòlars) 66 dòlars Compra AllsaintsAleida Open Front Blazer (198 dòlars) Compra Rag & BoneAmes Blazer de cotó a ratlles (495 dòlars) 198 dòlars Compra Anine BingKaia Blazer de punt doble pit (349 dòlars) Compra la jaqueta de vestit de doble botó (95 dòlars)\nPantalons texans amples\nSi de moment busqueu un cartell per deixar de costat les vostres flacs, això és tot. Els texans rígids i ajustats no són tan atractius en aquests dies, de manera que tenim l’oportunitat d’estilitzar parells de cames amples més perdonadors que se sentin tan frescos.\nCompra texans WranglerWide Leg (98 dòlars) Compra pantalons texans de cintura alta TotêmeFlair de cintura alta (300 dòlars) Compreu GrlfrndEmily Wide Leg Jeans (248 dòlars) 99 dòlars Venda de ReformationMarine Pantalons texans de cintura alta amb cintura alta i relaxats per al turmell (128 dòlars) Venda de pantalons texans oversize de cintura alta (58 dòlars) Compra pantalons texans de cama ampla NydjTeresa Fray Hem (119 dòlars) 79 dòlars Compra ÉticaDevon texans esquinçats de cintura alta amb cintura alta (155 dòlars)\nDessuadores amb coll reduït\nMentre estiguem atrapats a casa, la roba de saló formarà part de la conversa. Gràcies a l’estètica esportiva retro que està en augment, les dessuadores de coll creix prenen força i, bé, són literalment fetes per descansar. Dit això, funcionen tan bé amb les polaines com en capes sobre una camisa de coll o amb una faldilla de tennis per a una presa més moderna.\nCompreu la dessuadora de tennis NikeCourt Heritage Crop (80 dòlars) Compra Bdg Urban Outfitters: dessuadora Bubble Hem (54 dòlars) Compreu la dessuadora de cultiu de cap de setmana de BP.All ($ 39) Compra Topshop Dessuadora de màniga plisada (40 dòlars) 25 dòlars Compra la dessuadora gràfica Anine BingX Terry O'Neill (169 dòlars)\nRoba exterior Shearling\nSé que encara és agost, però, finalment, haurem de pensar en la roba exterior i, quan ho fem, serà el més important el pèl de pell i la pell fosca. Acolliu-vos en un d’aquests tops un cop es refredi el temps; també us acompanyen els texans i els botins clàssics.\nCompra Isabel Marant: abric reverible de màniga verda (2795 dòlars) Compreu la jaqueta de pell DakotaFaux Bb (88 dòlars) 53 dòlars Compra la jaqueta FrameFaux Shearling ($ 695) $ 465 Compra Sam Edelman: jaqueta de moto Shearling falsa (240 dòlars) 144 dòlars Compra Saks PottsKahlo Genuine Shearling Crop Jacket ($ 1455) Compreu la jaqueta Sweater Single Thread amb ribetes de pell sintètica (108 dòlars) Compreu la jaqueta Bomber Neon Faux Shearling (59 dòlars) 42 dòlars\nAra que ja teniu plenitud de tendències,fes una ullada als 38 conceptes bàsics assequibles que tinc pendents de la tardor.\nAquestes 5 línies de moda fluides de gènere canvien el joc\n5 Old-School It Bags Kendall, J. Lo i molt més arriben a la propera dècada\nPerò, seriosament, per què tothom segueix obsessionat amb aquestes sabates?\nEls 19 llapis de llavis de farmàcia que guanyen crítics apassionats\nReese Witherspoon portava les sabatilles preferides de Meghan Markle de Nordstrom\nbikini de tanga de jennifer lopez


Jordà ofereix nous ajuts per l'incendi de la Ribera d'Ebre\nJordà ofereix nous ajuts per «retornar la capacitat productiva» als pagesos afectats pel foc de Ribera d'Ebre\ndissabte, 14 de setembre 2019 - 13:45h\nLa consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, en una imatge d'arxiu | ACN\nLa consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, ha ofert aquest dissabte als agricultors afectats pel foc de Ribera d'Ebre nous ajuts per «retornar la capacitat productiva de manera immediata». En una atenció als mitjans des de la Palma d'Ebre després de reunir-se amb els afectats per l'incendi, Jordà ha dit que han presentat aquest nou paquet d'ajuts, que tot i que encara no té xifra, hauria de permetre als afectats poder «aguantar» mentre, per exemple, els arbres no tornen a ser productius. Així, Agricultura confia en evitar, també, abandonament de terres.\nEls ajuts s'afegeixen al primer paquet de mesures amb ajuts i crèdits, que en global sumava uns 11,5 MEUR, segons la consellera. La consellera Jordà s'ha reunit aquest matí a l'Ajuntament de la Palma d'Ebre amb una representació de la plataforma de pagesos afectats per l'incendi de la Ribera d'Ebre. Tot i que no ha quantificat el nou paquet d'ajudes, Jordà s'ha compromès a fer-lo públic en un parell de setmanes.\nLa consellera d'Agricultura es compromet a «fer tot el possible» perquè els afectats puguin accedir a la pròxima convocatòria pública d'ajuts\nComencen a Flix els treballs per restaurar els espais forestals | ACN\n«Hem d'acabar d'ajustar-los, però hauríem de fer un salt més enllà dels números», ha assegurat afirmant que l'important és el «retorn immediat per fer que la pagesia segueixi viva». De fet, Jordà ha reconegut que fins ara havien "patinat amb la immediatesa", és a dir, que no havien previst prou ajuts per l'actualitat i tots implicaven esperar uns anys. Les noves subvencions s'adreçaran als agricultors professionals i aquells que s'hi dediquin en segona activitat, així com als pagesos que es facin càrrec de les finques abandonades.\nJordà va presentar a finals d'agost un paquet de mesures que sumava una despesa d'11,5 milions d'euros. D'aquests, però, només la meitat -5,7 milions- corresponen a inversions directes de la Generalitat per a la regeneració forestal de la zona afectada -2,2 milions- així com actuacions de prevenció d'incendis forestals –els 3,5 restants-. A banda, també va habilitar una línia de crèdit de 5 milions d'euros per als afectats a través de l'Institut Català de Finances (ICF), assumint el cost dels 800.000 euros d'interessos. La consellera ha recordat que faran tot el possible perquè els afectats puguin accedir de «manera directa» a la pròxima convocatòria d'ajuts per a la competitivitat de l'any 2020.\nLa presidenta de la Diputació agraeix a la Cooperativa «la seva contribució a enfortir l'economia local»\nL'acte també ha comptat amb la presència de la presidenta de la Diputació de Tarragona, Noemí Llauradó, qui ha volgut agrair a la Cooperativa Agrícola la seva «contribució a enfortir l'economia local, preservar el sector agrícola i frenar el despoblament rural, com també duu a terme la Diputació a través del seu suport al territori».\nPer la seva banda, el representant de la plataforma de pagesos afectats pel foc de la Ribera d'Ebre, Enric Prunera, ha valorat positivament els nous ajuts i la predisposició del Govern. «Estem condemnats a entendre'ns. Estem en un territori molt desemparats i sembla que la conselleria té ganes d'ajudar-nos», ha expressat Prunera. Així, per ara, els afectats donen un «vot de confiança» al Departament i descarten convocar noves mobilitzacions i talls de carretera a la C-12. De fet, aquest octubre es constituirà una taula de treball tècnica amb tots els sectors afectats per tal de trobar les solucions «més òptimes per refer el territori i la capacitat productora», segons ha detallat Prunera.\nLa Cooperativa Agrícola de la Palma d'Ebre vaticina «un any difícil» en el seu centenari\nSet cooperatives federades patiran una reducció de la producció de fins el 45% | TarragonaDigital\nDesprés de reunir-se amb els pagesos afectats, la consellera ha presidit l'acte de celebració del centenari de la Cooperativa de la Palma d'Ebre. Les autoritats han visitat les instal·lacions i han descobert un plafó commemoratiu. En el torn dels parlaments, el president de la cooperativa, Eduard Vernet, ha afirmat que és un any «difícil» per la poca collita d'olives i per les conseqüències del foc i ha demanat a la conselleria que sigui més propera. «No necessitem partides milionàries, sinó ajuda», ha etzibat Vernet. I ha insistit que s'han de buscar «solucions reals i possibles», ja que les dues assignatures pendents són «l'equilibri territorial i el relleu generacional» al camp.\nPer la seva banda, l'alcaldessa del municipi, Marina Rojals, ha destacat que la cooperativa és un dels motors econòmic de la població. En el seu discurs, la consellera ha respost que ha escoltat la pagesia i el territori i s'ha compromès a ajudar-los. «No farem un país nou i més just si no aconseguim que les dones i homes que proveeixen d'aliments no es guanyin bé la vida», ha sentenciat Jordà.\n"❗ ATENCIÓ: Esfondrament en una casa d'Ulldecona" "👏 En marxa una novedosa tècnica per detectar musclo zeba als embassaments de l'Ebre"\nGovern català Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca agricultura Ribera d'Ebre


Apartment Murka Begunje Eslovènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 6 allotjaments a Begunje.\nBegunje na Gorenjskem 169, Begunje na Gorenjskem, Begunje, Eslovènia, 4275 - Veure al mapa\n"Spacious apartment, big bathroom with deluxe shower, nice ba..."\nMés informació sobre Apartment Murka\nConvenientment situat a Begunje, Apartment Murka és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Murka també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Begunje. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, lloguer de bicicletes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Murka.\nTots els tipus de viatgers (15) Parelles (3) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)\nAllotjaments a Begunje


Obertes les inscripcions de The Pirinexus 360 Challenge - Vies Verdes Girona - VIES VERDES\nNoticies Media >> Noticies >> Obertes les inscripcions de The Pirinexus 360 Challenge\n23, febrer 2018 Obertes les inscripcions de The Pirinexus 360 Challenge\nEl pròxim 9 de juny se celebrarà la 4a edició de la The Pirinexus 360 Challenge, l’exigent prova d’un total de 340 km que recorren la Costa Brava i el Pirineu de Girona, en el marc del festival ciclista Sea Otter Europe.\nLa prova consisteix en què els ciclistes completin el repte circular de 340 km que transcorre per la ruta ciclable Pirinexus en un temps inferior a 15 hores i 10 minuts, abans de la mitjanit. El 55% del recorregut es desenvolupa en pistes de terra, i l’altre 45% en asfalt de carreteres secundàries, amb un desnivell de 3.400 metres.\nLa principal novetat d´aquesta edició és que el recorregut es farà a la inversa. Es donarà el tret de sortida des de Girona en direcció a la Costa Brava per les Vies Verdes, i se seguirà cap a l´Alt Empordà per travessar la frontera francesa en direcció a Ceret, l´emblemàtic Coll d´Ares i la tornada es farà pel Ripollès i la Garrotxa, fins a arribar a la zona del festival Sea Otter Europe.\nAquest any també es recupera la modalitat Half de la prova, que consisteix a fer un recorregut de 145 km amb el tret de sortida a la mateixa hora que la modalitat completa i amb la qual compartiran el tram inicial fins a Torroella de Montgrí.\nThe Pirinexus 360 Challenge es pot realitzar amb qualsevol tipus de bicicleta. Tot i que és una prova ideal per a bicicletes gravel o de ciclocròs, també és apta per a bicis de carretera amb pneumàtics una mica més gruixuts, o de muntanya amb roda de 29 i pneumàtic llis. L´organització recomana als participants que disposin d´un equip de suport que els acompanyi al llarg del recorregut.\nLes inscripcions estan obertes a través de Ticketoci. Les acreditacions i el briefing informatiu es faran el dia anterior a la prova a la zona habilitada del festival Sea Otter Europe a Fontajau, i els participants rebran una samarreta oficial de Sea Otter Europe, avituallaments durant els recorreguts i una bossa amb diversos productes a l’arribada. La inscripció també cobreix l´atenció sanitària durant la prova i accés a tots els serveis generals.\nPer a més informació, visiteu: http://www.thepirinexus360.com/


Safari Park Hotel Nairobi Kènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKasarani off Thika Road, Mirema, Nairobi, Kènia, 00100 - Veure al mapa\nBarri Mirema Groganville Kilimani Milimani Kilimani Districte Central de Negocis\nMés informació sobre Safari Park Hotel\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Safari Park Hotel es troba a la zona de Mirema de la ciutat de Nairobi. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nairobi. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix casino, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina exterior. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Nairobi, faci de Safari Park Hotel la vostra llar.\nEstada d'una nit en de novembre de 2006\nComentat el 30 de juliol 2007


Usuari Discussió:Ebrenc/2009 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n< Usuari Discussió:Ebrenc\n1 Sant Genís (Jorba)\n2 Franja de Ponent\n3 Salutacions també\n4 guerra civil espanyola\n5 Sobre Xerta\n6 El vostre vot compta\n7 Limites del valenciano\n8 L'escut de Benicarló\n9 Sistema de cites\n10 L'escut d'Alcalà de Xivert\n11 Sobre la comarcalització del País Valencià\n12 Terres de l'Ebre\n13 Mapa de situació de Corbera d'Ebre a la Terra Alta\n14 Bon Nadal!\n15 Manquen referències a Comarques centrals dels Països Catalans\n16 Feliç aniversari!\nSant Genís (Jorba)[modifica]\nS'ha sol·licitat que s'afegeixi una infotaula que no sé si existeix a Sant Genís (Jorba). Com que vas crear tu la infotaula que usem pels municipis m'agradaria saber si hi ha alguna infotaula per entitats submunicipals, o veure que és el que podem fer al respecte. Gràcies per endavant. --Bestiasonica (discussió) 10:39, 16 gen 2009 (CET)\nOk! Gràcies! L'he categoritzada per a que altres usuaris la puguin trobar, potser es pot categoritzar a alguna altra subcategoria, però no ho sé. Salut! --Bestiasonica (discussió) 19:54, 16 gen 2009 (CET)\nPerdoneu que m'hi fiqui i amb tant retard (no porto gaire a la viquipèdia). He arribat per casualitat aquí i crec que tinc la resposta. Em sembla que la infotaula que busqueu és la Plantilla:Infotaula d'entitat de població. Salut! --Viatgepercatalunya (disc.) 05:44, 26 maig 2010 (CEST)\nFranja de Ponent[modifica]\nCrec que hauries de explicar al Hotchkiss del perquè de la teva reversió.--KRLS , ✉ 10:54, 24 gen 2009 (CET)\nLa meua salutació més cordial. Ateses les opinions que he anat agafant de tu, et convido a participar directament de la wiki Ilercavònia, que un servidor ja fa temps que intentat tirar endavant. Estic segur que la seua temàtica serà del teu interés. Fins aviat. → ebrenc · ♑ 23:07, 20 gen 2009 (CET)\nHola Ebrenc i dispensa'm. Fins avui no he pogut entrar a Viquipèdia, doncs no ho tinc fàcil. Agraeixo la invitació i et brindo, com no, la meva salutació ben cordialment.--ASTOROT (discussió) 19:15, 6 feb 2009 (CET)\nguerra civil espanyola[modifica]\nHola Ebrenc, Estic editant l'article de la guerra civil espanyola per convertir-lo en article de qualitat. Tinc un problema i tu potser pots ajudar (sense compromís, però he vist que en saps i potser el tema t'interessa): els mapes que hi ha de la guerra civil són en castellà o amb anglès. Pots ajudar-me a traduir-los. Gràcies per endavant. --JoanCa (discussió) 15:54, 13 feb 2009 (CET)\nMoltes gràcies: són un conjunt de tres mapes en blau i vermell (un, el del principi de la guerra civil ja està inserit a l'artícle). --JoanCa (discussió) 12:37, 16 feb 2009 (CET)\nHola Ebrenc, sóc en JoanCa. Amb Usuari:El noi de la garriga estem acabant l'article sobre la guerra civil espanyola. Recorda't dels mapes: són tres! --JoanCa (discussió) 18:28, 17 març 2009 (CET)\nSi company Ebrenc, ho vaig posar per que a nivell polític el municipi es crea aquest any a conseqüència d’emancipar-se de Tortosa però, tot i això, no és la data de fundació de la població ja que òbviament és molt més antiga. En fi, si creus que està bé deixar-ho, ho deixarem.--Roger 18:55, 3 març 2009 (CET) → Osikerda1\nEl vostre vot compta[modifica]\nS'ha desat automàticament este missatge a la vostra discussió perquè teinu més de 500 edicions i heu editat fa menys d'un més.\nEl propòsit d'este missatge es assabentar el nombre d'usuarisel més gran possible per a que participeu a la votació en curs delsnous verificadors d'usuaris.\nNo queda gaire temps i a l'usuari Góngora només li falten quatre vots per a aplegar al mínim requerit.\nSi creus que aquest usuari mereix la teua confiança i realment compleixes els requisits per a votar, no t'ho penses més, per favor dona-li el teu suport. –Pasqual · discussió · xat 15:21, 6 març 2009 (CET)\nLimites del valenciano[modifica]\nEstimado Ebrenc, he visto tus mapas y articulos y me agradan mucho, pero en cuanto a los limites del valenciano, yo que vivo en los limites y te digo que no se tus fuentes pero no son precisas. Mira este enlace http://www.tudmir.com/panocho.jpg —el comentari anterior sense signar és fet per 84.232.98.42 (disc. • contr.) 17:05, 11 abr 2009 (CEST)\nL'escut de Benicarló[modifica]\nHe vist que has canviat la imatge de l'escut. Et comento. En l'article de l'escut es comenta que hi ha un segell de 1725 amb les mateixes característiques que el blasó, i també la forma de l'escut. Per tant, estant aprovat, com també es diu, des de 1971, i fins que no es presente una rehabilitació a la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, cal mantenir la forma i el blasonament tal com ho utilitza l'Ajuntament de Benicarló. Ja li vaig comentar el problema a l'autor de l'escut aquest, SanchoPanzaXXI i espero que el modifique. L'heràldica valenciana s'ha de uniformitzar però com la mateixa Generalitat admet, es pot rehabilitar un escut amb trets específics quan històricament siga justificat, i el cas de Benicarló està clar. Deixaré l'escut utilitzat per l'Ajuntament per creure que és el més correcte. Si tens qualsevol dubte, parlem.--Columbusalbus (discussió) 00:48, 18 abr 2009 (CEST)\nL'escut de SanchoPanzaXXI estilísticament és superior. Ja sé que no costa gaire fer el canvi, però jo no sé fer-ho. Espero que algú domine el format SVG i ho faça. Salutacions. --Columbusalbus (discussió) 16:30, 18 abr 2009 (CEST)\nHola. Ací estic altra vegada per demanar-te més feina. L'escut d'Alcalà de Xivert ha quedat perfecte, i t'ho agraeixo. L'escut de Benicarló, heràldicament és correcte, però ja des de 1724 el seu segell major que pots veure ací (el qual està a l'esquerra del subapartat Segle XIX), ja presenta la forma utilitzada amb posterioritat i que des de la rehabilitació d’11 de març de 1971 s'ha mantingut: escut quadrilong amb el centre inferior en punta. Ho podries modificar?, ja sap que no domino el format SVG. Gràcies.--Columbusalbus (disc.) 01:09, 29 abr 2009 (CEST).\nPerdona, he vist la modificació incompleta al meu ordinador i creia que no habia estat realitzada. Ara he vist que SanchoPanzaXXI ha fet la reversió a l'escut de punta rodona. Parlaré amb ell. Gràcies.--Columbusalbus (disc.) 01:20, 29 abr 2009 (CEST)\nSistema de cites[modifica]\nHola: Ja fa dies que dono voltes a com millorar el sistema de citacions dels articles i he iniciat Viquipèdia:Plantilles per a citar fonts per tal de facilitar la sistematització de les cites d'obres de referència. Si us plau, feu-hi una ullada i exposeu els vostres dubtes, objeccions, millores i aclariments que considereu oportuns. Salut! --Bestiasonica (discussió) 13:02, 20 abr 2009 (CEST)\nL'escut d'Alcalà de Xivert[modifica]\nHola, altra vegada:\nEn aquest escut la situació és la següent: Vas fer un escut fa temps i quan vaig iniciar l'article de l'escut d'Alcalà de Xivert, aquest presentava una sèrie d'incorreccions amb la tradició local: les creus eren tres i no dos, i de gules i, la forma de l'escut no és de punta rodona. La forma de les creus, el terrassat i el color del castell han anat variant al llarg del temps, però un article de fa poc, prefereix i justifica les creus gregues, la presència del terrassat i el castell del seu color. Per tant, crec que aquest escut utilitzat per l'Ajuntament en el darrer segle és superior en adequació heràldica al teu, per ara. Com ja et vaig dir no domino el format SVG, però tu pareix que sí. Podries entrar en l'article de l'escut i retocar el teu escut, amb més qualitat de disseny, amb el blasonament que allí s'indica?. Gràcies.--Columbusalbus (discussió) 18:03, 22 abr 2009 (CEST)\nPrimer de tot, gràcies per tot, i espero col·laborar amb tu des del Baix Maestrat, on visc. Si no t'importa, podries canviar les creus llatines per creus gregues o de Montesa?, i així ja estaria perfecte. L'escut de Benicarló ha quedat rodó--Columbusalbus (discussió) 00:53, 23 abr 2009 (CEST)\nI si canvies el color del castell, d'or al natural, que m'he oblidat de dir-te abans, ja ho seria tot. I perdona les molèsties.--Columbusalbus (discussió) 01:10, 23 abr 2009 (CEST)\nSobre la comarcalització del País Valencià[modifica]\nNo se a ciència certa si totes les aportacions que m'han fet dirigir-me a tu han sigut escrites per tu, però ja que en varies d'elles t'he vist participar et voldrie comentar un parell de coses. Primer de tot t'he de dir que sóc d'Atzeneta del Maestrat, un poble que sempre s'ha considerat del Maestrat. El que em pregunte jo es que ja que en varis escrits de la viquipedia s'acepta que el meu poble està en algunes comarcalitzacions a l'Alt Maestrat i en d'altres a l'Alcalaten i a més a més també es reconeix que cap d'elles està oficialment aprovada per la generalitat valenciana, perque en l'article del meu poble posa que està en l'alcalaten? perque en la llista dels pobles de l'Alcalaten is el meu poble? No serie més just, i més correcte, ja que cap comarcalització és oficial, el acompanyar cada nom de comarca de la proposta de comarcalització que s'utilitza per escriure eixe article. Fins que cap proposta sigue aceptada per la generalitat, els articles de la comarca l'alcalaten haurien de ser, comarca de l'alcalaten segons la comarcalització històrica i comarca de l'alcalaten de la comarcalització dels 70. Qualsevol altra distinció és faltar en part, a la realitat. 81.203.8.222 (discussió)\nTerres de l'Ebre[modifica]\nBones Ebrenc, les categories de Terres de l'Ebre són redundants ja que la Categoria:Terres de l'Ebre ja està categoritzada com Àmbit funcional, per tant aquesta última s'hauria de retirar com ja havia fet. --Vilar (Vine i xerrem) 20:55, 6 jul 2009 (CEST)\nMapa de situació de Corbera d'Ebre a la Terra Alta[modifica]\nHe observat una errada important en el mapa de la situació del municipi de Corbera d'Ebre a la comarca de la Terra Alta. En realitat està pintat el terme municipal de Vilalba dels Arcs. El de Corbera està al sud d'aquest. Mira el mapa anterior (crec que de l'usuari Llull) que sí que és correcte. Per tant hauries de revisar-lo i corregir-lo el més aviat possible.\n--Joan A. (disc.) 12:56, 13 ago 2009 (CEST)\nDesitjo que tinguis un Bon Nadal i una bona entrada a l'any 2010. Que sigui profitós i ple de bons moments. --Bestiasonica (disc.) 16:51, 24 des 2009 (CET)\nManquen referències a Comarques centrals dels Països Catalans[modifica]\nRecorda: La Viquipèdia no és una font primària segons Viquipèdia:Els cinc pilars. En crear un article, afegiu les fonts d'on heu extret o adaptat la informació per a que els lectors puguin verificar i valorar els continguts que heu aportat. Us encoratgem a què treballeu en millorar l'article en aquest sentit. Podeu aprendre com citar les fonts aquí.\nAquest recordatori és en motiu de les vostres contribucions a l'article Comarques centrals dels Països Catalans. --Bestiasonica (disc.) 19:33, 27 des 2009 (CET)\nHe passat per aquí i he vist que avui feies anys. Moltes felicitats i que acabis de gaudir aquest dia! Bones Festes de passada! --Xavier D. (A disposar!) 22:09, 27 des 2009 (CET)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Usuari_Discussió:Ebrenc/2009&oldid=5437953»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 maig 2010 a les 03:01.


I Proust va sonar en català | Reportatge | El Punt Avui\nI Proust va sonar en català\nRecuperem un document inèdit de Miquel Llor, que va traduir la primera part d'‘A la recerca del temps perdut', de Proust, de la qual enguany se celebra el centenari de la publicació. Es tracta de la primera traducció que es va fer en català del clàssic francès\n“Longtemps je me suis couché de bonne heure.” L'escriptor Miquel Llor va ser el primer que es va afrontar a la prosa laberíntica de Proust, que comença amb aquesta frase mítica, tot un trencaclosques en si mateixa (en quin temps verbal s'ha de traduir?) i que obre l'espai mig de vetlla mig oníric propici a l'anamnesi, que es descabdella en la resta del llibre. «Durant molt temps, vaig anar-me'n al llit dejorn», escrivia Llor. El novel·lista va traduir tota la primera part d'A la recerca del temps perdut, integrada per Combray i Un amor de Swann, que va aplegar sota el títol de Pel cantó de Swann.\nTot i que alguns fragments van sortir publicats a la revista Reus (el març del 1926), el gruix de la traducció –en la seva major part manuscrita–, va quedar inèdita. En canvi, sí que va a publicar posteriorment traduccions de l'obra d'André Gide, Alberto Moravia i Martin Maurice. En tot cas, sembla ser que va descobrir l'obra de Proust arran de la seva mort, el 1922, i d'aleshores ençà el va tenir com a un autor de capçalera fins al punt de voler traduir-lo el 1930. La seva influència es pot rastrejar en obres com la primerenca Història grisa, del 1923.\nDe fet, Proust no va arribar a les llibreries en català fins al 1932, quan Jaume Bofill i Ferro va traduir de manera solta Un amor de Swann, publicat amb Proa.\nL'obra de l'escriptor francès va introduir-se relativament aviat a principis de segle en una Catalunya afrancesada que seguia de prop el que es coïa al país veí. Però el Dr. Boulbon en aquest cas (recordem el personatge que estén la llavor de l'obra de Bergotte en la novel·la) és, sens dubte –i curiosament–, un altre doctor: Quim Borralleras. D'ull ràpid per a les novetats sucoses, es va encarregar de difondre l'obra de Proust no ja des de la seva consulta, sinó des de la penya de l'Ateneu barcelonès. Aquí vantava les qualitats a un jove Pla que aleshores encara no se l'havia llegit (tal com esmenta al Quadern Gris, en l'entrada del 7 de juny de 1919). Més endavant, en l'entrada de l'1 d'octubre del mateix any, amb la feina feta, Pla s'esplaia analitzant l'obra de Proust, que comparava, en importància, amb l'Ulysses de James Joyce i l'obra de Luigi Pirandello.\nXènius, un altre dels contertulians de la penya, va ser testimoni directe de la publicació de l'obra de Proust. Ara bé, sembla que aquest no era sant de la seva devoció. De fet, va protagonitzar una picabaralla amb Gaziel (que el defensava a tort i dret des de la seva tribuna del diari La Vanguardia). Com havia fet Gide a l'hora de rebutjar el manuscrit de Proust per ser publicat per la NRF, pensava que això de les “vèrtebres que es transparenten en el crani de la tia Léonie” no tenia ni cap ni peus. En canvi, Gaziel lloava “l'estil simfònic” de Proust i el va comparar amb Wagner.\nEl professor i traductor valencià Vicent Alonso, que ha dedicat un article a estudiar l'enfrontament entre Gaziel i Eugeni d'Ors, a causa de Proust, defensa la tesi –seguint l'anàlisi de Joaquim Molas (Proust a Catalunya, dins de Lectures crítiques)– que la lectura de l'obra proustiana es va donar de forma simultània a França i Catalunya, on es van debatre els mateixos temes, i per tant s'hauria de considerar ni més ni menys que un apèndix. Comptat i debatut, tard o d'hora la majoria dels escriptors del país van passar pel sedàs de la Recherche. També Josep Maria de Sagarra es va inspirar en la catedral proustiana a l'hora d'escriure Vida privada (“un Proust amb samfaina”, segons va dir Gaziel quan li van concedir el premi Crexells el 1932). El polític i escriptor Maurici Serrahima és un altre dels intel·lectuals que més es van deixar seduir pels efluvis proustians i li va dedicar l'assaig Marcel Proust, (1959), que Edicions 1984 ha reeditat recentment. Sense oblidar els dos relats d'un altre proustià declarat, l'escriptor mallorquí Llorenç Villalonga, Marcel Proust intenta vendre un de Dion-Bouton i Charlus en Bearn, recollits a El lledoner de la clastra (1958). La mateixa Mercè Rodoreda sembla que el va llegir en l'exili a Bordeus esperonada per Joan Sales, i Salvador Espriu l'esmenta en el conte La tertúlia, aplegat a Ariadna al laberint grotesc,: “Un artistàs, sabeu?... Ehem, ehem, un artistàs, vaja! Oh! Proust, Proust!” Avui dia la proustianitis continua en bona salut, mal que més discreta, i autors com Narcís Comadira, Xavier Rubert de Ventós o Xavier Bru de Sala, per mencionar-ne alguns, se'n declaren admiradors.\nPel que fa a la traducció de Miquel Llor, que es conserva a la Biblioteca de Catalunya juntament amb el seu llegat, entre les particularitats hi ha el fet que tradueix els noms d'alguns personatges. Així la Françoise, la minyona, es converteix en la Francesca. En canvi, Swann no duu l'article personal, així com tampoc el personatge femení d'Odette. Llor va optar pel tracte de vostè, en lloc del vós. A banda, tradueix el punyeter esprit francès (mot que designa molt més que l'esperit en català, que sovint té connotacions religioses) com esperit. Usa el passat simple, en lloc del perifràstic, més corrent avui dia. Així escriu “De vegades, tal com Eva nasqué d'una costella d'Adam...” A nivell lèxic usa paraules caigudes en desús, com ara el dejorn per bonne heure –que va emprar també Jaume Vidal Alcover en la seva traducció posterior–, pinyol per noyeau i pel que fa a la controvertida cocotte (entre cortesana i meuca) ho deixa en l'original francès.\n“Durant molt temps, vaig anar-me'n al llit dejorn. A vegades, amb prou feines apagada l'espelma, els ulls se'm cloïen tan de pressa que no em quedava ni temps de dir-me ‘m'adormo'. I, al cap d'una estona, el pensament que ja era hora de fer-me venir la son em despertava; volia desar el llibre que creia tenir a les mans encara i bufar el llum; bo i adormit, no havia deixat de reflexionar sobre el que acabava de llegir, però aquelles reflexions havien pres un caient una mica particular; em semblava que jo mateix era allò de què parlava l'obra: una església, un quartet, la rivalitat de Francesc I i de Carles Quint.”\nDiuen que Proust ha tingut mala sort amb el català perquè la primera traducció sencera que es va fer dels set volums, a càrrec de Joan Vidal Alcover i Maria Aurèlia Capmany, va ser molt criticada per l'ús del mallorquí. Ara hi ha dues traduccions en marxa (Viena Edicions i Labutxaca), i n'acaba de sortir una antologia a El Funambulista.\n“Feia molts anys que, de Combray, tot allò que no era el teatre i el drama de la meva anada al llit ja no existia per a mi, quan una tarda d'hivern, en tornar a casa, veient la meva mare que jo tenia fred, em va preguntar si, contra el meu costum, volia prendre una mica de te. D'antuvi vaig refusar-ho i no entenc com va ésser que canviés de parer. Ella va fer anar a buscar un d'aquells pastissos curts i flonjos anomenats magdalenes que semblaven haver estat emmotllats a la valva estriada d'una petxina de Sant Jaume.”\nEn una generació sense novel·la (a principis de segle XX la poesia monopolitzava la literatura seguint els dictats del noucentisme), autors com Miquel Llor van ser els primers que van conrear la novel·la. La seva obra cabdal és Laura i la ciutat dels sants, del 1931.\n“I tot d'una el record m'ha aparegut. Aquest sabor era el del petit tros de magdalena que la meva tia Leònia, els diumenges al matí a Combray (perquè aquell dia jo no sortia abans de l'hora d'anar a missa), em donava després d'haver-lo sucat en la seva infusió de te o til·la quan entrava a dir-li bon dia a la seva cambra. La vista de la petita magdalena no me n'havia deixat recordar res abans de tastar-la; tal vegada perquè havent-ne vist després sovint, sense menjar-ne, als aparadors de les pastisseries, llur imatge havia deixat el temps de Combray per lligar-se a d'altres més recents.”\n“Combray de lluny, a deu llegües al volt, vist des del tren quan hi arribàvem la setmana abans de Pasqua, no era més que una església resumint el poble, representant-lo, parlant d'ell i per a ell als qui n'eren lluny, i quan ens hi acostàvem semblava estrènyer entorn del seu alt mantell terrós, a ple camp, contra el vent, com una pastora les seves ovelles, el dors llanut i gris de les cases agrupades que una resta de muralles de l'edat mitja cernia d'ací d'allà d'un tret tan perfectament circular com una petita ciutat al quadre d'un primitiu.”\nEls dos cantons\n“Així, l'indret de Méséglise i l'indret de Guermantes resten per a mi lligats a molts petits esdeveniments d'aquella d'entre les diverses vides que duem paral·lelament, que és la més plena de peripècies, la més rica en episodis, vull dir la vida intel·lectual. Sens dubte que progressa en nosaltres insensiblement i les veritats que ens n'han canviat el sentit i l'aspecte, que ens han obert nous camins, nosaltres en preparàvem temps fa el descobriment; però era sense saber-ho; i aquelles no daten per a nosaltres sinó des del dia, del minut en que se'ns van fer visibles.”\n“Per formar part del «pinyol», del «petit grup», del «petit clan» dels Verdurin, bastava una condició, però aquesta era necessària: calia adherir-se tàcitament a un Credo, un dels articles del qual era que el jove pianista, protegit per la senyora Verdurin aquell any [...] «feia quedar malament» a Planté i a Rubinstein plegats i que el diagnòstic del doctor Cottard era millor que el de Potain. Qualsevol «nou recluta» a qui els Verdurin no poguessin persuadir que les vetllades a casa de persones que no anaven a veure'ls a ells eren avorrides com la pluja, es veia immediatament exclòs.”\nCultura 15-03-2013, Pàgina 6