Aficionats del Barça comencen a refugiar-se en búnquers davant el pànic que els provoca la Undécima - benegre.cat\nBy Magí Fortuny i Poch | 28 de maig de 2016\nHan guanyat la Lliga i la Copa, però saben perfectament que aquesta felicitat futbolística podria esvair-se en un tres i no res si el Real Madrid guanya la final de la Champions. Bons coneixedors d’aquesta capritxosa realitat, els aficionats del Barça han començat a refugiar-se en búnquers que hi ha amagats en diversos boscos de Catalunya davant el pànic que els provoca que l’equip blanc pugui aconseguir la seva onzena Copa d’Europa. “Què voleu? Som els típics tribunerus del Barça! Ens alegrem més de les desgràcies merengues que dels nostres propis triomfs”.\nEl president de la penya barcelonista Culers Amagats en Garatges i Aparcaments Terriblement Solitaris (CAGATS) ha assegurat que, en funció del que passi al derbi madrileny de Milà, els seus membres estaran uns quants dies sense sortir al carrer. “La immensa majoria de madridistes volen que Catalunya sigui Espanya, oi? Doncs aquesta vegada els farem cas. Ens quedarem dormint al llit durant una temporada, tal com fan tants i tants espanyols que no volen anar a treballar. Ei… i sense cobrar subvencions de l’Estat”.\nBen diferent ho veuen des del col·lectiu madridista Reluciente Acumulación de Títulos Artísticamente Saboreados (RATAS), que ha tornat a criticar el “victimisme històric” dels barcelonistes. “Si Franco no hagués començat una guerra civil, ara no hi hauria búnquers on poguessin amagar-se. Els fets històrics ens tornen a donar la raó: el franquisme i el seu llegat sempre ha afavorit el Barça”.\nDe totes maneres, i en un to una mica més conciliador, el president de la penya madridista RATAS ha preguntat al de la penya barcelonista CAGATS quant costa el lloguer diari d’un búnquer, “no fos cas que als desgraciats de l’Atlético els hi donés per guanyar”. El responsable blaugrana també ha respost en so de pau, “no fos cas que molts haguéssim de tornar al búnquer si la selecció espanyola torna de l’Eurocopa de França amb títol sota el braç”.


Mutuand | Per què formar als nostres treballadors?\nAquest article té un temps de lectura de 2’30’’\nLa formació és aquella activitat que es realitza en el marc d'una organització, per tenir una millor actitud o conducta, ampliació del coneixement i una millora de les habilitats de tot l'equip de persones que integren l'organització.\nLes necessitats de formació dels treballadors, s’originen quan es detecten diferències entre el que una persona hauria de saber/conèixer per exercir correctament les seves tasques, i el que realment sap/coneix.\nAquestes diferències, es detecten quan es realitzen avaluacions d'acompliment o una descripció del perfil del lloc de treball.\nConsiderant que les organitzacions canvien constantment, la realització de treballs estàtics i únics està deixant de ser un denominador comú, per passar a perfils laborals polivalents on les persones realitzen les tasques que requereix l'empresa.\nEls supervisors i departaments de recursos humans tenen per davant una gran tasca: avançar-se als canvis que experimenten les empreses per establir un itinerari formatiu del personal, tenint en compte les aptituds de cadascun, així com el potencial de les persones.\nAplicant la formació\nExisteixen 4 grans camps d'aplicació de les formacions:\nInducció: informació/formació que s’ofereix als col·laboradors recentment contractats.\nEntrenament: s'aplica a tot l'equip de treball operatiu. Pot o no donar-se en el mateix lloc de treball. Es tracta d'igualar el nivell de coneixement de tot el personal involucrat, on el canvi constant de l’entorn i les evolucions tecnològiques poden afectar a les diferents tasques diàries.\nFormació bàsica o formació específica: a través d’itineraris formatius per cada lloc de treball que ocuparà la persona, es realitza una explicació més exhaustiva de les seves funcions i riscos. Aquest tipus de formacions es fan de manera periòdica tant per informar de nous conceptes com per garantir els conceptes bàsics.\nDesenvolupament d'Alts Càrrecs: en aquest cas, la formació no està enfocada a aprofundir en coneixements i/o habilitats, sinó les actituds. La formació d'un cap o d'un comandament aborda temes com la gestió òptima de reunions, l'administració i gestió del temps, l’anàlisi de presa de decisions, la gestió d'equips, etc.\nLa importància de la planificació de les formacions\nEls qui tenen la tasca de realitzar una capacitació, ja sigui el Dpt. de RRHH, una empresa externa especialitzada en capacitacions, etc. han de planificar-la adequadament, tenint en compte: els objectius de la capacitació, a qui va dirigida, planificació del temps, planificació dels continguts, avaluació, anàlisi de resultats i els objectius assolits.\nLes organitzacions que realitzen la inversió en formació als seus treballadors, han de buscar mecanismes per protegir-la. Això és, les empreses haurien de conèixer el potencial de cada un dels seus col·laboradors, amb la finalitat de determinar totes les potencialitats, millora d'aptituds i desenvolupament dins de les empreses.\nBeneficis de la formació\nEl promoure i realitzar formacions té dos beneficiaris: la persona que és formada i l'empresa que la forma.\nSi bé les formacions es planifiquen i dissenyen per millorar la productivitat de les organitzacions, també tenen importants beneficis en altres àmbits, més concretament en la part social i personal de les persones. Les noves aportacions que rep un col·laborador mitjançant una formació, no solament li ajuden a millorar el seu assoliment professional en el treball, també ho fan en la seva vida personal.\nEls plans de formació en les empreses, són factors de motivació i retenció del talent, en particular del personal que s’anomena “qualificat”.\nLes empreses que aposten per la formació dels seus col·laboradors, eviten l'obsolescència de coneixements, en particular dels treballadors que porten més anys i que no s'han “reciclat” al llarg del temps.\nUna organització que aposta per mantenir format al seu equip de treball manté al mínim la seva ràtio de rotació de personal, permetent preparar treballadors que puguin assumir ràpidament noves funcions o substitucions.\nEn l'àmbit supra-competitiu en el qual les empreses es troben avui en dia, les que més inverteixen en formació, obtenen majors beneficis en el seu compte de resultats.\nConsulti en MUTUAND, empresa de FORMACIÓ A ANDORRA, per conèixer les diferents solucions en FORMACIONS PER A EMPRESES A ANDORRA.


Domaine de la Manse Villeneuve-de-Berg França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLe Petit Tournon, Villeneuve-de-Berg, Villeneuve-de-Berg, França, 07170 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Domaine de la Manse està situat idealment a Villeneuve-de-Berg; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Domaine de la Manse asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com biblioteca, botigues a l'hotel, àrea de TV/saló compartit.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna, piscina exterior, massatge, billar estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Villeneuve-de-Berg, el Domaine de la Manse és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (47) Parelles (36) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)


L'atestat conclou que la víctima mortal de les inundacions de dissabte va morir ofegat\nL'home que va morir ofegat a Platja d'Aro dissabte durant l'episodi de pluges intenses va perdre la ida en no poder escapar-se del garatge on vivia.\nSegons ha pogut confirmar TV Costa Brava els Mossos d'Esquadra conclouen en el seu atestat que es tracta d'una mort accidental i així ho han remès als jutjats perquè acabi de tancar la investigació.\nDissabte a la tarda els Bombers van rebre l'avís que una persona podria estar atrapada a l'interior d'un local inundat al carrer Ciutat de Girona de Platja d'Aro. Després de treure l'aigua van trobar un cadàver a dins.\nUn migrant d'Hondures\nLa víctima és José Aníbal Paredes, un home de 32 anys i nacionalitat hondurenya que vivia en situació precària en aquest local, que la propietat li havia cedit perquè pugués tenir aixopluc.\nL'Associació Hondusol, una entitat de ciutadans del país llatinoamericà de Barcelona, ha demanat al Consulat que assumeixi les despeses de repatriació i està fent una recollida de diners per fer front a les despes funeràries.\nComunicat d'Hondusol a través del seu Facebook\nEl Baix Empordà es recupera de les tempestes de dissabte (22-09-2019)\nUn home mor ofegat a Platja d’Aro a causa de les inundacions (21-09-2019)


Terra i Poble » Blog Archive » Ball de bastons\nBall de bastons a Barcelona\nBall de Bastons a Granollers\nBall en execucióEl ball de bastons és una dansa popular molt estesa a Catalunya i Europa. S’engloba sota aquest nom un conjunt de balls que utilitzen com a element principal un o dos bastons i l’acció de picar entre ells.\nEls orígens del ball de bastons estan difosos a la història: Hi ha folkloristes que diuen que prové de ritus agraris ja a la prehistòria; altres tesis sostenen que el seu origen són les danses pírriques gregues, i la tesi més estesa remunta el seu origen a una evolució dels antics balls d’espases. Els balls foren molt populars al segle XV i persisteixen en França, Italia, Anglaterra i Pais de Gales (Morris dance), Espanya (paloteo o troqueado) i Portugal (dança de pauliteiros).\nEl que sí que es pot confirmar és que el ball de bastons és la dansa tradicional més antiga que encara es balla a Catalunya. Les primeres referències escrites daten del segle XII, concretament l’any 1150, quan durant el banquet de les noces del comte Ramon Berenguer IV es va fer un ball de bastons.\nEn els seus orígens era un ball només ballat per homes, però des dels anys 60 la figura de la dona també és present, i actualment té ja una gran rellevància. Només en algunes poques poblacions es conserva encara l’exclusivitat masculina del ball, com ara a Montblanc (Conca de Barberà).\nSegons se sap, la simbologia del ball de bastons a Catalunya és la interpretació de dos bàndols lluitant, fent diferents moviments i alternant la lluita amb l’entrecreuament de bàndols, distingits pels colors dels seus vestuaris.\nEls bastons, element essencial per aquesta dansa, estan fets normalment de fusta d’alzina seca i tenen una llargada de 40-50 cm i un gruix de 5 cm. Aquestes característiques no són però generalitzades, ja que cada colla té uns bastons propis amb els seus trets característics.\nEl vestuari del ball de bastons és força variat segons el poble, la zona o la formació que l’executa però hi ha elements comuns. El calçat acostuma a ser l’espardenya, pantalons blancs, faldellí, faixa de color, camisa blanca i mocador de color creuat al cos. Tot i així hi ha colles que no duen el faldellí, d’altres que utilitzen pantalons de vellut, mocadors al cap, barrets, armilles i d’altres elements característics de cada lloc.\nEl so és un element que té especial importància en el ball de bastons, generat principalment pels cops de bastó i els instruments musicals, i també, pel tintineig dels picarols, els cops a terra, i fins i tot, els crits dels ballarins. La combinació de tots aquests elements configura un marc sonor concret i propi de cada ball. Històricament sempre s’ha ballat acompanyat del so de les gralles i el tabal; en d’altres, el flabiol; i en poques, el violí, l’acordió, el sac de gemecs o la flauta dolça.\nLes melodies del ball de bastons acostumen a ser tonades senzilles, molts cops repetitives. Alguns balls de bastons tenen músiques pròpies però un gran nombre utilitzen melodies populars o fins hi tot cançons modernes. Hi ha catalogades més de mil melodies diferents que s’utilitzen com a ball de bastons.\nCal fer notar que, molts cops, la mateixa melodia es balla de diferent manera segons l’indret i la colla bastonera, fins hi tot es dona el cas que alguna colla te diferents balls que realitzen al so d’una mateixa melodia.\nL’estructura bàsica dels balls de bastons acostuma a ser una doble renglera de vuit balladors, podent afegir grups adicionals de quatre balladors (quadres), tot i que varies colles han introduït altres estructures com el cercle o els balls de sis balladors. Els balls acostumen a ser curts, d’aproximadament un minut i l’element central del ball són els cops de bastó amb els altres balladors.\nDurant els balls es poden identificar una sèrie d’elements comuns. Les passades com a moviments on els balladors es creuen, passant en direccions oposades i picant per anar a buscar un altre ballador. Els sotacames, figura emblemàtica del ball de bastons i que consisteix en fer picar els bastons, fent-los passar per sota una cama. Els salts on els balladors salten per picar a l’aire amb un altre ballador, i els cops a terra amb els bastons, moviment que alguns folkloristes han interpretat com reminiscència de ritus de fertilitat a la terra.\nEl món bastoner disposa d’un vocabulari propi, ja sigui inventant, derivant o dotant de nou significat algunes paraules. Cada regió te el seu vocabulari particular però algunes paraules s’han estes per tot el món bastoner. Podem destacar:\nBanderer o abanderat: Ballador situat en un extrem de la doble filera que porta una bandera a la ma esquerra i un sol bastó a la dreta.\nCap de Colla: Ballador que porta la direcció i la responsabilitat de la colla. Molts cops sol ser el banderer.\nEsquerrer: Posició o tipus de ballador que es caracteritza per picar els cops amb el braç esquerra. Dona el cops als Dreters.\nBatacada: 1.Successió de tres cops on els dreters paren tres cops amb la dreta al davant, a l’esquerra i al davant, i els esquerrers piquen al davant i a la dreta amb el bastó dret, i al davant amb l’esquerra tot fent passar el bastó esquerra en un moviment circular per darrera del cap. 2.Cop de bastons de gran contundència.\nCadena: Moment durant el transcurs d’un ball de bastons, on es creen dues fileres tancades sobre si mateixes, una dins de l’altre, i giren en sentits contraris mentre van picant un per un amb els membres de l’altre filera.\nSotacama: Picada per sota la cama


Comencen els cursos de capacitació laboral dirigits a dones en l'Horta Nord\nInici Cultura / Educació Comencen els cursos de capacitació laboral dirigits a dones en l'Horta Nord\nEls dies 28 i 29 d'abril es desenvolupa el primer curs del programa formatiu dirigit a millorar la capacitació laboral de dones en l'Horta Nord. Junt amb altres cinc cursos programats per al mes de maig, este calendari formatiu s'emmarca en el conjunt d'ajudes als pactes territorials impulsats per la col·laboració entre Labora i Pactem Nord. Són gratuïts... Però les places són limitades!\nCada curs tindrà una sessió grupal de 40 minuts, a més d'1 hora i 20 minutos de tutoria per a resoldre qüestions i tindre un tracte més personalitzat. Per descomptat, la modalitat de tots ells és online, ja que es realitzen per videoconferència a través de la plataforma que facilita l'organització, amb un horari de connexió fixat a les 10 hores. I amb l'ajuda de WhatsApp per a facilitar la comunicació entre professors, alumnes i companyes.\nLa primera activitat d'este calendari formatiu és el curs d'Autoconeixement, Autoestima i Seguretat Personal, els dies 28 i 29 d'abril. Este arriba seguit d'altres cinc activitats que s'aniran desenvolupant al llarg de tot el mes de maig:\nEls dies 5 i 7, per part seua, es desenvoluparà un curs orientat a la preparació per a entrevistes de treball i la comunicació assertiva, amb una sèrie de consells i directrius que poden arribar a ser de gran utilitat en la cerca d'ocupació. I, el dia 12 de maig, orientat a millorar l'habilitat de treballar en equip: una aptitud fonamental per a la majoria d'empreses en l'actualitat.\nEls següents cursos tindran lloc els dies 14 de maig, sobre Adaptabilitat, Responsabilitat i Gestió de Conflictes; el 19 maig, sobre com Construir la teua marca personal en Internet i, per a finalitzar el programa formatiu, el 21 de maig es llançarà un últim curs sobre Speed Dating Laboral; l'art d'aprofitar les entrevistes breus de treball i augmentar les possibilitats d'obtindre ocupació.\n«Cal tindre molt present que del total d'aturats del municipi, el percentatge de dones és del 61%», destaca Elena Camarero, regidora de Desenvolupament Local i Impuls Econòmic. Per este motiu, «considerem de summa importància millorar la capacitació laboral de les dones».\nAixí, l'objectiu del programa resideix a treballar en la millora de l'ocupabilitat femenina «mitjançant accions grupals i individuals d'acompanyament intensiu», afig la regidora.\n627 791 551\n664 55 27 00\nInforma: Irene Mollà| Cartel: Pactem Nord | Fotos: Sabín


L'Ajuntament obliga al grup Savoy a tancar els dos hotels que mantenia oberts | Nova Ràdio Lloret\nTreballadors reunits, ahir\nL'alcalde, Jaume Dulsat, farà atenció als mitjans de comunicació avui a dos quarts de dotze del migdia.\nL’Ajuntament ha retirat la llicència d’activitats als hotels de la cadena Savoy i, per tant, els dos que encara estaven en funcionament amb grups electrògens hauran de tancar. El regidor de Promoció Econòmica, Jordi Orobitg, ha argumentat que la decisió s’ha pres per garantir la seguretat tant dels visitants com dels treballadors. Orobitg també ha explicat que l’Ajuntament ajudarà els treballadors afectats en tot el que sigui possible.\nParal·lelament, el secretari general de Treball, Josep Ginesta, ha alertat la cadena hotelera que si no facilita informació als treballadors iniciarà els tràmits pertinents per sancionar-la. Aquest dimecres, personal de la Inspecció de Treball ha estat a l’hotel Sun Village però no hi havia cap representant legal que pogués aportar informació i han programat una reunió per avui mateix.\nPer la seva banda, CCOO demana a les administracions que vetllin perquè no es repeteixi cap més cas com aquest. El sindicat insta els governants a impulsar mecanismes de control necessaris per preservar els drets dels treballadors i, de retruc, la marca Lloret, tal com ha argumentat Bartomeu Compte, secretari general de CCOO a les comarques gironines.\nEn aquest sentit, Compte ha elevat el to demanant que es respectin les relacions laborals en els hotels implicats. Posa com a exemple que, a data d’avui, el personal continua desinformat i sense saber quin serà el seu futur.\nSegons publica el Diari de Girona, la cadena Savoy també té moltes factures del subministrament d’aigua pendents de pagar a l’Ajuntament.\nL’alcalde, Jaume Dulsat, farà atenció als mitjans de comunicació avui a dos quarts de dotze del migdia.\nArticle anteriorBDBH – 08 SETEMBRE 2016\nArticle següentIvan Tibau ha deixat el càrrec al Departament de Presidència del Govern


L'Element HTML <i> representa un rang de text que es desvia del text normal, per alguna raó, per exemple, termes tècnics, frases en llengües estrangeres, o pensaments de personatges de ficció. En general es mostra en cursiva\nHTMLElement Fins Gecko 1.9.2 (Firefox 4) inclòs, Firefox implementa per aquest element la HTMLSpanElement interfície.\nEn versions anteriors de l'especificació HTML, l'etiqueta <i> era merament un element de presentació utilitzada per mostrar text en cursiva, igual que l'etiqueta <b> s'utilitza per mostrar text en negreta. Això ja no és així, ja que aquestes etiquetes ara defineixen la semàntica més que l'aparença tipogràfica. L'etiqueta <i> ha de representar un rang de text amb un significat semàntic diferent a la representació tipogràfica típica en cursiva. Això significa que un navegador continuarà tot i així mostrant el seu contingut en lletra cursiva, però per definició ja no cal.\nUtilitzeu aquest element només quan no hi ha un element semàntic més apropiat. Per exemple:\nUtilitza <em> per indicar èmfasi o accent remarcable.\nUtilitza <strong> per indicar importància.\nUtilitza <mark> per indicar rellevància.\nUtilitza <cite> per marcar el nom d'una obra, com un llibre, joc o una cançó.\nUtilitza <dfn> per marcar la instància definitòria d'un terme.\nÉs una bona idea l'ùs de l'atribut class per identificar per què s'utilitza l'element, de manera que si la presentació ha de canviar en una data posterior, es pugui fer de forma selectiva amb els fulls d'estil.


Inici - Informació general - Contacte\nAquesta moneda de Lauro, donació d’Emili Ramon i Valls, havia format part del lot (41) de monedes íberoromanes trobat fortuïtament a Cànoves a primers de la dècada dels anys 60 del segle XX. En el fons del MDG n’hi ha tres més de diverses procedències. Presenta a l’anvers una efígie d’un jove amb un mantell al coll, amb cabells enrinxolats i una clava al seu darrere. Al revers hi ha un genet amb casc rodó i una palma a la mà. Sota, la llegenda ibèrica (LAURO)\nAquest tresoret va ser estudiat per Leandre Villaronga i publicat, l’any 1967, conjuntament amb Josep Estrada, a la Monografia XXVIII de l’Institut de Prehistòria i Arqueologia de la Diputació de Barcelona titulada La Lauro Monetal y el hallazgo de Cànoves (Barcelona).\nLa gran majoria de les monedes eren asos i més de la meitat de la troballa eren monedes de la seca de Lauro, que s’ha identificat, dins el territori dels laietans, i amb el sufix ONA, en la pervivència en el nom de Llerona, parròquia del municipi de les Franqueses del Vallès.\nMuseu de Granollers • Carrer Anselm Clavé, 40 • Tel. +34 93 842 68 40 / 41 • Fax +34 93 879 39 19 • museu@granollers.cat\nHorari d'hivern: de novembre a març de dimarts a diumenges de 17,30 a 20,30 h i diumenges matí de 11 a 14 h\nHorari d'estiu: d'abril a octubre de dimarts a diumenges de 18 a 21 h i diumenges matí de 11 a 14 h


“Extra Omnes”, ‘Tots fora”, efectivament, perquè la veritable Esglèsia no és al Vaticà. - A sol ixent de l'Edèn\nA sol ixent de l'Edèn\n“Extra Omnes”, ‘Tots fora”, efectivament, perquè la veritable Esglèsia no és al Vaticà.\nEl Mestre de les Celebracions Litúrgiques Pontifícies donà ahir la solemne ordre de “Extra omnes!” (Tots fora!), indicant que tots els aliens al Conclave havien de sortir del recinte.\nPrecisament, “Ek-klesía”, mot d´on ve el nostre “església” en grec vol dir “els cridats” –klesía- afora –“ek”-.\nDe la vana manera de viure.\nTanmateix la trista història fa canviar moltes connotacions, originàriament positives i vitals, en encarcarats termes de connotacions dogmàtiques i ensopidament religioses. “Els primers cristians eren poc religiosos, com es veu, car els de Jerusalem, de moment, continuaven anant al Temple de sempre; i els de Roma no sentiren pas necessitat ni de temples ni d´imatges, fins al punt que la gent els tenia per ateus” (Transparència al cim, J. Rovira Tenas).\nL’església és el Cos Místic del qual Jesucrist és el cap. El Cos Místic és invisible als ulls humans, sols el mateix Déu els coneix a tots; és com una organització clandestina en l´ombra, en un món torturat on Satanàs regna (“el príncep\nd’aquest món” segons Jesús). L´Església de debò, no sectària ni simplement institucional, no denominacional ni prostituïda pel contacte amb la corrupció del món, és l’organització secreta de Déu per a fer el bé per a la seva Glòria.\nPoden haver-hi tota mena de gent, d´allò més variat, la que potser menys ho esperem. No podem confondre, com molts interessats caps religiosos voldrien, aquest Cos Místic invisible amb les ostentosament visibles institucions religioses humanes autoanomenades “esglésies”, les quals l´erren tot just perquè són humanes, tenen interessos creats i sovint desconeixen o desobeeixen la veu de l’Esperit. Qualsevol pot entrar o afiliar-se en una institució religiosa, qualsevol fill de Satanàs pot fer-ho i crear grans confusions i xantatges. A les institucions humanes dites “esglésies” conviuen caòticament ovelles i cabres i també cabrons, com a tot arreu, unes millor i d´altres pitjor, però cap de gaire perfecta.\nPer contra, el Cos Místic són els remuts de tota raça, llengua i nació. El Senyor els coneix i ells coneixen Sa Veu. El Cos Místic és comunió dels qui creuen en el Senyor perquè han cercat misericòrdia i l´han escampada (és significatiu que, quan Hitler pujà al poder, pretengué eliminar de les Bíblies tota referència a la misericòrdia). Els remuts s´han adonat ja que estimar-se aquest món és una feixuga vanitat, passió inútil, misèria espiritual i aflicció d´esperit; tanmateix, no per això s´han descoratjat ni han caigut en la indolència.\nL’home sol tenir mals “punts”: massa vegades ha participat en lluites pel poder dins organismes religiosos humans, i ha acabat manta camins volent engabiar\nl’Esperit Sant sobirà amb etiquetes, denominacions, quadriculacions doctrinàries, sectes, religions d´Estat i d´altres opis. Ha nomenat càrrecs, títols, honors, tot jugant a perilloses casuístiques que han fet crèixer les injustícies, les rutines i tradicions a costa de la Paraula i del fresc Esperit del Senyor en la terra.\nEn parlar així, parlem a sords i ens llegiran atentament gent d’excel·lent oïda, com sol passar en tants temes importants. Però diu Isaïes 35 que el desert florirà i els sords sentiran… “Misericòrdia vull i no pas sacrificis, i que Déu sia conegut tal com és millor que tanta cerimònia” (Profeta Osees 6:6, text citat dues vegades per Jesús en les seves disputes amb els fariseus). Cert que els mals pagadors, amb el pretext del Més-Enllà, han escollit els guanys i honors del Més-Ençà. De què ens estranyem? Però el cel comença a la terra a través del Regne de Déu, de les Benaurances. “El Regne de Déu està entre vosaltres”, repetia Tolstoi als pobres i noviolents. “No m´interessen la temperatura de\nl’infern ni el mobiliari del cel, sinó el que fan, ací a la terra, la gent” (Martin Luther King, pastor baptista pels drets civils de les minories). No es tracta\nd’una religió de mort, de simples consols d´ultratomba com a excusa de legitimar les atrocitats i escàndols en aquesta vida, sinó de la glòria del Regne de Déu visible cals seus fills, ben bé en aquest món.\n“Faci´s la Voluntat de Déu a la Terra, tal com ja es compleix al cel”, diu el Parenostre. I ha de ser feta a través dels creients. “En açò és glorificat mon Pare: que dugueu a muntó fruit” (Joan 15:8). Per què deixar que s´enganyi tant la gent? Per què més excuses? Per què tanta religiositat en fals? Per què més opi en un món sense cor? “I el jou es podrirà a causa de la unció” (espiritual) (Isaïes 10:27). “El poble qui coneix son Déu s´esforçarà i actuarà” (Daniel 11:23). “I el jou es podrirà a causa de la unció” (espiritual) (Isaïes 10:27). “El poble qui coneix son Déu s´esforçarà i actuarà” (Daniel 11:23). “Jesús l’ungit…, ens ha estat fet, per Déu, saviesa” (Corintis 1.30).\nJesús fou obrer artesà, predicador sense jornal, d’un nació ocupada per\nl’imperialisme de l´època, perseguit per l´alt clergat de la religió del Rei-titella (Herodes), fou refugiat “polític” a Egipte (malgrat sols ser un menor, el rei “autonòmic” dels romans havia intemptat assassinar-lo per suposar que subvertiria el seu poder), calumniat, torturat i crucifixat públicament. Qui era ell i els seus seguidors? Gent del poble, pobres, no massa cultes…i, tanmateix, pogueren amb més d’un Imperi i s´han estès durant mil·lennis pertot el món. Més que sorprenent, una força distinta de les conegudes els ha sostingut.\n“El Calvari és un telescopi a través del qual albirem el bast panorama de\nl’eternitat i veiem l´amor de Déu irrompre dins la Història humana”, digué M. L. King en un dels seus nomenaris. Déu es féu home cals oprimits i els jerarques religiosos van induir l´Imperi a assassinar-lo (això vol dir que els propis dirigents jueus eren encara pitjors, més maliciosos, que els ocupants). Tota aquesta història és fàcil de copsar per als vençuts…si cerquen justícia de tot cor. El Calvari és la solidaritat de Déu amb l´home. Entre tants i tants “déus” és l´únic que va passar pel tub, Creador fet criatura.\nMés enllà de les ideologies que diuen que volen canviar el món o la societat –corruptes per natura, i sols parcialment canviables des d´un profund canvi de les arrels espirituals… El plaer o la religió són superficials. El goig i l´Esperit són profunds, revulsius, lliures i insondables. Més enllà de les risibles i frívoles superficialitats humanistes (ingènuament, còmodament antropocèntriques i demagògicament triomfalistes) sols queda el Camí, Crist, una transfiguració més enllà de la ment racionalista (que no pas racional).\n“Cantava l´ocell al verger de son Amat. Vingué l´Amic, qui digué a l´ocell: -Si no ens entenem pel llenguatge, entengam-nos per Amor; perquè en ton cant se presenta a mos ulls mon Amat” (Ramon Llull). La fe diu allò que no arriba a dir la raó, sense desdir-la.\n“Crec per a comprendre, i comprenc per a creure millor”. “Si la cosa creguda és increïble, també és increïble que l´increïble pugui esser cregut” (Agustí de Bona).\nQuan la fe es fa cega i fanàtica, se suïcida, car es fa flor del mal i opi religiós. “La fe és una funció del cor i ha de ser mantinguda per la raó. La una i l´altra no es desdiuen pas, com molts creuen. Com més intensa és la fe, més aguda és la raó. “Quan la fe es torna cega, mor” (Mahatma Gandhi) “Allò contrari de la fe no és pas la raó, sinó la superstició” (Vittorio Messori). “La ciència sense religió està coixa. La religió sense la ciència és cega” “La mística és la font de qualsevol ciència de debò” (Einstein)\nEls pobles expansius que van a la victòria tenen fe: en la pròpia sobirania -defensada amb coratge- com en Déu, la raó els ve contrapesada i refrescada per la fe: la fe no desdiu la raó, ans li dóna ales i futur, capacitat d’expressió i d’emoció; igual com la raó és una útil eina per comprendre la realitat. Sense\nl’energia i el coratge de la fe, la raó sola s´ha demostrat repetidament obtusa, inútil i eixorca. En realitat sols tenim permís per a ser fanàtics…de l´amor. “Quan hi ha amor, l´acció és sempre correcta, en totes les circumstàncies. I quan existeix aquesta qualitat de l’amor, hi ha compassió. La compassió implica passió per tot” (Krixnamurti, 1895-1986)\n13 de març de 2013 a les 8:55 am\nAmèn! [Encara que pertanyo a una església cristiana bíblica, tenim molt clar que cap denominació “salva”].


6 min. Barcelona 17/11/2017 22:12\nEl Centre Nacional d'Intel·ligència espanyol (CNI) ha admès que va tenir contactes amb l'imam de Ripoll Abdelbaki es Satty el 2014 mentre era a la presó de Castelló, segons les agències de notícies Efe i Europa Press. A Es Satty se'l considera el cervell de la cèl·lula terrorista que va cometre els atemptats de Barcelona i Cambrils del 17 d'agost en què van morir 21 persones -comptant-hi 5 terroristes- i unes 150 més van resultar ferides. Fonts "oficials" de l'agència d'intel·ligència, segons Efe, asseguren que la relació es va fer seguint els protocols habituals del centre d'intel·ligència i que Es Satty també va tenir contactes amb altres cossos policials estatals.\nEl digital ' OK Diario' va ser el primer mitjà a destapar la relació de l'imam de Ripoll amb el CNI aquest dijous citant el sumari del cas, que dirigeix sota secret el jutjat d'instrucció número 4 de l'Audiència Nacional. I va assegurar que Es Satty havia preparat els atemptats mentre encara era confident del CNI. Això implicaria que com a mínim l'any passat encara col·laborava amb la intel·ligència espanyola. Aquest matí de divendres 'El País' ha publicat que l'imam va ser confident entre el 2010 i el 2014, mentre era a la presó de Castelló, però hores més tard ha eliminat la notícia de la web i l'ha substituïda per una altra que tan sols parla de "contactes", tot i que esmenta una relació que s'hauria mantingut durant l'estada a la presó, sense limitar-la a un sol contacte el 2014 tal com fan les agències de notícies. El diari diu que el CNI no aclareix quan va durar el vincle ni si Es Satty va cobrar del centre d'intel·ligència. Europa Press assegura, citant fonts del CNI, que "en cap cas" Es Satty va ser un confident.\n249x381 Notícia eliminada d''El País' Notícia eliminada d''El País'\nQuan la primera notícia d''El País' ha desaparegut l'ARA s'ha posat en contacte amb l'autora de l'article, Patricia Ortega Dolz, que ha negat que l'haguessin despublicat, tot i que era il·localitzable tant en català com en castellà. Els resultats de Google a les versions en català i castellà de la notícia original, amb el títol "L'imam de Ripoll va ser confident del CNI" ( aquí la podeu llegir) ja no hi enllaçaven i tampoc es podia localitzar a la portada principal del diari ni a la versió en català, tot i que per ara continua visible en la versió brasilera.\nEl 2007 Garzón va ordenar a la Guàrdia Civil que analitzés tot el material que la Policia Nacional havia aplegat en la investigació. L'any anterior s'havien fet una sèrie d'escorcolls a Vilanova i la Geltrú, entre altres poblacions, on vivia Es Satty amb un dels detinguts que es van fer en l'operació i que anys més tard van acabar absolts. La Guàrdia Civil va concloure sobre ell: " Tot i que hi ha una relació directa amb alguns integrants de la cèl·lula desarticulada, no s’ha observat que existeixi una vinculació amb la xarxa de reclutament". El jutge Garzón va descartar continuar-lo investigant i ningú va informar de res els Mossos d'Esquadra. És per això que, quan un policia de Vilvoorde, a Bèlgica, va demanar informació a un mosso que coneixia sobre Es Satty, que havia aixecat sospites a la seva població buscant-hi feina d'imam, el policia català li va contestar que a ells no els constava res.


Activat en fase d'alerta el Procicat per forts vents a la Garrotxa - El Gerió Digital\nActivat en fase d'alerta el Procicat per forts vents a la Garrotxa\nProtecció Civil avisa que al llarg de dissabte es poden registrar ratxes de vent entre els 90 i els 125 km/h\nDivendres, 26 de desembre de 2014 19:26h\nProtecció Civil ha activat aquest divendres al vespre en fase d'Alerta el pla Procicat per la previsió d'un episodi de forts vents que començarà aquest dissabte al matí a les comarques del Pirineu Occidental i que s'estendrà a la tarda-vespre fins afectar la meitat oest de Catalunya. Tot i que a les cotes altes del Pirineu s'esperen ratxes de fins a 125 km/h, les zones de major risc d'incidència seran, segons Protecció Civil, comarques de les Terres de l'Ebre, prelitoral de Tarragona, Penedès i Anoia.\nSón zones més poblades que poden patir ràfegues de vent de fins a 90 quilòmetres per hora. A més d'aquestes zones de risc, durant la nit de dissabte a diumenge destaques com a "zones d'especial seguiment" -degut a la vulnerabilitat del territori davant els efectes del vent-, les comarques del Segrià, Garrigues, Urgell, Segarra, Anoia, Bages, Alt i Baix Penedès, Conca de Barberà, Garrotxa i a les comarques del sud de Barcelona, a les cotes més altes del Baix Llobregat i Garraf.\nA diferència de l'episodi anterior d'incidències per fort vent, el passat 9 de desembre, no es preveu una afectació especial a l'àrea metropolitana de Barcelona ni a les de Girona, tot i que es preveu molt mala mar a la Costa Brava fins diumenge. Els vents bufaran de component nord, fet que pot afectar amb intensitat al litoral al Cap de Creus i de Begur.\nEs demana precaució\nDavant aquestes previsions, Protecció Civil de la Generalitat ha comunicat als municipis que cal que reforcin la seguretat dels esdeveniments públics a l'aire lliure i condicionar-los a què es puguin realitzar de forma segura respecte la possible afectació pel vent en cada moment, així com tancar les zones de jardins o parcs urbans que puguin representar un risc per ventades, caiguda d'arbres o branques. S'ha demanat també que es reforci l'ancoratge del mobiliari urbà que es pugui desprendre amb el vent i en especial de la decoració nadalenca a l'exterior, especialment la il·luminació, així com qualsevol element penjat o en alçada.\nEs sol·licita també als particulars que recullin i lliguin de forma segura tendals, i elements inestables a terrasses i balcons, especialment la decoració nadalenca, que pot precipitar-se a terra.\nPel que fa a les activitats de lleure, es demana limitar els desplaçaments a les zones on bufi més fort i condicionar-los sempre a les condicions meteorològiques. Es recomana, a més, que les travesses de muntanya o activitats en cotes mitjanes o altes es posposin a les zones abans indicades durant el període d'afectació.\nProtecció Civil requereix que la resta d'activitats, sobretot en zona urbana, es realitzin sempre tenint en compte la intensitat del vent per detectar els elements que es puguin desprendre amb risc d'impacte. Caldrà evitar situar-se a prop d'elements inestables o que puguin caure, com murs, tancaments, bastides que es moguin o altres similars durant la major afectació del vent.\nNeu en el darrer cap de setmana del 2014\nAquest serà també un cap de semana de neu. La previsió del Servei Meteorològic de Catalunya indica una nevada important a les comarques de la vessant nord, Val d'Aran, Alta Ribagorça i Pallars Sobirà, motiu pel qual Protecció Civil a emès una prealerta del pla NEUCAT per demà dissabte i fins al diumenge inclòs. La combinació de la neu amb el vent a cotes altes és especialment perillós pel fenomen del torb.


moneda social | A Begues\nTag Archives: moneda social\nBegues ja té moneda social: la cuca\nImatge que han proposat els alumnes de l’Institut per a representar la cuca\nLa gent de la Xarxa d’Intercanvi de Coneixements (XIC) ha posat en marxa la nova moneda social de Begues, la cuca. Durant el Mercat d’Intercanvi que s’ha fet aquest diumenge, ja han reclutat els primers 51 socis o “cucaires” que començaran a fer servir la cuca. Totes aquestes persones hauran de publicar, en un termini màxim d’un mes, una oferta i una demanda que estiguin disposades a cobrar o a pagar en cuques per comptes d’euros.\nEn el díptic de presentació del projecte, els promotors expliquen que “en els quatre anys de funcionament de la XIC no hi ha tingut cabuda el diner, ja que la moneda ha estat només el coneixement, el saber”. No obstant això, diuen, “i un cop ja consolidat l’intercanvi de coneixement, s’ha considerat convenient ampliar i promoure’n d’altres: de béns, productes i serveis, per a la qual cosa s’ha creat una unitat o moneda local, beguetana, virtual i complementària a l’euro: la cuca.”\nDe fet, la moneda social de Begues és la mateixa, o molt semblant, a les que ja funcionen a molts altres llocs de Catalunya. Una unitat (una cuca, en el cas de Begues) equival a un euro. A Barcelona, per exemple, n’hi diuen ecos, a Olot trocs, etc. La XIC ha batejat la moneda de Begues amb el nom de cuca a proposta dels alumnes de l’Institut, en honor a la Cuca Fera, i la representarà amb la imatge que il·lustra aquest text, també a proposta dels nois i noies de l’Institut. Aviat hi haurà un portal web que donarà tota la informació necessària per al funcionament de la nova moneda social, però si no us voleu esperar podeu demanar-ne a cuca.begues@gmail.com.\nEtiquetat Barcelona, cuca, Institut de Begues, Mercat d'Intercanvi, moneda social, Olot, Xarxa d'Intercanvi de Coneixements


Maleïdes guerres - maresme360 - Portal de notícies del Maresme\n13 octubre, 2019 Ana Montes Opinió 0\nNo hi ha guerres petites o grans, bones o dolentes, justes o injustes. La guerra és mort, desesperació, misèria, fam, fred, dolor, sang, i també enveja, ira, ambició, odi, venjança, avarícia, supèrbia, egoisme…\nEn tot conflicte hi ha un guanyador i molts perdedors. Un guanyador que mai ha trepitjat el camp de batalla, que mai ha disparat una arma, que mai s’ha tacat les mans amb la sang calenta dels vençuts, i molts perdedors, d’un bàndol i també de l’altre, perquè les guerres deixen un rastre inesborrable de víctimes innocents i d’efectes col·laterals que marquen per sempre més aquells que han aconseguit sobreviure a les bales i les bombes.\nLes guerres són potser la més gran i pitjor aberració humana. No entenen de sexes, races, religions, edats, cultures o fronteres. Li giren l’esquena a les relacions, els parentius, els lligams. Una aberració que ensordeix i cega i sumeix la condició humana en l’abisme insondable i tenebrós d’un inframón on no hi sobreviurien ni les besties més ferotges.\nI el més terrible és que cada nou conflicte ens deixa una marea d’immigrants, refugiats, expatriats, exiliats, confinats, expulsats, desterrats. Mil i una maneres de cridar per un sol nom, amb mil i un cognoms diferents, a persones, dones, homes, joves, gent gran, criatures, éssers humans que fugen desesperats de la fam, de la misèria, del dolor, de la mort, de guerres fredes, cerebrals, calculadores, que destrueixen famílies, devoren il·lusions i esperances, i acaben matant a cops de mar als que en un intent desesperat de fugir dels horrors de la guerra s’embarquen en un viatge errant, sense brúixola, sense timó, sense nord, sense principi, sense fi.\nVides perdudes, morts sense sentit. Ràbia, impotència, plor, dolor, silenci. Un silenci negre, pesat i dens, només trencat per les rialles innocents d’un nen que juga. Ahir, i moltes vegades abans d’ahir, a molts altres nens se’ls hi va ofegar el somriure en un mar d’ambició i cobdícia que mil i un cabrons es van ocupar de embravir.\nPerò la vida continua girant, com les ones del mar van i venen en un ball incessant, i en una part del món mil i un infants seguiran rient innocents mentre a l’altra part del món, mil i un nens perden la seva innocència abans que el somriure irònic de la mort els acabi ofegant.\nAhir, i moltes vegades abans d’ahir, un nen va deixar de jugar per sempre. Demà, i moltes vegades després de demà, un nen es deixarà abraçar per les onades mentre la dansa rutilant del sense sentit va sembrant de cadàvers moltes consciències.\nMaleïdes guerres i maleïts els que les provoquen amb l’únic objectiu de sentir-se i saber-se éssers superiors, omnipresents déus pagans que s’alimenten de la sang de les seves víctimes innocents.


Un pressupost insuficient per reactivar Figueres - Empordà\nUn pressupost insuficient per reactivar Figueres\n«És un pressupost irreal, continuista, poc ambiciós i mancat de marge de maniobra»\nJORDI MASQUEF 24.11.2020 | 09:43\nDes de Junts per Figueres, no podem aprovar un pressupost que no ens creiem, perquè nosaltres hem estat al govern i sabem de primera mà l'estat de les arques municipals, i si un pressupost és possible viable.\nÉs un pressupost impossible de complir, en primer lloc, perquè augmenta els impostos a tots els figuerencs, fent recaure el pes de la crisi sobre les famílies, autònoms i petits empresaris.\nEn segon lloc, perquè pressuposta uns ingressos irreals i impossibles d'ingressar, com la recaptació prevista de l'IBI o de la venda de la Casa Nouvilas.\nEn tercer lloc, perquè ens hipoteca, augmentant l'endeutament que tants esforços ens va costar reduir, esforç que ara permet al govern quadripartit tornar-se a endeutar. Però endeutar-nos sense cap objectiu clar, més enllà de tirar pilota endavant i que ho pagui qui vingui després. La política de qui dia passa, anys empeny.\nEl govern quadripartit tenia l'oportunitat i la majoria per fer un pressupost realment transformador, i ens hem quedat amb un pressupost gairebé igual que el del 2020, i que no disposa de les eines suficients per reactivar la ciutat en un moment en el qual no ens podem permetre perdre el temps.\nEn resum, un pressupost irreal, continuista, poc ambiciós i mancat de marge de maniobra per remuntar la situació de la ciutat.


La revista angelsa "Litro" dedica el seu últim número a la narrativa catalana.\n"Litro" dedica l'últim número al català.\nLa revista anglesa de literatura "Litro" ha dedicat el seu número del mes de maig a la narrativa catalana amb la traducció a l'anglès de contes de Quim Monzó, Josep Pla i Sergi Pàmies, entre altres escriptors.\nL'Institut Ramon Llull ha informat en un comunicat que l'última edició d'aquesta publicació especialitzada en narració breu també inclou peces traduïdes de Francesc Seròs, Dolors Miquel, Teresa Solana, Matthew Tree, Imma Monsó, Joan Sales, Montserrat Roig, Jordi Puntí i Maria Barbal.\nEls contes han estat traduïts per Lilit Thwaites, Peter Bush, Linda White, Elizabeth Macklin, Pau Mitchell i Laura McGloughlin.\nL'Institut Ramon Llull ha col.laborat en aquesta edició de la revista, que el 2009 i 2010 ja va publicar textos d'altres autors catalans, perquè obre una nova porta a la literatura catalana en el mercat de llengua anglesa.\nLa revista "Litro" és una publicació mensual i gratuïta, fundada el 2005, que compta amb una difusió de 100.000 exemplars\nFont: Abc (17/05/2011)\nAlphatrad als Estats Units i Luxemburg\nCurs de “Llengua Catalana” a Tòquio


Comparsa per a Casament, cotilló i animació interactiva\nHome » Comparsa per a Casament, cotilló i animació interactiva\n“Hora Loca” amb Comparsa per Casaments\nAnimacions per a bodas amb ball i alegria. Comparsa per casaments!\nCotilló i Comparsa per a casaments originals i divertides\n“La Hora Loca” és una forma original d’animar als vostres convidats jugant i ballant. Amb espectaculars vestits de fantasia farem la millor animació temàtica que vosaltres trieu. Fareu el vostre propi carnaval!\nDurant una hora la bogeria serà la protagonista, la música envairà l’espai i ballareu gracioses i divertides coreografies.\nQuè és “La Hora Loca” amb comparsa per a casaments?\nEl ball de comparsa és un moment espontani en què els nostres ballarins irrompen per sorpresa per ballar, jugar i cantar amb els convidats al ritme de la música. Una animació interactiva que omple d’alegria, llums i colors moments especials.\nA més del ball es reparteix el cotilló entre tots els convidats, això fa que la comparsa prengui més força i interacció cotilló per a casaments\nLa temàtica de “La Hora Loca” per casament és de la vostra elecció. Música de carnaval, tradicional, moderna, rumbera. Només heu de deixar volar la vostra imaginació. Serà un esdeveniment inoblidable!\nUn casament original i amb sorpresas\nLa comparasa per bodes és una idea molt entretinguda per interactuar amb els convidats i fer que tots ballin i es diverteixin. Des del més petit fins al més experimentat no es podrà resistir a la música i el joc.\nLa comparsa per a casaments sol fer-se després del ball de nuvis, però fer-la després que comenci la festa i el DJ també pot donar l’efecte sorpresa. El cotilló és opcional però és un detall que farà lluir més l’animació. El més important és donar-li un toc diferent al teu casament i fer alguna cosa que els vostres convidats no esperen.\nSi voleu saber més sobre el ball de comparsa per a casaments o per a qualsevol festa, aquest post us ajudarà a entendre més com es fa i es gaudeix d’aquesta animació interactiva. A més us ajudarà a elevar la imaginació.\nOferim “La Hora Loca” i la comparsa per casaments a Barcelona, Girona, Tarragona, Lleida, Mallorca, Menorca, Ibiza, Valencia, Madrid y Andorra.


Apartment Camlez YA-1649 Perros-Guirec França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Camlez YA-1649Apartament-, Trelevern, Perros-Guirec, França, 22450 - Veure al mapaExcel·lent8,3Basada en2comentarisApartment Camlez YA-1649Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 29 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Camlez, Apartment Camlez YA-1649 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Camlez YA-1649 asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Camlez YA-1649 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Camlez.


Abstenció activa i responsable. - Indymedia Barcelona\nAbstenció activa i responsable.\nPenso que l'article que publica CAES en aquesta mateixa columna aprofondeix en les diferents opcions devant del Referendum.\nRe: Abstenció activa i responsable.\nEn aquesta ocasió votaré no, en lloc de fer un vot nul que és el que sempre he fet. Per una simple raó, no vull amagar-me amb la massa social de la abstenció que potser serà una majoria, i vull aprofitar l'oportunitat de dir no a un sistema que no m'agrada.\nSi per exemple a les eleccions hi hagués la opció de votar en contra de tots els partits polítics, com passa a Rússia, no pensaries dos cops abans de votar? Doncs això faré jo.\nEl resultat és molt important, tan com per donar suport moral i legítim segons els sistema a aquesta constitució.\nper *\t 04 feb 2005\nLa gent quie demana l'abstenció a Indy ho fa per raons ideològiques anarquistess o directament per que son infiltrats del PP$OE?\nAlgú ficat a col.lectius anarquistes de barna em podria aclarir que quina posició defensen (no / abstenció / vot nul /...)\nLa gent que demana el no a Indy ho fa per raons ideològiques comunistes o directament per que son infiltrats dels nazis d'ultradreta$ilvio Berlusconi?\nper mmm\t 04 feb 2005\ni k es l'abstenció activa? no anar a votar i k més?\npq io només hi vei abstenció, interpretada pels mitjans com passotisme, per molt legitims k siguin els teus motius\nper kaos-control\t 04 feb 2005\nLa CGT va donar suport a la campanya pel NO, ará bé els afiliats poden fer el que creguin oportú!!\nper caf\t 04 feb 2005\nEn aquest cas, l'abstenció beneficia al govern.\nSi us hi fixeu no s'han atrevit ni a publicar les enquestes manipulades de sempre perquè, a Catalunya, no ho veuen gens clar.\nNecessiten un argument per a deslegitimar un resultat desfavorable, i aquest argument és l'alta abstenció.\nI per aquest motiu ha començat una campanya a favor de l'abstenció entre els sectors més propers al NO, com és el cas que ens ocupa.\nEm sap greu, amics actius abstencionistes, però no faig mai cas al telemàrqueting, m'agrada decidir què em preocupa i què m'obsessiona sense ajut d'agències. Votaré NO.\nper Libero\t 04 feb 2005\nJo no penso ajudar a legitimar aquest simulacre de referèndum, el resultat del qual no vincula a res ni a ningú.\nEl nou tractat de la UE ja el van aprovar el 28-10-2004.\nper tOrMeNta\t 04 feb 2005\nLibero té tota la rao. El referendum no es vinculant, encara que sortis una enorme majoria que digues NO la constitució tiraria endavant. Però no creieu que també deixaria en evidencia tot aquest sistema "democratic"? Jo si anire a votar, tot i que en un principi vaig dubtar-hi, i no se qi es el pallus que tracta els que s'abstendran d'inflitraTS\nper Jonatan\t 04 feb 2005\nSeñala la opció correcta:\na)Sí a la constitució Europea\nb)No a la constitució Europea\nJo tinc un dubte i potser sigui un gran dubte si em paro a pensar...que votaré?\nEvidentment l'opció a descartar de primeres seria el "Si". Quines raons puc trobar de pes per eliminar l'opció "a)"?\nSimplement perquè aquesta suposada Constitució Europea, és com un fantasma "de massa ectoplasmática" que ha aparegut a sobre nostre i fa uhhhHHhhhhHHhhhhhhhhhhh!Tots ja sabem el perquè, suposo, no cal que ho expliqui...no?\nHem quedarien dues opcions...la b) i la c)...quina seria la més adient?Clar, la més adient per a mi...desde el punt de vista d'una persona considerada devota de l'Esquerra...i per vosaltres, suposadament, gent que habita l'Indymedia Barcelona!\nAra m'ho estic plantejant i hem sembla que tindré un gran dubte...espero solucionar-ho abans del dia 20-D, ja que passada la data...res s'hi podrà fer...\nSalut Revolució i endavant i contra la constitució de l'europa capitalista!\nPerdó...he madurat una mica i crec que abans de fer-me i si voleu, fer-vos, aquesta pregunta que jo m'he fet i he publicat més amunt, m'hauria de preguntar, abans de tot...això:\nNo és veritat que aquesta referendum-votació (per cert, el PP no va dir que no es podien fer referendums?)...no és vinculant a l'Estat espanyol?He llegit que hi han 9 països on se fa referendum, d'ells només a un (Irlanda, on curiosament ara hi ha problemes amb l'Ira), serà vinculant...i d'altres no esta clara la cosa...\nSeñala l'opció correcte:\na)és indiferent el fet que votem Si, No o ens abstinguem...ja que no vincula.\nb)fan un estudi sociològic o algo així per l'estil, per reconèixer "tipus" de resposta...No-Abstenció.\nc)ens prenen per tontos i simplement afegeixen una mica d'emoció a aixó de L'eurovisió (fa poc restaurada...amb l'afegit del Operaciones Triumfo...que per cert, OT te nom d'aquests que donen els americans quan fan una acció per la seva llibertat arreu del món...com "libertad duradera", "Paz infinita"...una similitut, simplement.Bueno, que la "Visió Europea", fa dies que ens la venen...com volen.\nBueno, a pensar...\nSalut Revolució i endavant!\nVota, vota..... la democracia burgesa\nVota i sempre te'n apenedeixes\nSi ja ho tenen tot decidit?\nper *\t 05 feb 2005\nHi ha algun col.lectiu anarquista que propugni l'abstenció o tot aquest rebombori abstencionista està promogut pel PP$OE (a més a més de bona gent que ha caigut al seu parany).\nCGT: Participa en la campanya pel no i dona llibertat de vot als afiliats.\nI la resta de col.lectius?\nQue fa més mal a un estat que convoca un referendum consultiu dirigit a obtenir un SI:\na) Votar SI: Reforces l'estat.\nb) Abstenció: Passaran de tu. Ni fas mal ni fas bé a l'estat.\nc) Vot NUL: Deslegitimes a l'estat i al sistema electoral.\nd) Votar NO: Forces a l'estat a fer unes piruetes increibles per tal de no fer cas a l'opinió popular. En aquest procés l'estat queda tocat.\nfeu el que us doni la gana però jo en aquest cas concret ho tinc molt clar: VOTARE NO.\ni si fos un dirigent del PP$OE no dubtaria a demanar-vos que us abstinguessiu "per fer mal a l'estat". Ja,ja, ... si n'arriba a ser beneita alguna gent.\nRevolució activa i responsable\nper @\t 05 feb 2005\n"Votar NO: Forces a l'estat a fer unes piruetes increibles per tal de no fer cas a l'opiniÃ³ popular. En aquest procÃ©s l'estat queda tocat."\nÂ¿En aquest procÃ©s l'estat queda tocat?\nPerÃ² en quin mon vius, somiatruites. L'estat mai queda tocat, excepte potser en una guerra social disferessada de civil o quelcom aixÃ. L'estat Ã©s un ens polÃtic recolzat permanentment per les armes i el privilegi burgÃ©s. Â¿perÃ² en quin mon vius? Â¿A la lluna de valÃ¨ncia?\nVotar NO com a molt pot servir per dir-los a la cara que encara som aquÃ, que donarem canya i que pensem resistir, perÃ², aconseguir que l'estat "quedi tocat" amb un referendum no vinculant que no va enlloc? Sisplau, toca de peus a terra.\nNomÃ©s farem trontollar l'estat i el capital si resistim i lluitem amb tota la rÃ bia i la forÃ§a de que siguem capaÃ§os:\nABSTENCIÃ� ACTIVA SÃ?! si sabem continuar lluitant.\nVOTAR NO SÃ! si sabem continuar lluitant.\nVOTAR NUL SÃ?! si sabem continuar lluitant.\nEscull perÃ² no et deixis entabanar!\nNO ENS FARAN CREURE MAI!!!\nper siuuuuuuu...\t 05 feb 2005\nquanta tonteria...hi ha una clara campanya sociata a indymedia per fer-nos vacil.lar, però han fet tard. Mireu sinó com, de cop i volta han aparegut 6 o 7 notícies amb el rotllo de l'abstenció...en un referèndum !!!\nVOTA NO, i deixa't d'hòsties !\nSi ni la CNT ni la CGT fan una crida directa a l'abstenció.\nY Indy s'omple de missatges d'anarquistes demanant l'abstenció.\nUna de dos, o ha aparegut un nou colectiu anarquista a barna o els del PP$OE han fitxat al Luisito Figo i la resta de fatxerio indymediero per desactivar la campanya pel NO a aquesta web.


La cantant Ana Belén actua aquest diumenge a Reus\nAna Belén actua aquest diumenge a Reus\nLa cantant Ana Belén presentarà 'Vida', el seu primer àlbum amb cançons inèdites en 11 anys.\nL'artista protagonitza una nova nit del FAR Festival de les Arts de Reus\nActualitzada 28/06/2019 a les 11:12\nEl FAR Festival de les Arts de Reus continua aquest cap de setmana amb un concert de gran format extraordinari amb la reconeguda cantant Ana Belén. El recital serà el diumenge dia 30 de juny, a partir de les 21h, a la Plaça d'Anton Borrell, al Parc de Sant Jordi.\nLa veu d’Ana Belén acarícia la música a Vida, el seu primer àlbum amb cançons inèdites en 11 anys: una col·lecció de composicions d’un desbordant optimisme que interpreta amb el coratge i la sensibilitat que la caracteritzen. És l’Ana Belén de sempre amb música d’ara, una equació que no pot fallar i que s'ha escollit per ser una de les grans nits del FAR. Els preus de les entrades per a aquest concert oscil·len entre els 25 euros i els 45 euros.\nEl Festival de les Arts de Reus va començar el dia 15 de juny passat amb un concert multitudinari a la plaça de la Llibertat, protagonitzat pels grups Els Catarres i Búhos.\nDesprés de l'actuació d'aquest diumenge d'Ana Belén agafarà el relleu la també popular cantant Beth, que oferirà una concert el pròxim 4 de juliol, a partir de les 21h, a l'Institut Pere Mata. Una de les veus més internacionals del país, Beth Rodergas, regalarà al públic una vetllada musical inoblidable fent un repàs per aquells temes que més l'han significat i presentant alhora una acurada selecció de cançons de tots els temps, versionades (amb piano) expressament per al festival. El preu del concert és de 25 euros i inclou un sopar fred.\nComenta el contingut : La cantant Ana Belén actua aquest diumenge a Reus


Creada, a Ceret, una botiga d'objectes reciclats - VilaWeb\nCreada, a Ceret, una botiga d’objectes reciclats\nConeguda com a 'ressourcerie' aquesta botiga vol ser un trampolí per donar feina a treballadors en rehabilitació.\nDivendres passat es va inaugurar, a Ceret, una botiga molt especial, encara que ja funcionava des del passat mes de juny. Està gestionada per l’associació ‘Recyclerie du Vallespir’, amb el suport del SYDETOM 66 que gestiona el transport, el tractament i el reciclatge dels residus domèstics.\nLa botiga recupera els objectes que les persones llencen perquè ja no els volen, i els transforma per revendre’ls a baix preu. En total ha creat ja 10 llocs de treball per a treballadors en reinserció. Accepten mobles vells, vaixelles i altres objectes, per resumir tot excepte roba i qualsevol teixit.\nL’associació ‘Recyclerie du Vallespir’ va ser creada fa dos anys per Evelyne De Wangen, que ha treballat molt de temps com a formadora dins l’entorn social, sobretot a Ceret. S’havia fixat que, al Vallespir, hi ha estructures d’acollida per a les persones desproveïdes però molt pocs mitjans de reinsercions. A més a més, la taxa d’atur és elevada en la comarca, un 15% segons el batlle Alain Torrent.\nAl mateix temps,aquesta associació permet evitar l’enterrament de nombroses deixalles. Per exemple, el passat mes de juny 11 tones d’objectes han estat recuperats. Això és el segon interès d’aquesta, i per això te el suport del sydetom 66, que s’ocupa del tractament de les deixalles a Catalunya Nord. Segons diu Fernand Roig, president del Sydetom: ‘Nosaltres responguem a les noves normes de la ‘Grenelle del medi ambient’, que vol abaixar la quantitat de deixalles incinerades o posades en descàrrega un 7%, en els pròxims 5 anys ‘.\nLa botiga, situada a la zona ‘Tech Ulrich’ de Ceret, encertament en front de la deixalleria, obre els dimarts, dijous, divendres i dissabte de 9h30 a 12 i de 14h a 17.


Promoció del voluntariat lingüístic a la Ribera d'Ebre - Notícies - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nPromoció del voluntariat lingüístic a la Ribera d'Ebre\nEl dia 4 d'octubre de 2009 va tindre lloc a Miravet la V Jornada Intercultural de la Ribera d'Ebre, amb la participació del Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL) mitjançant un estand de promoció del programa "Voluntariat per la llengua".\nImatge de l'estand del voluntariat.\nLa festa va comptar amb més de 500 visitants que van degustar els plats preparats per persones d'una vintena de nacionalitats. Els participants també van gaudir de música de diferents llocs del món i, els més petits, van poder conèixer jocs tradicionals de països diversos.\nEl CPNL va aprofitar l'ocasió per distribuir material de difusió del "Voluntariat per la llengua" i per donar informació sobre les activitats de dinamització del programa a la comarca entre els visitants autòctocs i nouvinguts que va aplegar la celebració.\nL'objectiu de la jornada era mostrar la diversitat cultural de les persones que actualment resideixen a la comarca.


Gaudiu amb la video-crònica cortesia d’Aved Producciones del cinquè dia del Festival de Cinema de Terror de Molins de Rei.\nHem arrancat amb la projecció de La Mosca de David Cronenberg; després de la presentació de la pel·lícula per part del Director Artítics del Festival, Albert Galera, hem pogut gaudir com es mereix d’un dels clàssics més venerats del cinema de gènere.\nPosteriorment hem iniciat el sopar-ponència sobre les mutacions, moderat por Albert Galera, en el que hem contat amb el psicòleg forense Bernat-Noel Tiffon i el productor, cineasta i crítica de cinema Javi Rueda. La ponència ha sigut un interessant viatge a través de les mutacions, leitmotiv de l’edició d’aquest any.\nEl plat fort de la nit no ha defraudat ningú. The Wailing ha reunit a la sala als amants del millor cinema de terror asiàtic. Presentada per Angel Sala, director del Festival de Sitges, The Wailing és un increïble “tour de force” que atrapa l’espectador des del seu inicia, en un viatge que el portará la les profunditats del mal.\nPer més informació podeu consultar la crònica del cinquè día de terrorweekend, mitjà oficial del Festival.


Sperindio Marastoni – Anarquia Catalunya 🏴\nEl 22 de juny de 1894 neix a Volta Mantovana (Mantova, Llombardia) l’anarquista, i després militant de «Giustizia e Libertà», Sperindio Marastoni\nQuan esclatà la Guerra Civil, passà la frontera del Pirineu Oriental i marxà cap a Barcelona, on el 13 d’octubre de 1936 s’enrolà en el Batalló «Garibaldi» de la Primera Companyia, participant en diverses batalles\nSperindio Marastoni: El 22 de juny de 1894 neix a Volta Mantovana (Mantova, Llombardia) l’anarquista, i després socialista, Sperindio Marastoni. El seu pare es deia Luigi Marastoni i la seva mare, Caterina Lonati.\nEs guanyava la vida com a fuster i ebenista i estava casat amb Teodolinda Messerani, amb qui tenia un infant.\nL’agost de 1924 s’instal·là a Niça (País Niçard, Aups Maritims, Provença-Aups-Còsta d’Azur, Occitània), on visqué al número 7 del carrer Chabrier.\nA partir de 1926 va ser fitxat per la policia, que el 1935 el qualificava com a anarquista «violent i lluitador». La policia el va assenyalar en diversos informes.\nEl 30 de novembre de 1932 boicotejà amb altres companys (Agabitti, Bidelli, Ceola i altres) la conferència celebrada al Relais Fleuri de Niça organitzada per la feixista societat «Dante Alighieri».\nPosteriorment s’acostà a la Liga Italiana dei Diritti dell’Uomo (LIDU, Lliga Italiana dels Drets de l’Home) i a «Giustizia e Libertà» (GL).\nQuan esclatà la Guerra Civil, passà la frontera del Pirineu Oriental i marxà cap a Barcelona, on el 13 d’octubre de 1936 s’enrolà en el Batalló «Garibaldi» de la Primera Companyia, participant en diverses batalles (Cerro Rojo, Madrid, Casa de Campo, Pozelo, Boadilla, Mirabueno, Majadahonda, Araganda, Guadalajara, Brunete, Osca, Belchite, Fuente de Ebro i algunes altres).\nPosteriorment va ser destinat a la Brigada «Garibaldi» a intendència de l’Estat Major (Brunete, Osca, Belchite, Fuente de Ebro i altres).\nVa ser hospitalitzat perquè una antiga malaltia pulmonar s’agreujà i 1 de gener de 1938 retornà a Niça, passant la frontera del Pirineu Oriental.\nL’agost de 1940 va ser expulsat del territori francès i lliurat a les autoritats feixistes italianes que el condemnaren a cinc anys de confinament a l’illa de Ventotene (Latina, Laci).\nDesprés de la Segona Guerra Mundial interimperialista s’instal·là a Volta Mantovana.\nA partir de 1953 visqué a Albaredo d’Adige (Verona, Vèneto).\nSperindio Marastoni va morir el 15 de febrer de 1955 a Volta Mantovana.\nEl Consell Regional de Llombardia el condecorà amb la «Medalla d’Or a la Memòria», amb motiu del quarantè aniversari de la Guerra Civil, en 1976.


Hospitals en Tsimasham - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Chhukha (Província) - Chhukha - Bhutan - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Bhutan › Chhukha › Chhukha (província) › Hospitals en tsimasham\nHospitals en tsimasham Chhukha (Província) > Chhukha > Bhutan\nSense salut, no pot tenir una bona vida, i per això és tan important quan estem malalts, busqueu ajuda immediatament. Per aquest motiu, oferim tota la informació de contacte Hospitals en Tsimasham perquè pugueu calmar al moment del contacte, de manera que pugueu saber que truqueu al telèfon correcte.\nSi vostè té un símptoma estrany o signar ara mateix que mai no ha tingut, pot ser l'alerta d'alguna malaltia. Trobeu a aquesta guia hospitalària de Bhutan, tots Hospitals en Tsimasham que estan més propers a la vostra adreça.\nA Tsimasham trobareu diversos hospitals, però la manera més senzilla de saber quin és el problema que teniu ara és trucar i sol·licitar una cita. Aquí trobareu tots els Hospitals en Tsimasham amb el seu contacte i la seva ubicació al mapa, de manera que no es tracta de com arribar-hi si voleu visitar-ne un.\nHospitals en Tsimasham per categoria\nSi el vostre metge general li ha dirigit a un especialista que es troba en un dels hospitals públics Tsimasham (Bhutan), aquí podeu saber tot sobre el vostre hospital. Trobareu el telèfon, correu electrònic, adreça i web\nEls hospitals que ofereixen tota la confiança als seus pacients poden prosperar i obtenir la confiança de totes les persones que vénen a ell o que coneixen altres persones sobre la seva forma de tenir cura de les persones. Si voleu trobar hospitals privats Tsimasham (Bhutan) amb aquest nivell d'excel·lència, cerqueu-los aquí\nLlistat de hospitals pròxims a Tsimasham\nJigme Dorji Wangchuck National Referral Hospital- (Situat a 41.73 km)


Serveis SEO Blanes - La Quadra\nServeis SEO Blanes\nLa Quadra és un estudi de disseny especialitzat en Serveis SEO. L’objectiu principal dels serveis de Serveis SEO és obtenir un increment de peticions d’informació augmentant així la cartera de possibles clients Al llarg de molts anys ja hem desenvolupat projectes de Serveis SEO per empreses d’arreu de l’estat en poblacions com Blanes.\nLa Quadra els ofereix serveis de Serveis SEO Blanes per treure’n profit de la seva pàgina web, però no volem que “existeixis”, volem que obtingui peticions d’informació i contactes vàlids. La tasca comercial no desapareix amb una web i tampoc si aquesta té un servei de posicionament web, però si que l’ajuda a obtenir nous contactes.\nSi estàs cercant Serveis SEO Blanes, sàpiga que ja hem dut a terme aquestes tasques amb d’altres clients i segurament també el podrem ajudar. L’animem a que ens contacti amb nosaltres per poder valorar el seu cas i assessorar-lo per tal de que obtingui els millors resultats possibles.


Per evitar la multa al barri vell de Ripoll s'hi haurà d'estar mínim 5 minuts - Diari de Girona\nPer evitar la multa al barri vell de Ripoll s'hi haurà d'estar mínim 5 minuts\nL'Ajuntament vol evitar que s'utilitzi el centre per fer drecera, i ha canviat la normativa coincidint amb la instal·lació de càmeres\njordi remolins 11.07.2016 | 07:55\nLes càmeres de l´entrada al barri vell de Ripoll pel carrer de les Vinyes j.r.\nLa reiteració en el pas de vehicles que utilitzen el barri vell de Ripoll per fer drecera, ha empès a incloure una norma en la darrera modificació de l'Ordenança de circulació del municipi, on s'especifica que aquells que hi entrin i en tornin a sortir en menys de cinc minuts, seran denunciats i sancionats.\nLa instal·lació de càmeres a diferents entrades i sortides del centre adaptat per a vianants de la població, s'ha efectuat durant aquesta setmana i entrarà aviat en funcionament. Per regular-ne l'ús, es van aprovar diferents canvis en l'ordenança, a la qual tots els grups polítics de l'Ajuntament de Ripoll van donar-hi suport en el darrer ple municipal.\nS'hi han establert dos horaris diferents. A partir de les sis del matí i fins a dos quarts de quatre de la tarda serà obert a tots els vilatans, però a partir d'aquella hora s'iniciarà l'horari restringit, únicament per a residents al barri, els comerciants de la zona, taxis, i vehicles de persones amb mobilitat reduïda.\nA banda del temps mínim de cinc minuts, també es va aprovar una ampliació del temps de permanència, que ha passat de ser d'un quart d'hora a vint minuts, excepte pels vehicles comercials que podran estar-hi mitja hora, i els que tenen garatge al barri, que hi tenen estada il·limitada. També se'ls podran atorgar permisos excepcionals, verificats per la policia local.\nQuatre punts d'entrada\nL'Ajuntament ha establert quatre únics punts d'entrada. Són al carrer Mossèn Cinto Verdaguer des del pont d'Olot, la plaça de l'Ajuntament, el carrer de les Vinyes des de la carretera de Ribes i el carrer Pirineus. Aquest darrer punt queda reservat als usuaris de garatges del mateix carrer o als vehicles de seguretat i urgències. Pel que fa a les sortides n'hi haurà cinc, a la plaça Gran, la plaça de l'Ajuntament, la plaça Cívica, el carrer Pirineus i el carrer Donya Estasia.\nLes càmeres de videovigilància fotografiaran la matrícula i el vehicle per constatar que el seu titular està autoritzat a entrar al centre en horari restringit, i que compleix el minutatge que s'ha establert. Les persones autoritzades hauran d'aportar les seves dades a l'Ajuntament.\nEn cas d'incompliment de la normativa, es denunciarà i incoarà el procediment sancionador. La instal·lació de les càmeres permetrà anul·lar les pilones, que durant els anys que han estat actives han provocat diversos accidents amb vehicles, i han tingut reiterades avaries amb un considerable cost de manteniment.


El teletreball ha obert portes a persones que no podien optar a feines internacionals | UPF-BSM\nEl teletreball ha obert portes a persones que no podien optar a feines internacionals\nLa crisi sanitària derivada de la pandèmia de la covid-19 que ha colpejat el món en l'últim any ha obligat individus i empreses a canviar moltes de les seves dinàmiques més rutinàries en l'àmbit laboral, però també ha introduït nous mecanismes que han arribat per quedar-se. Un d'ells és el teletreball.\nLluny del que podria semblar, "el treball en remot també ha obert portes a persones que no podien optar a feines internacionals". Així ho ha afirmat la directora regional del sud d'Europa i el nord de l'Àfrica per a BBi Communication, Nina Heindrichs, durant la sessió en streaming sobre "Mobilitat internacional de persones, desaprendre i reaprendre", celebrada a la UPF Barcelona School of Management.\n"Hi havia molta gent, especialment dones, que no podien iniciar-se en una carrera internacional perquè havien de conciliar i, per tant, que no podien permetre's viatjar, que han pogut impulsar la seva carrera gràcies al teletreball", ha afegit Heindrichs sota l'atenta mirada de la resta de ponents.\nModerats per Mariano de las Heras, director del Postgrau en Internacionalització de RRHH i Global Mobility de la UPF-BSM, els quatre panelistes han reflexionat sobre els nous reptes que presenta la mobilitat del talent a través de conceptes com el teletreball, la multiculturalitat o la diversitat.\nEl teletreball internacional\n"En poc temps aniran apareixent al catàleg de les empreses el rol del teletreballador internacional", ha vaticinat Pablo d'Angelo, director internacional de RRHH de CaixaBank, que ha recordat que hi ha empreses que "ja estan aplicant aquest perfil".\nSi bé és cert que els panelistes estaven d'acord amb l'aplicació del model de treball en remot, el director internacional de RRHH de CaixaBank ha insistit que aquests perfils han de comportar una "elevada flexibilitat horària". "Les empreses, alhora, hauran de repensar el criteri d'avaluació fixant-se no només en el temps dedicat, sinó en la seva qualitat", ha reflexionat d'Angelo, que ha fet referència a la importància de la desconnexió digital.\n"El cafè per a tothom no ha funcionat, i per això cal optar per combinar el teletreball i la presencialitat"\n"El cafè per a tothom no ha funcionat mai i per això cal optar per la combinació entre el teletreball i la presencialitat", ha valorat Heindrichs, que ha animat les empreses a "atendre les necessitats de negoci i dels seus empleats".\nEncara que el treball en remot ha pres una dimensió molt rellevant en els processos de mobilitat internacional, la directora regional del sud d'Europa i del nord de l'Àfrica per a BBi Communication ha destacat la necessitat de "mantenir el focus en el desenvolupament d'habilitats tècniques, digitals i soft".\nLa multiculturalitat, més present que mai\n"D'acord, vaig a un país, però... a quina zona del país?", ha reflexionat Montse López, directora de relocalització del sud d'Europa per a Santa Fe Relocation –empresa patrocinadora del webinar– quan ha comentat que cada cop amb més freqüència "les persones necessiten estar inscrites també localment i formar part de la comunitat". "Les barres s'estan esvaint, però no és el mateix establir confiança amb un alemany que amb un portuguès", ha exemplificat, al seu torn, Heindrichs.\n"Hi ha economies que es nodreixen del talent exterior", ha expressat López, que ha cedit la paraula al consultor i exsubdirector d'intel·ligència de seguretat d'Endesa, Juan Antonio del Pozo. "El responsable de les expatriacions té un empoderament cada cop més gran", ha reconegut del Pozo, que ha valorat la figura del HR Global Mobility, ja que "la gestió de la incertesa necessita professionals prudents i resilients, que sàpiguen que ara cal cuidar aspectes que fins fa poc pràcticament quedaven oblidats com ara la salut dels nostres expatriats".\n"Hi ha economies que es nodreixen del talent exterior"\nEn aquest sentit, el consultor ha admès que anteriorment "molts àmbits se subcontractaven i es revisaven amb controls periòdics". "No vol dir que te n'oblidessis, però gairebé", ha apuntat, i ha afegit: "Ara no pots ignorar la necessitat d'oferir assegurances mèdiques completes als expatriats". Un comentari que ha portat a de las Heras a subratllar la importància de la gestió dels proveïdors en els temps actuals.\nSigui com sigui, davant d'aquest entorn VUCA, els ponents han coincidit en la necessitat "d'atendre la diversitat" –aprofitant la commemoració del Dia Europeu de la Diversitat, que se celebrarà el 21 de maig– i han animat a reforçar el sentiment de pertinença i el team building amb els expatriats, bé siguin telemàtics, bé siguin presencials.


El feminisme converteix les prestatgeries de les llibreries en el seu camp de batalla\nEls llibres sobre feminisme són una tendència editorial\nLola Vendetta ha fet de la sàtira i l'humor l'armà principal per combatre el maclisme. // Imatge cedida\nActualitzada el 04-03-2018 14:43\nSi us passegeu aquests dies per una llibreria, ara que s’acosta el 8 de març, de ben segur que hi trobareu una secció dedicada a llibres feministes. Un gènere que en els últims anys ha experimentat un auge important. Ja sigui en forma d’assaig, novel·la gràfica o còmic, aquest tipus de literatura comença a tenir el seu espai a les llibreries. I entre tota l’oferta que s’hi pot trobar, una nom propi que últimament ressona amb força: “Teoria King Kong”, de Virginie Despentes. Un llibre publicat al 2007 que, 10 anys després, L’Altra Editorial ha editat primera vegada en català.\nTeoria King Kong és un manifest feminista combatiu i demolidor. Un llibre cru i brutalment honest, escrit en primera persona des de les entranyes, que no fa concessions. La seva autora és la novel·lista i cineasta Virginie Despentes, un personatge tan complex com la seva obra: als 17 anys, fent autoestop amb una amiga, va ser víctima d’una violació. Una experiència que va explicar al seu llibre “Baise-moi” i que també va portar al cinema en un film que va ser prohibit. A la mateixa edat va deixar els estudis i se’n va anar a viure a Lió. Va ser venedora de discos, crítica de revistes, directora de cinema i prostituta. Un llegat personal que nodreix la seva obra i que a “Teoria King Kong” la duu a parlar de temes tan polèmics com la violació, la prostitució i la pornografia. Ho explica la poetessa Maria Cabrera.\nMaria Cabrera explica que li va sorprendre de "Teoria King Kong"\nCabrera és l’autora del pròleg de l’edició en català de la Teoria King Kong. Una avantsala a l’obra de Despentes que convida a reflexionar, concretament, sobre el paper de la dona en la cultura.\nMaria Cabrera defensa que el concepte d'universalitat no és neutre\nDespentes aprofundeix en aquesta relació desigual entre home i dona, perquè és el moll de l’ós de la societat capitalista. Per a ella, el feminisme és una aventura col·lectiva que una revolució integral.\n"Teoria King Kong" defensa que el feminisme és una lluita col·lectiva\nVirginie Despentes és l'autora de Teoria King Kong\nL’autora fins i tot denuncia que, sovint, les dones són les principals enemigues del feminisme.\nCrec que tota persona que no és feminista, és masclista. Tota persona que no vegi la necessitat d’abraçar el feminisme és perquè deu tenir molts tics masclistes.\nAUGE DE LA LITERATURA FEMINISTA\nA les antípodes d’aquest discurs agressiu, hi ha tot un grup d’autores que omplen els prestatges de les llibreries amb propostes on l’humor és el fil conductor. Els títols de denúncia del masclisme s’han convertit en una tendència editorial. Tot i això, encara hi ha serrells per tancar. Actualment la majoria de persones que escriuen sobre feminisme són dones i el 95% dels seus lectors també ho són. Per a les editorials, el principal repte és aconseguir atraure nous públics. Ho explica l’editora d’Angle, Rosa Rey.\nEl repte de la literatura feminista és atraure nous públics\nPer aconseguir-ho, aposten per formats més cridaners, com llibres il·lustrats. És el cas de Las Chicas son de Ciencias o Las Chicas son Guerreras dos volums editats per Montena que repassen la història de dones científiques i pioneres. La seva il·lustradora, Núria Aparicio, explica el perquè d’aquest model.\nLa il·lustradora Núria Aparicio explica la moda dels còmics feministes\nPerò si hi ha un personatge de còmic que ha fet seva la lluita feminista, aquesta és Lola Vendetta. L’alter ego de Raquel Riba Rossy fa temps que inunda les xarxes socials de missatges clars i contundents a favor de l’empoderament femení. El seu primer llibre, Más vale Lola que mal acompanyada va ser tot un èxit de vendes i ara està acabant Que Pacha Mama que arriba a les llibreries el 5 d’abril. La Lola comparteix prestatge a les llibreries amb tantes altres feministes il·lustrades com Moderna de Pueblo o Flavita Banana. Per a Raquel Riba Rossy, aquesta diversitat d’estils és un dels punts forts del feminisme.\nRaquel Riba explica que la diversitat és un dels punts forts del feminisme\nSigui en el format que sigui, però, queda clar que cal encara molt feina per acostar el discurs i l’obra feminista (i femenina) a tothom. Per què, tot i que més de la meitat de la població lectora són dones, en ple segle XXI només un 20% de l’obra publicada és d’autoria femenina.


22/06/2018 - 18.07 Actualitzat 23/06/2018 - 16.34\nTots els membres de La Manada ja estan en llibertat. Els primers a fer-ho han estat els tres que estaven a la presó de Pamplona 1, que han sortit del centre penitenciari a les sis de la tarda després d'haver pagat els 6.000 euros de fiança decretats per l'Audiència de Navarra. Es tracta de José Ángel Prenda, Jesús Escudero i Ángel Boza.\nTots tres han baixat per una rampa i han abandonat el recinte penitenciari en cotxe a tota velocitat per evitar els nombrosos periodistes que els esperaven a la porta.\nCap a dos quarts de vuit han sortit els altres dos membres, que eren a la presó d'Alcalá-Meco. Ha estat el guàrdia civil Antonio Manuel Guerrero i el militar Alfonso Jesús Cabezuelo. Han sortit escortats per la Guàrdia Civil.\nLa família del guàrdia civil Manuel Guerrero Escudero ha estat la primera a pagar la fiança. Més tard ho han fet els representants dels altres quatre integrants de La Manada.\nEstrictes mesures cautelars\nEls cinc condemnats hauran de complir estrictes mesures cautelars: s'hauran de presentar tres cops per setmana al jutjat dilluns, dimecres i divendres, no podran entrar a la comunitat autònoma de Madrid, on viu la víctima, i també se'ls ha retirat el passaport.\nLlibertat enmig de mobilitzacions arreu\nEn les últimes hores s'han succeït les manifestacions a tot Espanya contra la decisió de l'Audiència de Navarra de deixar en llibertat provisional els cinc membres de La Manada, condemnats a 9 anys de presó, per abusos sexuals a una noia de 18 anys durant els Sanfermines de fa dos anys.\nTots cinc han quedat en llibertat després que l'Audiència de Navarra acordés la llibertat provisional sota fiança en considerar que no hi havia risc de fuga o de reiteració delictiva. En la interlocutòria, amb el vot en contra del president del tribunal, es precisa que el risc de fuga vinculat al seu dia a les altes penes sol·licitades per als cinc sevillans "ha perdut notablement força" amb les condemnes a 9 anys de presó per a cadascun d'ells per abús sexual i no per violació.\nNotícia relacionada: La Manada: sis claus per entendre un cas que ha sacsejat la societat\nPel que fa a la reiteració delictiva, la sala creu que la "repercussió que ha tingut aquest cas i la pressió que ha desencadenat ha alimentat un rebuig social de tal magnitud" que "permet qüestionar fonamentadament aquest hipotètic risc". I afegeix: "Fa poc menys que impensable l'esmentat risc de reiteració delictiva."\nLa magistrada de l'Audiència de Barcelona i portaveu de Jutges per la Democràcia, Montserrat Comas, afirma que el fet que ara quedin en llibertat no vol dir que quedi sense càstig el que van fer.\nDeclaracions de veïns de Pamplona davant la llibertat de La Manada\nReaccions a la polèmica posada en llibertat dels membres de La Manada


Can Farigola | Mapes de Patrimoni Cultural\nCan Farigola Sant Martí de Centelles\nSeguint el camí que porta al mas Presseguer sota l'església de Sant Miquel Sesperxes\nRef. cad.: 005A00218\nL'explotació agrícola-ramadera coneguda com a Can Farigola està formada per un conjunt d'edificacions annexes on s'agrupa la zona d'habitatge i els diferents edificis agrícola-ramaders disposats al nord i a l'oest del mas.\nL'edifici central el forma una construcció de planta quadrangular organitzada en planta i dos pisos. El sistema constructiu utilitzat és de pedra local lligada amb argamassa amb murs de paredat comú i amb grans carreus de pedra calcària local situats en els angles com a pedres cantoneres. La coberta està formada per una teulada a doble vessant amb teula aràbiga i amb el carener perpendicular a la façana.\nL'entrada principal es realitza per la façana sud i l'accés es fa a través d'una portalada que dóna accés a una petita entrada rectangular en el fons de la qual es disposen les escales d'accés a la resta d'estances particulars que es troben en ambdós pisos seguint l'estructura modular de cuina i annexes al pis inferior i les estances més privades i la sala al primer pis. La façana principal presenta una estructura simètrica on s'obren les diverses obertures totes emmarcades amb llindes força austeres. Les obertures es disposen de forma irregular al llarg d'aquesta façana: dues al primer pis i una al segon pis. Al costat oest de la façana principal es troben un cos annexat format per un edifici d'una planta i pis i que presenta una factura més moderna. Es tracta d'una construcció en pedra de carreus poc treballats i irregulars on es combina l'ús de rajola per a les obertures de portes i finestres i l'arrebossat. La planta baixa d'aquesta edificació és utilitzada amb fins agrícola- ramaders, mentre que el primer pis perllongaria les estances d'ús domèstic del mas.\nA la banda sud-oest de mas, i lleugerament separat es troba una gran estructura rectangular, formada per diversos cossos que corresponen als annexes ramaders de factura contemporània.\nLa història de Can Farigola s'ha de posar en relació amb la ocupació humana del Pla de Sant Miquel i els masos existents en aquesta zona com el Febrer o el Presseguer. La seva construcció s'emmarca amb la reorganització del territori i l'ocupació de noves zones de conreu que tingué el seu moment àlgid durant el segle XVIII. Juntament amb altres masos, s'establiren en aquesta zona un conjunt de propietaris que bastiren petites explotacions agropecuàries destinades a un consum d'abast local a inicis de l'època moderna. El topònim Farigola es pot situar durant l'època moderna relacionat amb l'ús de noms procedents de diversos elements naturals ex. Figuera, Presseguer, etc. A nivell arquitectònic no hi ha cap element que permeti fer recular la data de construcció del mas, tot i que per la seva entitat aquest es podria haver bastit ja durant la baixa edat mitjana.


«Una novel·la amb un poder atemporal i magnètic.» Anna Carreras sobre «Vida de casa», de Marilynne Robinson [Time Out] - Edicions de 1984\n«Una novel·la amb un poder atemporal i magnètic.» Anna Carreras sobre «Vida de casa», de Marilynne Robinson [Time Out]\nFont: Anna Carreras / Time Out\nGràcies a la brillant traducció d’Esther Tallada, entrem en l’univers dolç, magnètic i intel·ligent de Marilynne Robinson (Idaho, 1943). Vida de casa és la història de tres nissagues de dones empeltades de paisatge, hàbit i tradició. La veu Sue parla és Ruth, germana de Lucille, dues òrfenes enclaustrades al poblet peregrí de Fingerbone, enmig de l’Oest americà i veí d’un llac pertorbador que sega la vida de l’avi Edmund per accident de tren i de la seva mare, Helen, que se suïcida fent volar el cotxe pel caire del precipici.\nDesprés de viure cinc anys amb la seva àvia, una dona religiosa, imperativa i rutinària, vénen les seves cunyades, les negades Nona i Lily, que porten els cabells blau cel i tenen un pitram esplèndid. Amb l’arribada de la jove tieta Sylvie, les dues nenes creen la il·lusió de mobilitat. Excèntrica i fugissera, la Sylvie s’enfronta amb el convencionalisme del llogarret. Els personatges tenen presència física, com si l’autora els conegués de tota la vida, com si se li apareguessin dins del cap i se li confessessin. A través dels diàlegs i de les reflexions de la narradora es fila aquesta història sense sobresalts ni estridències. La tensió argumental ve d’allò que no es diu, de la intrahistòria que remou la consciència del lector, com si llegís el llibre submergit en les aigües fondes i fredes del llac crític. Assistim al flux dels vincles familiars enmig del no-res, i presenciem les constants lluites de poder.\nEl llibre medita sobre l’estigmatització de la raresa per part d’una societat rural avesada a un immobilisme forjat en llenguatges especials entre els membres de cada família i en maneres d’estimar. Al poble es respecten els rituals del curs normal de les coses com si fos un acte de fe. Potser per això l’estil narratiu de l’autora es deixata, s’esllangueix, com un opiaci, com el patinar de les nenes sobre el llac congelat de Fingerbone. La solitud com a experiència d’individuació en una narració introspectiva on aparentment no passa res però que es va enrarint fins a un final espaterrant. Cuidar mainada no és fàcil per a ningú. Escriure amb el detallisme, la senzillesa i la saviesa de la Robinson, tampoc.


Què passa si està malalt el meu professor? - FAQ - Merit School\nQuè passa si el meu professor es troba malalment?\nPàgina inicial/Preguntes freqüents – FAQ/Preguntes sobre les classes/Què passa si el meu professor es troba malalment?\nEl programa d’estudis està planificat per seguir amb el mateix professor durant tot el curs escolar. No obstant, un altre punt de qualitat que cal destacar és el nostre sistema de substitucions en cas de malaltia o altra raó aliena al seu control per la qual el professor habitual no pogués fer la classe.\nTenim un equip permanent de coordinadors durant totes les hores punta preparats per organitzar substitucions.\nGarantim que la classe segueixi tal com està planificada segons el programa del curs amb un professor altament titulat i propi de l’equip de l’escola. Aquest professor romandrà a les teves classes fins la reincorporació del teu professor habitual.


El Caldes rep al Club Patí Vic a la Torre Roja\nEl Recam Làser Caldes ja té la mirada posada en el duel del proper dissabte contra el Club Patí Vic a la Torre Roja. Els vallesans arriben a la cita amb l’impuls del triomf a les Comes d’Igualada que arriba en el moment decisiu de la temporada.\nEl Caldes afrontarà un mes de març amb cites tan importants com la tornada dels quarts de la WS Europe Cup o la Copa del Rei. Els tres punts seran claus per lluitar per a la cotitzada sisena posició a la taula. El gran estat de forma de Xavier Rovira i Álvaro Giménez són el principal argument en atac juntament amb el bon col·lectiu de l’equip en els últims dos partits. Tot i que ofensivament els arlequinats són el cinquè conjunt més anotador (74 gols), en defensa ha rebut (72 gols), la cinquena pitjor del campionat.\nEnfront arribarà un Club Patí Vic en una situació molt delicada. Els osonencs es troben en penúltima posició amb tretze punts. Ara mateix, la permanència es troba a cinc punts i una desfeta a Caldes deixaria al quadre de Quim López a les portes del “Play-Off” de descens. Les baixes constants als últims anys han debilitat a un equip que fins fa molt poc lluitava amb els millors del continent. A la plantilla hi ha dos vells coneguts de l’afició calderina com Jordi Urbano i Jassel Oller.\nEls de Candami confien amb l’efecte de la Torre Roja per sumar els tres punts. Xavier Rovira i Marcos Blanqué són els màxims anotadors de l’equip amb 15 gols a l’OK Lliga. Penúltima cita dels arlequinats com a locals a la lliga.\nAquest dissabte a partir de les 8 del vespre, Recam Làser Caldes vs Club Patí Vic, en directe per OK Lliga TV.


infantil – Pàgina 5 – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl veí de Bétera Marcos Ludeña aconsegueix un segon i tercer lloc en dues carreres del Campionat d’Espanya de Superbike\nEsport, infantil, NotíciesBy admin 11 de juliol de 2019\nEl veí de Bétera Marcos Ludeña Navarro s’està convertint en tot un pilot als seus 11 anys. La seua afició per aquest esport va nàixer als 4 anys mentre visitava el taller del seu pare. És ací quan a la seua primerenca edat inicia la seua marxa amb la mini moto. El principi va ser…\nTeniu plan per a este estiu? Nova escola d’estiu a Bétera\n“Els Guajaris” arriben a l’escola d’estiu de Bétera amb un missatge de socors: el planeta terra està passant pels seus pitjors moments i necessiten ajudants per a buscar solucions als problemes de contaminació i medi ambient als quals s’enfronta la terra. Per a això els indis Guajaris i els seus ajudants realitzaran activitats com: poblat…


Demanen a la nova institució de govern d'Iparralde una política lingüística “més agosarada” a favor del basc - Nationalia\nPolítica i institucions, Moviments cívics, Llengua i cultura\nDemanen a la nova institució de govern d'Iparralde una política lingüística “més agosarada” a favor del basc\nL'Acadèmia de la Llengua Basca i les institucions culturals del País Basc del Nord proposen un “rang d'oficialitat” per a l'idioma · La mancomunitat nord-basca es crea l'1 de gener de 2017\nLectura del manifest per part de les dues entitats, a Baiona. Autor/a: Ipar Euskal Herriko Hitza screenshot @ Youtube\nEl País Basc del Nord, a partir de l'1 de gener vinent, disposarà de la primera institució de govern pròpia de la seva història: la mancomunitat, o EPCI, del País Basc. Entre les seves competències n'hi haurà previsiblement de lingüístiques i culturals. És en aquest marc que Euskaltzaindia (Acadèmia de la Llengua Basca) i Euskal Konfederazioa (l'entitat paraigua del moviment cultural basc a Iparralde) han demanat que el nou ens assumeixi un rol clar de lideratge i potenciació de l'èuscar mitjançant una política lingüística "més agosarada".\nLes dues entitats consideren que la mancomunitat d'Iparralde ha d'assumir, "des del moment mateix de la seva creació, el desenvolupament de la política lingüística" del territori, que serveixi per millorar la posició de la llengua a l'escola, els mitjans de comunicació, l'oci o el món laboral. També demanen que es reconegui a Euskaltzaindia un estatus de "principal institució consultiva" en matèria lingüística i que s'atorgui al basc un "rang d'oficialitat" a Iparralde.\nSón extractes del manifest que les dues entitats han llegit en el marc d'unes jornades, a Baiona, d'anàlisi sobre l'estat de la llengua basca a Iparralde. Les organitzacions consideren que la política lingüística actual —encapçalada per l'Oficina Pública de la Llengua Basca— ha estat "insuficient" i mancada de prou recursos econòmics per revertir la davallada en l'ús de l'idioma al nord de la frontera estatal francoespanyola.\nLa mancomunitat, un ens que agruparà 158 municipis\nLa mancomunitat d'Iparralde —a la qual les dues entitats proposen d'anomenar "Euskal Elkargoa", que es podria traduir per "Col·lectivitat Basca"— inclourà 158 municipis. La majoria són bascòfons, excepte alguns d'occitanòfons de la comarca del Baix Ador, motiu pel qual alguns sectors occitanistes demanen que el nom de l'ens prengui en consideració aquest caràcter doble (basc i occità).\nUna EPCI és un tipus d'estructura administrativa francesa que agrupa municipis i posa en comú competències municipals. La nova mancomunitat basca fusionarà a partir de gener les deu mancomunitats existents actualment a Iparralde.\nEntre les seves competències hi ha el desenvolupament econòmic, polítiques urbanes, gestió de residus i gestió de l'aigua. La llei francesa permet als EPCI optar a gestionar competències suplementàries, entre les quals n'hi ha de culturals, de mediambientals, de lingüístiques i de relatives a la cooperació transfronterera.\nMots clau:\tbasc, Euskal Konfederazioa, Euskaltzaindia, França, occità, País Basc, País Basc del Nord\nCompte enrere per a la creació de la mancomunitat del País Basc del Nord el gener de 2017\nComencen les votacions sobre la creació d'una institució pròpia per al País Basc del Nord


Gent Normal: EL RETORN D'OCAÑA A LA RAMBLA\nEL RETORN D'OCAÑA A LA RAMBLA\nJosé Pérez Ocaña, més conegut com Ocaña, va ser un dels personatges més emblemàtics de la Barcelona dels anys 70. Pintor naïf i activista homosexual, Ocaña va ser un artista inclassificable, un incondicional de La Rambla, una rara avis, un personatge lliure i irreverent que va viure sempre al marge de les convencions de l'època.\nAra, 27 anys després de la seva mort, una exposició el retorna a la seva estimada Rambla, en concret a La Virreina, per tal de descobrir un artista total, més enllà de folclorismes, provocacions i anècdotes, en la que és la primera mostra tan completa que es fa de l'artista.\nFins al 24 de maig sou a temps de veure "Ocaña 1973-1983: accions, actuacions, activisme", una mostra que reconstrueix la seva figura a partir de les restes documentals per tal de recuperar Ocaña i tota una forma de vida marcada per la confusió entre política i estètica. Una quantitat increíble de fotografies i projeccions retraten un període que encara ara s'està revisant, el de la transició paral·lela a la transició democràtica.\nPerò qui va ser realment Ocaña? Va néixer l'any 1947 a Cantillana (Sevilla), però la seva forma de vida i els seus hàbits sexuals el van portar a emigrar a Barcelona l'any 1973. Va convertir La Rambla en el seu escenari i es va traslladar a viure a la Plaça Reial, on tenia un altar amb una imatge de la Verge de l'Assumpció plena de flors al balcó, i on va conèixer a artistes com Nazario, Copi o Camilo.\nSón els anys de la transició democràtica i el protagonisme de la seva vida pública, les seves aparicions a esdeveniments musicals i polítics i el paper destacat del seu cos durant les manifestacions del col·lectiu gay el van col·locar en un lloc estrany, entre les pràctiques de la performance i l'acció.\nDe fet, Ocaña mai va ser reconegut com a actor o pintor, però la seva creativitat es filtrava per tots els racons de la seva quotidianitat. És més, ell ja es referia a la seva pròpia vida com un treball. D'una banda, com a pintor va produir gran quantitat de quadres de verges, sants, angelets, flamenques i processons amb un peculiar estil naïf. Però alhora, va desenvolupar una faceta de transformista, actor i escenògraf.\nVist des de fora, Ocaña era un pintor, una boja transvestida, un activista homosexual i un provocador. Però si la seva vida es va caracteritzar per la voluntat de marcar la diferència, la seva mort tampoc va ser comuna. Ocaña va morir l'any 1983 poc després d'un accident durant el qual es va incendiar la seva disfressa de sol quan desfilava a les festes del seu poble. Només havien passat deu anys des del seu esclat com a artista, però si visiteu la mostra de la Virreina veureu que per ell va ser temps suficient per desenvolupar una àmplia trajectòria.\nPublicado por mir* a les 17:27\nEtiquetes: Art, La Virreina Centre de la Imatge, Ocaña


La taronja ens salvarà – Enric Morera\n13/10/2020\tPosted by Enric Morera\n“Una vegada més, la taronja ens salvarà”. Les paraules d’un conegut comerciant de taronges em va fer pensar i recordar que, en temps passats, les úniques divises que entraven en l’autàrquica economia espanyola del franquisme eren les de les taronges. Ara, les dades d’exportacions són considerables. Al primer trimestre d’enguany, el volum era de 1.325 milions d’euros, una xifra fins el moment desconeguda, segons ha certificat l’Institut de Comerç Exterior (ICEX). Hem incrementat les exportacions i, per tant, també el nostre PIB.\nLa nostra citricultura és un punt que ha d’estar en l’Agenda Valenciana com ja ho són el model de finançament o les inversions públiques territorialitzades. La defensa dels interessos dels productors i consumidors europeus en general i de la citricultura valenciana en particular han de formar part d’eixe full de ruta, i per tant, cal unitat de les forces polítiques valencianes. No només parlem d’economia: estem parlant també d’una vida digna per a moltes famílies, del compliment dels tractats i de la legalitat i estem parlant de la salut dels consumidors. Per tot açò, hauríem de donar-li la raó a l’amic exportador que em diu que “la taronja ens salvarà”.\n« 9 d’Octubre: Temps de records, de reinvidicacions i d’unitat\nLa Generalitat i els Fons Next Generation EU »