STORYTELLING: L’art d’explicar una història…\nSTORYTELLING: L’art d’explicar una història\nLa creació i aprofitament d’una atmosfera màgica a través del relat.\nEn Màrqueting és una tècnica que consisteix a connectar amb els teus usuaris, ja sigui a viva veu, per escrit, o a través d’una història amb el seu personatge i la seva trama.\nCada negoci té una història, cada organització té una visió, cada empresari té un somni i cada producte té màgia. Tots tenim una història. No obstant això, això no sempre és visible o evident per als clients.\nHistòries fantàstiques no explicades poden fer la diferència entre un simple producte i un producte inspirador; entre una companyia qualsevol i una companyia amb significat. Això és el que aconsegueix l’Storytelling a les persones.\nExplicar un missatge o una història, per establir una connexió amb el públic triat.\nAtenció per la comunicació emocional.\nVocabulari i comprensió del seu diccionari.\nProductivitat a l’hora d’escriure anuncis o missatges per publicitat i / o màrqueting.\nHabilitat per canviar entre els fets (objectiu) i el subjectiu (la història).


Gemma Urgell - Viniesfera: de juliol 2009\nPublicat per Gemma Urgell a 18:02 3 comentaris\nPublicat per Gemma Urgell a 12:34 4 comentaris\nPublicat per Gemma Urgell a 9:20 2 comentaris\n(Inspirada pel post de l’Alicia Estrada sobre “els vestits del vi”, i després d’un cap de setmana genial maridant vi i jazz a Vilafranca del Penedès, crec toca abandonar la ressaca de posts sobre vi en aquesta pàgina, que per algun motiu vaig anomenar Viniesfera, no?).\nRebem milers de missatges diaris, en format d’anuncis, webs, mails, twiits, cartells, notícies,... Això no és nou, però tampoc és nou l’evidència que, només ens sentim propers d’aquells missatges que responen a la nostra experiència; que ens connecten, que ens suggereixen sensacions o que ens semblen nous i innovadors.\nDavant d’aquests milers de missatges, un cop més es fa evident la importància del relat, de les històries (o dels “vestits” com anomena Alicia) que es poden crear al voltant d’un producte o d’una persona i de com aquests són transmesos.\nL’storytelling, que se sent (de nou) en articles i llibres sobre lideratge i management, pot ser una eina de comunicació útil pel sector del vi. Si es tracta d’explicar històries, anècdotes, relats sobre el vi i que aquests connectin amb el record i la memòria de qui ho escolta, aquest producte tan propi, en té moltes.\nPerquè el vi marida amb moltes experiències. Vi amb gastronomia; amb medi ambient; amb joventut; amb història; amb paisatge; amb cultura; amb tradició; amb innovació; amb sostenibilitat; amb internet; amb comunicació; amb persones; amb cinema; amb música, amb l’art, i amb milers de coses més ... I no només el vi, sinó també el celler, la vinya, les persones que s’hi dediquen, segur que tenen milers d’històries per explicar i que aquestes poden calar en un client, un consumidor, un visitant d’una bodega.\nPer això m’ha agradat el ViJazz Penedès. M’agrada pel concepte de maridar el vi amb una música com el Jazz, universal, pensada per la improvisació, que abarca molts gèneres i artistes. M’agrada que es vesteixi el vi del Penedès amb la universalitat del jazz; que seguidors d’aquesta música d’arreu del món es trobin amb una copa de xarel·lo en una plaça de Vilafranca i parlin amb l’enòleg i aquest els hi digui que aquell vi és com una cançó de Louis Amstrong: que té una mica d’improvisació, un toc de subtilesa; què és enèrgic i espontani; i, sobretot, que està elaborat per ser degustat amb molt bona música.\nTenim un producte amb moltes històries. Me n’expliques tu alguna?\n(Us deixo una cançó de John Scofield que recomano que es begui amb un xarel·lo del Penedès)\nPublicat per Gemma Urgell a 11:55 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: comunicació, penedes, vi\nV Congrés d'Internet, Política i Dret de la UOC (2na part)\nAquests són alguns apunts de la taula Participació política i xarxes socials. Només unes notes sobre les coses interessants que s'han dit:\nMarta Cantijoch – UAB\nParticipació convencional – la que es desenvolupa en els marcs formals de les institucionals\nParticipació no convencional – desenvolupades i decidides per la pròpia ciutadania\nCau la militància en partits polítics i la forma de participació més gran, les eleccions. Així doncs, es pot dir que la participació convencional està disminuint i la no convencional està incrementant; i la insatisfacció ciutadana indiquen un creixement.\nHi ha 3 tipus de ciutadans: desafectats, crítics i institucionalitzats. Els crítics es mouen, participen.\nSegons Cantijonch, Internet i les xarxes socials provoquen els següents canvis:\n- alt nivell d'informació disponible i més pluralitat i en augment (els mitjans tradicionals marcaven l'agenda mediàtica – això a internet canvia).\n- Incrementen els contactes a nivell horitzontal entre ciutadà i ciutadà – contactem amb gent diferent a nosaltres i, d'aquesta pluralitat aprenem.\n- Rebem informació no sol·licitada (FB, Twitter,...) però que ens pot resultar interessant.\n- Tenim el control sobre els continguts o la informació que hi ha a la xarxa- som capaços d'introduir temes a l'agenda “mediàtica” d'internet.\nL'ús d'internet, especialment les xarxes socials promouen la participació en els mètodes no convencionals.\nEs poden consultar aquests estudis sobre política i internet a www.polnetuab.net\nJosé Antonio Donaire, diputat pel PSC al Parlament de Catalunya\nAvisa que farà una intervenció molt personal. Sap què no és la política 2.0, però no el que és la política 2.0. La política 2.0 és un canvi de paradigma que és possible perquè hi ha un canvi tecnològic.\nLa política 2.0 és la crisi de l'autoritat (autoritas) – el model polític en el que funcionem està en crisis (partits polítics, institucions,...). Aquest canvi de les “autoritas” i un sistema de representació general provoca decepció i obliga a un canvi de paradigma.\nLa democràcia participativa incorpora el concepte d'intel·ligència col·lectiva; però el de democràcia deliberativa, a més d'incorporar aquest concepte és en si mateix un fi (que ciutadans discuteixin el que han de fer, és l'objectiu d'aquesta democràcia – no tant en quina conclusió arribem, sinó com arribem a aquesta determinada conclusió).\nLa democràcia deliberativa és incorporar l'autoritas en la intel·ligència col·lectiva\nModels de Política 2.0:\nPolítics 2.0 – serien la fase 1 (ús de les eines 2.0 per part dels polítics – blog, twitter,...).\nAporten transparència (Donaire té la seva agenda publicada al blog)\nInteracció – facilitat d'interpel·lar directament amb un representant polític\nPrimera persona – parla com individu, al marge de les opinions generals de partit\nGeneren proximitat, afinitat\nPerò amb això no es va enlloc\nMedis polítics 2.0 – les institucions polítiques comencen a adoptar mecanismes 2.0\nPermet el tal·lent col·lectiu\nPots incorporar complexitat\nIncorpores el concepte de meritocràcia\nLa xarxa crea autoritat, autoritas (i allò que diuen aquestes persones de la xarxa té més valor que una persona normal).\nParlament 2.0 tindrà participació legislativa directa properament (ara no està donant els resultats previstos).\nMedis polititzats 2.0 – la política es farà fora de la política\nGrups socials ciutadans que creen un sistema de coneixement i reforcen la posició\ncreació d'idees i intercanvi d'idees\nràpidament es partiditza\nEspais polítics 2.0 - el model al qual aspirem és aquest\nespai de trobada transevrsal\nde diàleg i intercanvi\natenta contra la partitocràcia\namb identitats complexes.\nConsidera que la política es farà fora de la política i cal obrir espais transversals on es pugui opinar i contrastar idees.\n"Defensem models de democràcia participativa, però cal que deliberem entre tots i que decideixin els que tenen legitimitat – no té clar que la xarxa per si sola decideixi pq pot generar conflictes (bretxa digital o l'efecte Chikiliquatre)"\nRicard Espelt, regidor de Copons\nUn cas d'èxit que resumeix com hauria de ser la política 2.0: Copons 2.0\nEspelt ha explicat el projecte de Copons 2.0; com un municipi fa que els ciutadans, troben solucions als seus problemes.\nLa finalitat de Copons 2.0 és diluir el mot problemes per buscar construcció, solucions, oportunitats,... Es busquen processos participatius per tal de buscar solucions als problemes on, l'administració, pels seus recursos limitats, no hi arriben.\nEls joves intervenen en la política, perquè els canals són nous i són pròxims per ells. D'altra banda, la gent gran també hi arriba gràcies a jornades espontànees on gent introduïda a la xarxa i a internet, ensenya a l'altra gent a entra-hi, a crear el seu perfil, a com es creen els debats,...\nPer arribar a aquesta finalitat s'han usat xarxes socials esteses i de programari lliure.\nLa política 2.0 et demana un canvi d'actitud, més propera i més constant.\nEs pot veure la seva presentació aquí\nPublicat per Gemma Urgell a 17:16 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: copons 2.0, política, xarxes socials\nPublico les notes que he apuntat de la taula rodona "Accès a la informació pública i xarxes socials", del V Congrés d'Internet, Política i Dret de la UOC.\n(això, que només són apunts ;-) )\nJosema Alonso no creu que desapareguin els portals de les administracions, però si que cal que es puguin reutilitzar els seus continguts. Segons Alonso, la gent no utilitza en general els portals de les administracions i, principalment per aquest motiu, cal un canvi cultural en com es gestionen les dades públiques. S'està generant un moviment ciutadà que, gràcies a la 2.0, es pugui pensar que cal passar de la propietat de les dades per part de les administracions, a la custodia.\nSegons Josema Alonso cal que les administracions facin els següents passos a l'hora de failitar la reutiltizació de les dades públiques:\n1- Identificar els conjunt de dades que volem exposar i l'interés que poden tenir pels ciutadans i pels reutilitzadors\n3- Com s'exposen aquestes dades (web, enllaços,...)\nMapumental (My Society). Pròximament en marxa – vincula dades de preus d'habitatge amb preu del transport públic i temps de trajecte).\nCruzar, Ajuntament de Saragossa. - es generen rutes amb informació sobre monuments, si pots anar amb nens, i les dades estan disponibles i oberts i es poden reutilitzar gratuïtament (l'aplicació té 2 vistes, una per persones i una per màquines)\nPerò el camí no es fàcil, hi ha molts reptes abans per convèncer les administracions; i aquests són els arguments que aquests apliquen per no fer el pas: seguretat, capacitats, règims de llicències entre països,... Això no ho ha de frenar.\nAlberto Ortiz de Zárate, director d'Atenció Ciutadana País Basc\nE-Government està montat des dels Governs, però no s'aconsegueix la participació ciutadana; hi ha una adopció molt baixa de l'e-Gov per part de la ciutadania i això posa en evidència que estem en una crisi del model d'e-Gov.\nAra estem davant d'un nou paradigma: l'opengovernment que s'introdueix des del ciutadà; que té 3 pilars:\n- serveis codissenyats amb els ciutadans\n- transparència i la rendició de comptes (accountability)\n- impuls a la innovació i ràpida implementació de propostes.\nDavant l'opengovernment, tots els ciutadans som treballadors públics (i no només els funcionaris); i, en aquest nou paradigma, l'obertura de dades és un requisit per l'Open Government\nPerò l'Administració no és la única que ha de fer Open Government.\nPer exemple, la web del ministeri d'energia va publicar la situació de totes les gasolineres a Espanya i, un ciutadà, partint d'aquella informació, va crear una aplicació molt més bona: http://elpreciodelagasolina.com , on pots consultar i contrastar situacions, preus de la gasolina,... Així doncs, es demostra que els ciutadans podem contribuir molt en l'Open Government.\nO, un altre exemple, Conmidinero.com , una plataforma on es valora i es puntua si les administracions s'estan gastant bé els diners públics o no.\nJordi Graells, Subdirector de Continguts i Innovació d'Atenció Ciutadana\nSi tothom està reutilitzant la informació que es troba en la xarxa, perquè no l'Administració?\nLes publicacions de la Generalitat, sempre que estiguin protegides per drets d'autor, s'han de fer en llicències de Creative Commons (així ho diu en una normativa).\nLa informació que es genera al sector públic passi a ser domini públic (això no es permet, a hores d'ara, a nivell de legislació espanyola).\nGraells ha explicat també les diferents iniciatives que s'estan duent a terme a la Generalitat de Catalunya en matèria d'Open Government.\nPublicat per Gemma Urgell a 13:00 3 comentaris\nEtiquetes de comentaris: opengovernment, política, xarxes socials


L'espasa del desamor - soymarc.com\nPublicada pormarctorrano\t 22/02/2009 30/04/2018 Deja un comentario en L’espasa del desamor\nDiu la llegenda que en un temps llunyà, molt llunyà, i en un lloc remot, tant que ni tan sols se sap del cert on, va esdevenir la lluita cos a cos més ferotge que mai ha vist la terra. Una lluita, a més, que ha deixat enprempta a l’ésser humà des de llavors.\nEs diu que Flamos, Rei del Foc, va sortir d’expedició a explorar terres desconegudes. Va cavalcar, i cavalcar, i cavalcar creuant serralades, rius, valls i deserts sense cercar res en concret; només pretenia veure món i estar assabentat de tot el que l’envoltava. Un dia va arribar a un regne molt i molt fred; un paradís blanc de temperatures gèlides que deixaven Flamos paralitzat, i tot i fer-li sentir com si les entranyes s’haguessin de trencar, quedà meravellat pel paisatge que fou capaç de veure, i en el camí de tornada cap a casa es va convèncer de que havia de tornar-hi per poder-lo admirar en tota la seva extensió.\nTemps després, quan va tenir llestes les vestidures que li permetessin soportar l’ambient d’aquelles terres de neus perpetues, va tornar-hi disposat a descobrir què s’amagava a tots i cadascun dels racons d’aquell lloc encisador. Però els seus plans es van capgirar només arrivar-hi; la presència d’una bellesa del tot desconeguda, com les terres, el va captivar només entrar-li als ulls.\nFlordeneu era dalt d’un turó de gel, amb els ulls tancats, tot gaudint de les carícies del gèlid vent al seu rostre. L’aspecte de la Dehesa de Gel era talment el d’una Valkiria de cabell curt blanc, de cos escultural i pobrement cobert amb unes pells que deixaven totalment al descobert les seves extremitats, i només en part el seu tors. Flamos la va desitjar des d’aquell primer moment, que quedaria marcat al seu cor, i en el teu, per sempre.\nS’apropà poc a poc a Floreneu sense deixar de mirar-la i admirar-la en el seu camí cap a ella, i quan escassos deu metres els separaven, un to rosat començà a cobrir els braços d’ella. En notar-ho, va fer un salt allunyant-se d’ell, però una atracció extranya va deixar la seva mirada ancorada als ulls d’ell. Tot i aquesta atracció que l’estava fent bullir la sang, Flordeneu ja tenia la seva enorme espasa de gel a les mans disposada a lluitar. Flamos s’adonà que si volia posseïr-la, hauria de donar el bo i millor d’ell a la batalla.\nL’interior de Flamos era pur foc, així que es va desprendre de les vestidures i després d’encendre les torxes que duia a les mans amb una llengua de foc, va encetar el seu atac sobre Flordeneu. Ella va defensar-se destrament amb un parell de moviments evitant tot contacte amb les torxes, però sentir-lo a prop la debilitiava: la força d’ella prové del fred i Flamos emetia una quantitat de calor tan intensa que l’afectava, però se sentia tan bé …. Tot i així, es resistia a perdre la seva esència i a deixar-se dominar per Flamos, i ho aconseguia amb cops precisos que l’allunyessin d’ell i revolcant-se a la neu quan tenia oportunitat.\nDe tota manera, Flamos era molt fort i àgil. A mesura que el temps passava els punts febles de Flordeneu anaven quedant al descobert i permetien que ell planejes una estratègia definitiva per derrotar-la: havia pogut anar-se desplaçant en cercles apropant-se cada cop més a ella, de manera que la seva proximitat l’anés debilitant i que la neu reparadora cada cop li quedés més lluny. Ja la tenia a prop. Només tres metres els separaven. Ja la tenia.\nFlordeneu s’atura. Recolza la punta de la seva espasa de gel a terra esgotada, suant com ho fa també la seva arma. I un crit sec desesperat arrenca del seu pit. El Rei del Foc la sap derrotada, llença les torxes i corre cap a ella per fondre-la amb ell amb l’abraçada desitjada, just en el moment en que la terra tremola i tota la neu que cobreix els arbres que els envolten cau sobre la Dehesa de Gel cobrint-la per complert. Flamos, glaçat, descobreix el seu fatal destí. I ella, revifada, enlaira de nou la seva espasa renovada i amb totes les forces que li ofereixen els seus blancs, gelats braços la clava al pit d’ell travessant-li el cor; esclatant l’espasa en mil pedaços i provocant-li la ferida d’amor més profunda que mai s’hagi vist. Abans d’allunyar-se, Flordeneu cobreix el cos de Flamos amb les seves vestidures segura de la seva recuperació. Està convençuda de que, quan es torni a veure amb forces, vindrà per aconseguir el seu amor impossible. I ella, tot i sentir-se atreta, no voldrà permetre’s deixar de ser la Dehesa de Gel per convertir-se en Reina del Foc.\nI és per això, des d’aquell moment en que l’espasa de gel de Flordeneu es clava al cor de Flamos, que existeix el desengany a l’amor. És per això que, quan ho tenim a tocar, el cor se’ns para, se’ns gela, i el nostre cos es glaça sense poder reaccionar quan aquest amor marxa lluny quan el crèiem ja abraçat.\nPublicada pormarctorrano 22/02/2009 30/04/2018 Publicada enjuntaletras, MicrocuentosEtiquetas: català


Cicland vol renovar tota la flota de bicis i augmentar les estacions | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa parada de l’avinguda Fiter i Rossell amb el carrer dels Escalls es va activar la setmana passada.\nCicland, el servei públic de bicicletes elèctriques compartides que es va posar en funcionament el juliol del 2018 es planteja renovar les 55 bicicletes que ara per ara constitueixen la seva flota aquest any. Així ho va explicar ahir el nou gerent de la companyia, Diego Albino, que va detallar que ja han provat un primer prototip. Ara “el tema dels proveïdors està complicat” però confien que ho podran aconseguir en uns mesos.\nUna altra de les qüestions que tenen sobre la taula és augmentar el nombre d’estacions, unes estacions, però, sense punts de càrrega per facilitar precisament poder posar-ne més, amb l’avinentesa que s’encarregarien de supervisar dia a dia l’estat de la càrrega de les bateries de les bicis, com fins ara. També volen dinamitzar la seva presència a les xarxes socials i crear una comunitat d’usuaris d’aquest servei de bici elèctrica. I és que la Covid els ha acabat passant factura i si el mes d’agost de l’any passat van arribar fins als 140 usuaris, a causa de la pandèmia, amb la disminució de la mobilitat i la pràctica del teletreball, els usuaris actius al gener van baixar fins als 99, 18 dels quals amb un abonament anual, 14 de petit ús i 67 de caràcter puntual. El 2020 es van registrar un total de 4.789 viatges.\nActualment hi ha 13 estacions de bicicletes en funcionament. La que més s’utilitza, tant pel que fa a les sortides com a l’hora de deixar la bici al punt de càrrega després de fer-la servir, és la de la plaça de la Rotonda. Cal recordar que els punts d’aparcament que més activitat tenen són els de la capital i els d’Escaldes Engordany, va remarcar Albino. La setmana passada es va estrenar la parada de Fiter i Rossell “a demanda dels usuaris i també s’ha restablert la de Santa Coloma, que estava tancada des del 25 de desembre passat a causa d’un incident”, va anunciar. El preu de l’abonament anual és de 76,50 euros i el de petit ús (un paquet de 25 viatges) val 30 euros. Cal pagar una fiança de 150 euros en el cas de l’abonament d’ús puntual.\nEscrit per Usuari el Dt., 23/02/2021 - 07:30 Enllaç permanent\nCom s’ha d’utilitzar si nomes hi ha un punt per parroquia..si has d’anar del mig d’Encamp al funicamp a treballar a on la deixes? Al comú? O te cap sentit...


ADONA'T - L'OEST - La xarxa d'informació positiva\nADONA'T. SEGRIÀ NORD PER A LA IGUALTAT\nFeminisme a nivell supramunicipal\nAl Segrià Nord es respira aires de canvi\n#SomdelSegrià | #SomFutur | #SomInclusió\nAdona't és una associació formada per vilatanes de prop d'una vintena de poblacions del Segrià Nord. Tot i el fet d'haver estat creada recentment (va néixer a principis de 2020) l'organització té unes directrius clares i, malgrat les restriccions causades per l'actual pandèmia, durant aquest any les seues membres han anat treballant per tal d'arribar a assolir l'objectiu d'igualtat per al qual va ser creada. L'Aida Goixart Andrés, l'Elena Rojo Arqués, la Norma Jordana Berenguer i la Susanna Salse Subirà ens explicaran el com, el perquè i els objectius que donen la raó de ser a Adona't. Segrià Nord per la Igualtat.\nEntrevista a algunes de les membres d'Adona't\nLA DARRERA ENTREVISTA DEL 2020: UNA TROBADA SUPRAMUNICIPAL DE DONES\nLa darrera entrevista de l'any, una trobada de dones al Fossar situat darrere de l'església d'Almenar\nLa darrera entrevista de 2020 de L'Oest s’ha convertit en una trobada de dones que s’admiren i es respecten, que riuen sota les mascaretes i que comparteixen experiències, interessos i preocupacions; dones que estableixen lligams estrets, que aprenen les unes de les altres i que, en alimentar-se d’aquesta cooperació, creixen; és a dir, dones que exerceixen la sororitat.\nEns reunim al Fossar de l'església d’Almenar. Cau la tarda aviat, tot i que el pas de llebre que fa el dia per Sant Esteve ja es comença a notar. Un sol fredolic d’hivern il·lumina quatre dones que brillen, fins i tot, quan la boira fa acte de presència. Són la Norma Jordana Berenguer i l’Aida Goixart Andrés d’Almenar, l’Elena Rojo Arqués de Vilanova de Segrià i la Susanna Salse Subirà de Rosselló, membres d’Adona't per la Igualtat al Segrià Nord.\nEn el moment d'iniciar l'entrevista, la Norma Jordana es treu la mascareta: "Ai, Norma, que t’han tret l'ortodòncia?" pregunta l'Aida. "Sí" respon ella, "me la van treure abans de parir! L'1 de març me la treien. El 6 vaig parir i a partir del 13 ja no m'he tret la mascareta!"\nI aquest comentari les porta a una posterior reflexió i és que Adona’t és una entitat gestada just abans de la pandèmia, que va haver de recórrer a la virtualitat imposada pel confinament per a constituir-se com a associació. A partir d’aquell moment, totes les sòcies han estat treballant frec a frec però només mirant-se als ulls i havent d’intuir els somriures que la COVID ens obliga a endevinar; malgrat tot, la vida continua rere la mascareta i Adona’t ha fet els primers passos en plena pandèmia.\nL'entitat està composta per dones dels municipis d’Alfarràs, Almenar, Alguaire, Rosselló, Torrefarrera, Vilanova de la Barca, Vilanova de Segrià, Benavent, Alcoletge, Torre-Serona, Corbins, La Portella, Alpicat, Almacelles, Gimenells i el Pla de la Font que van respondre a la crida feta a través de xarxes socials, pregons i "eBandos" per reunir-se a Torrefarrera, un dia normal del mes de febrer prepandèmic.\n"L'entitat creix i evoluciona amb nosaltres, per tant, sigui on sigui cap a on ens porti serà fantàstic"\nL'Elena Rojo Arqués ens explica un dels motius pel qual Adona't és una entitat supramunicipal: "Vivim en poblacions petites i al món rural costa molt trobar persones amb les mateixes inquietuds. Si ens unim, en primer lloc ens sentim més acompanyades i, en segon lloc, compartim recursos. La gent de poble ens hem d’ajudar, hem de fer xarxa, hem de col·laborar, hem de fer acció comunitària, sororitat.”\nAfegeix, a més, que el més bonic que caracteritza d'Adona't és la manera com s’ha creat:\n"Persones que no ens coneixíem prèviament ens vam posar en contacte per una motivació comuna. La primera trobada va ser en un bar. Allà vam decidir que l’associació seria totalment democràtica i horitzontal. El primer dia ens vam trobar totes quatre. Tan sols vam posar la llenya, la flama la vam fer amb moltes altres dones.\n”A través de pregons i crides vam poder arribar a moltes dones. Més de quaranta es van posar en contacte amb nosaltres i van venir a la primera reunió, al febrer, a Torrefarrera. Ens pensàvem que seríem quatre i vam ser quaranta.\n”No sabem cap on ens portarà Adona’t. El més bonic és que no sabem el que ens espera i cap a on evolucionarà l'associació perquè tot ho creem juntes, horitzontalment i de forma assembleària. L’entitat creix i evoluciona amb nosaltres, per tant, sigui on sigui cap on ens porti serà fantàstic.\nD'esquerra a dreta i de dalt a baix: Susanna Salse Subirà, Aida Goixart Andrés, Norma Jordana Berenguer i Elena Rojo Arqués, totes elles membres d'Adona't\nFent referència, encara, al punt de partida, la Norma Jordana Berenguer ens explica que a Almenar feia temps que hi havia un grup de dones amb inquietuds feministes que realitzava petites accions en el marc del 8 de Març “però volíem fer una passa més i constituir-nos com a associació. Una dona del grup, la Pili Garcia, ens va comentar que hi havia altres dones amb les mateixes inquietuds a altres municipis i ens va posar en contacte amb l’Elena; llavors l’Elena va contactar amb la Susanna... i vam començar a crear xarxa d’Almenar a Vilanova de Segrià i a Rosselló. El dia que ens vam trobar, ens vam motivar moltíssim per a treballar des de l’àmbit rural i amb perspectiva feminista. Als municipis petits de l’Alt Segrià no teníem aquesta xarxa i l’estem teixint".\nJordana detalla que Adona’t és una associació supramunicipal perquè, entre altres coses, vol valorar el capital humà i social que hi ha als municipis: "Hi és i necessitàvem unir-nos per crear alguna cosa més potent. Perquè necessitem canvis, transformar la societat. Nosaltres que hem apostat per quedar-nos als nostres pobles, al món rural, necessitem fer-nos valer. No podem canviar el món però sí que podem canviar, d'alguna forma, el nostre petit món, cadascuna des del seu propi municipi. Creant xarxa és la manera de poder-nos beneficiar del coneixement que tenen altres persones. Una de les inquietuds que tenim és formar-nos en temes igualitaris i feministes. Tenim les inquietuds i les motivacions però ens falta formar-nos més per generar incidència i canvis en el territori."\nADONA'T, ASSEMBLEÀRIA I HORITZONTAL\n“Un cop et poses les ulleres lila, ja no pots anar enrere"\nL’Aida Goixart Andrés ens explica que Adona’t s'ha hagut de constituir com una associació per tal d'obtenir un NIF i que aquest és l'únic motiu pel qual, dins de l'entitat, s'han assignat els càrrecs de presidenta, secretària i tresorera; apunta, però, que en realitat el que volen és trencar amb aquest esquema vertical i treballar de manera horitzontal i assembleària i així és com ho estan fent: “Des de la primera trobada es va decidir com seria la nostra organització interna. Vam dir que seria totalment horitzontal i allí ja en vam decidir el nom, els objectius, les inquietuds i això ens va marcar el camí a seguir. [...] A Adona’t vam decidir organitzar-nos en comissions. En tenim quatre: la d'administració, la de comunicació, la de sensibilització i formació i la de dinamització. Però, en el cas que sigui necessari, es pot crear una nova comissió per a actes i accions concretes. Hem creat, per la campanya de les joguines no sexistes, una comissió de coeducació, per exemple.”\nA banda de les comissions, Adona't ha creat la figura de l'agent de canvi. Quan algú detecta una desigualtat, la finalitat és poder-la denunciar a través de l'associació. Segons la Susanna Salse Subirà, a l'hora de denunciar, tenir "una associació que et recolzi pesa molt més que no pas que ho faci una persona sola. Si veiem una desigualtat, la que sigui, com a associació podem fer aquesta denúncia".\nPerò per poder-la fer, en primer lloc cal comptar amb una societat que sigui capaç de detectar aquestes situacions; és per això que un dels punts forts pels quals aposta l'entitat és la formació, com més amunt explicava la Norma i tal com referma la Susanna: “La paraula feminisme s’està posant en boca de molta gent, tant a nivell positiu com negatiu. El sistema patriarcal ens oprimeix a totes però si no fiquem nom a les coses, no en podrem prendre consciència. Tenim la inquietud de formar-nos. Posant nom a les opressions que vivim és la manera com les podem identificar i fer-les evidents, visibles, per tal que nosaltres i la societat en siguem conscients. Un cop et poses les ulleres lila, ja no pots anar enrere.”\nDurant aquesta campanya de Nadal, Adona't ha organitzat la xerrada formativa "Les joguines no són sexistes, i tu?" per tal de conscienciar sobre aquest tema (imatge cedida per Adona't)\nEl 25N es va dur a terme la primera gran acció d’Adona't\nL'associació Adona't també va ser present a la manifestació del 8M d'enguany a Lleida (imatge cedida per Adona't)\nLa primeríssima acció d'Adona't va ser el 8 de març. L’Elena Rojo ens explica que només van tenir temps, tot just després de les primeres trobades, de fer una petita pancarta per a la manifestació. “No vam tenir més temps. Després es va congelar tot una mica per la pandèmia però vam tirar endavant amb la paperassa i vam constituir l'associació.”\nD'altra banda, als pobles del Segrià Nord , on mai no s’havia fet cap acció conjunta el 25N, enguany Adona’t hi ha promogut una enganxada de cartells. En aquest cas, segons apunta Susanna Salse, s'ha aprofitat l'avinentesa per a mobilitzar algunes de les associacions de dones que ja fa temps que existeixen a la majoria de poblacions però que, en gran part, han deixat de tenir un paper més activista i reivindicatiu. Afegeix, a més, que una de les finalitats d'Adona't és fer-les partícips del seu projecte. El 25N, doncs, aquestes associacions van respondre a la crida i van formular preguntes per a implicar-se en el canvi.\nLa darrera acció l'estan duent a terme aquestes Festes de Nadal i és una campanya per a conscienciar la població de com escollir joguines, per tal que aquestes siguin coeduccatives. L'han materialitzat a través de les xarxes socials però, també, enviant informació a AMPES i escoles, botigues i comerços dels pobles de l’Alt Segrià i organitzant una xerrada gratuïta en línia per ajudar la gent a prendre consciència del fet que les joguines en si no són sexistes, “en som nosaltres, que hi posem la mirada de gènere”, diu l’Elena Rojo. I afegeix que “per al 2021 tenim moltes accions previstes i algunes que encara no sabem però que aniran sorgint; per tant, a tothom que s’hi vulgui sumar, li volem dir que per nosaltres serà un regal i un superplaer que ho faci”.\nEl passat 25N, Adona't va realitzar una penjada de cartells a les poblacions que tenen representació a l'associació (imatge cedida per Adona't)\nuna associació mixta: "cal incloure els homes en aquesta lluita. Sense ells no podrem canviar la societat"\nTrobada a Alcoletge de part de les membres de l'associació, que és mixta (imatge cedida per Adona't)\nSegons la Norma Jordana, Adona’t és una associació mixta perquè "creiem que cal incloure els homes en aquesta lluita. Sense ells no podrem canviar la societat; a més, el patriarcat també afecta els homes. Les dones soles no el podem combatre. Cal implicar-hi tothom”.\nI ens confessa que “sempre havia desitjat tenir nenes perquè creia que des de l'apoderament femení era des d’on s’havia de canviar el món. Ara que he tingut nens, això m’ha generat un repte de per vida; ells ho tindran molt més fàcil per accedir als llocs de poder i, si tenen una visió igualitària i justa del món, ajudaran al canvi".\n“Totes estem afectades (per la desigualtat) i els homes que ens vulguin acompanyar seran benvinguts. Cal que els homes siguin conscients dels privilegis que tenen i del fet que potser també els hauran de deixar anar. Els homes també tenen tot un repte, ja que hauran de repensar les seves masculinitats”, remarca Salse.\nNo volem acabar l'entrevista sense demanar-los a les membres d'Adona't si creuen que la generació actual encara té temps de poder gaudir d'aquests canvis pels quals treballen i l’Elena esclata: “I tant que som a temps de veure canvis com a generació! Però és que si no els fem, les generacions futures tampoc els veuran. La canalla aprèn dels models que tenen i els models som nosaltres. No ens queda més remei que provocar el canvi. Som fills de l'heteropatriarcat, tant homes com dones. Per molt que et sembli que hem fet grans passos cap a la igualtat, quan et poses les ulleres lila vas obrint els ulls i t’adones que has de fer canvis i els has de fer, també, perquè la canalla els està aprenent de tu."\nJust abans de marxar, la Norma Jordana vol deixar clar que “som una associació molt recent però que volem arribar molt lluny perquè als pobles del Segrià Nord s’hi visqui de forma més igualitària. [...] No podem canviar el món però sí que podem canviar, d'alguna manera, el nostre petit món, cadascuna des del seu propi municipi".\nMarxem de l'entrevista, doncs, amb la tranquil·litat que ens dona el convenciment que al Segrià Nord es comencen a respirar aires de canvi.\n"UBI SUMUS". l'espai de l'entrevista\nDurant molt temps, el Fossar havia estat un lloc de trobada, de jocs, de reunions i d'expressió d'opinions\nL'espai de l'entrevista, en aquest cas, és el Fossar d'Almenar, zona adjacent a la basílica de Santa Maria, església gòtica que es va construir durant la primera meitat del segle XIV sobre un tossal amb extraordinàries vistes.\nEs desconeix la data exacta en què es van fer les primeres sepultures al Fossar però se sap que va estar en funcionament fins els anys 1808-1816, moment en què es va construir l'actual cementiri.\nPer ser més exactes, l'entrevista s'ha fet a la barana del Fossar, mur que formava part de la muralla que, antigament, constituïa el límit i la principal estructura defensiva del poble.\nLa barana del Fossar és un dels principals miradors del Segrià des d'on, si el dia és clar, la vista pot abastar les terres del Segrià, la Noguera, l'Urgell i, fins i tot, els Pirineus\nAquest element patrimonial va donar nom a una publicació local i períodica que va néixer l'any 1978, La Barana del Fossar. El motiu pel qual es va decidir posar aquest nom a la revista va ser que, durant molts anys, l'espai havia estat lloc de trobada, de jocs, de reunions i d'expressió d'opinions i això era, precisament, el que els seus fundadors volien que La Barana del Fossar representés per al poble d'Almenar en aquell moment, moment en què tot just es tancava una llarga època de repressió; volien que fos, doncs, un espai des d'on guaitar i poder mirar cap al futur com ho havia estat durant tant de temps el mirador.\nAvui, anys més tard, un grup de dones s'hi reuneix per tornar a posar en comú idees i opinions, en aquest cas sobre feminisme i igualtat.\nEns trobem, així, en un dels principals miradors del Segrià des d'on, si el dia és clar, la vista pot abastar les terres del Segrià, la Noguera, l'Urgell i els Pirineus i on, avui, s'hi percep la suau carícia d'un aire fresc, dels aires de canvi que es respiren al Segrià Nord.


Pis de disseny en venda a Diagonal Mar, Barcelona | Oi REALTOR\nPis de disseny en venda a Diagonal Mar, Barcelona\n480.000 € 2 Habitacions, 1 Bany, Construïts 65 m2\nREF 07420, 2 hab., 1 Bany, Construïts 65 m2\nOi Realtor presenta en exclusiva magnífic apartament situat molt a prop de les platges de Barcelona al Carrer Selva de Mar en finca ben conservada amb piscina comunitària, pista de pàdel i jardins. Té molt bona comunicació amb el transport públic ja que compta amb una parada de metro al mateix carrer, a 5 minuts a peu de l'habitatge.\nDetalls de el pis en venda a Barcelona\nEs tracta d'un pis tot exterior amb unes vistes magnífiques. Disposa d'una superfície de 82 m2; còmodament distribuït en un ampli i assolellat saló menjador amb cuina americana integrada. El menjador s'obre a una agradable terrassa cantonera de 13 m2 on hi ha unes boniques vistes clares i on es pot acomodar perfectament un menjador d'estiu amb taula i cadires.\nLa zona de nit disposa d'una habitació doble i una habitació individual, totes dues exteriors i un bany complet. Totes les estances de la casa reben molta llum durant gairebé tot el dia.\nEls acabats són d'alta qualitat i el seu estat és impecable. Un pis amb molt d'estil i disseny modern, parets d'obra vista, terres de parquet i cuina i bany de disseny. Equipaments de primer nivell, aire condicionat i calefacció per conductes, tancaments d'alumini climalit i vídeo porter. Està impecable llest per entrar a viure.\nLa finca compta amb una plaça de pàrquing.\nHola, m'interessa aquest immoble i desitjo més informació, Gràcies !. REF: 07420


La C-26 es reobre després de 18 hores esmicolant les roques que la van obstruir - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa C-26 es reobre després de 18 hores esmicolant les roques que la van obstruir\nL'alcalde d'Olius no descarta una actuació al talús de la carretera per reforçar-ne la seguretat un cop els tècnics de la Generalitat l'examinin\nabel gallardo olius 16.04.2018 | 08:14\nMàquina piconadora esmicolant una de les roques que van caure a la carretera, ahir al migdia abel gallardo\nEls treballs per restablir la circulació a la C-26, el principal eix viari entre el Berguedà i el Solsonès, van acabar aquest dijous després de divuit hores. La caiguda de dues roques de grans dimensions sobre la carretera dimecres, com a conseqüència de les intenses precipitacions, va obligar a tallar-la totalment a la circulació i a desviar els vehicles que es desplaçaven per C-26 per vials secundaris. El Servei Territorial de Carreteres va haver d'enviar al punt on van caure les roques –en el terme municipal d'Olius– una màquina piconadora més potent per agilitzar les tasques per esmicolar-les.\nLa màquina va arribar aquest dijous a la 1 del migdia per substituir la que estava treballant des de dimecres a la tarda. I és que en un principi Carreteres tenia previst reobrir dijous al matí la carretera, però les tasques per desenrunar-la es van allargar fins a les 9 de la nit.\nEls tècnics de la Generalitat que es van desplaçar fins al punt on van caure les roques van concloure que l'asfalt estava en bones condicions, tot i l'impacte, i van donar el vistiplau a la reobertura de la carretera. La important esllavissada de dimecres va deixar al talús altres roques grans lleument descalçades, però fonts del departament de Territori i Sostenibilitat asseguraven que els tècnics consideren que tenen prou estabilitat i no suposen cap perill per a la circulació de vehicles.\nL'alcalde d'Olius, Antoni Márquez, assegurava, després de parlar amb el personal de Carreteres, que s'ha de fer una avaluació meticulosa al talús per, posteriorment, fer-hi alguna intervenció. «Les dues propostes que han fet són una petita explosió controlada o reforçar-les perquè el perill sigui zero, tot i que ara per ara el risc que caiguin és baix», afirmava Márquez. El mateix alcalde deia dijous al vespre que possiblement aquest matí s'hi hagi de fer alguna actuació per treure terra i trossos de pedra de la carretera, però que en tot cas els vehicles hi podran circular. Les roques van caure molt a prop del Molí del Pont. Veïns del municipi solsoní de Navès també van haver de voltar per carreteres secundàries per arribar a la capital comarcal.\nDijous hi va haver una altra esllavissada a Casserres, al Berguedà, concretament al camí asfaltat que connecta les colònies del Guixaró i Viladomiu Nou, de titularitat municipal. L'estat inestable del sòl, com a conseqüència de les pluges, en va ser la causa. L'alcalde del municipi, Josep Colillas, deia que van estar treballant tot el dia per retirar la roca, però dijous al vespre el camí encara estava tallat i l'Ajuntament està a l'espera d'un informe tècnic per saber quina actuació s'hi ha de fer per reforçar el talús. Es tracta d'una via per on, sobretot, passegen veïns i no hi circulen gaires cotxes. A més, els que s'han de desplaçar d'una colònia a l'altra tenen alternatives. Dimecres hi va haver una esllavissada a Organyà que va complicar la circulació.


NOMAD FESTIVAL, EL FESTIVAL ITINERANT - Sortir amb nens\nAgenda » Activitats familiars » NOMAD FESTIVAL, EL FESTIVAL ITINERANT\nNOMAD FESTIVAL, EL FESTIVAL ITINERANT\nNomad Festival és un festival itinerant que porta la millor música, foodtrucks i marques de disseny a diferents poblacions de Catalunya.\nA Miami Platja – Punta del Riu\nDel 22 al 26 d’agost de 2018 de 17 a 02.00 hores\nLa programació s’estructura en quatre àmbits per satisfer tot tipus de públic.\nLa música, amb diferents concerts programats.\nUn dels trets identitaris del Nomad Festival és la programació infantil de qualitat, amb espectacles, animació, tallers, música i jocs.\nLa programació també contempla als nens d’entre 6 i 12 anys.\nHi haurà la possibilitat de conèixer diferents marques independents amb propostes innovadores i de qualitat en els àmbits de la moda, els complements, l’art o la decoració. El Nomad Market aposta per les marques locals, i conceptes com l’slowfashion.\nPassar una bona estona a l’aire lliure amb un bon àpat i una copa formen part també de la filosofia de Nomad Festival. L’esdeveniment acull foodtrucks amb propostes de menjar de qualitat i representatius de diferents gastronomies del món.\nA banda de Barcelona (on Nomad Festival tornarà al setembre i novembre), aquest any hi ha prevista la presència a municipis com Tortosa, Cervera, Castelldefels, Sant Feliu de Guíxols, Salou i Olot, entre altres.


El postgrau en dret andorrà s'adapta als nous requisits per exercir d'advocat\nEl postgrau en dret andorrà de l'UdA s'adapta als nous requisits per exercir d'advocat\nActualitzada 27/06/2016 a les 12:45\nLa Universitat d'Andorra ha adaptat el postgrau en dret andorrà als nous requisits per exercir la professió d’advocat previstos a la llei 48/2014 i el posterior reglament regulador del maig del 2016. Així doncs, segons ha informat avui el centre d'ensenyament superior, els canvis arriben per" garantir els coneixements teòrics exigits", i eximeix a les persones que el superen de fer la prova escrita de caràcter teòric i la de coneixement de llengua catalana.\nL’inici de la nova edició del postgrau està previst per al setembre i les preinscripcions es poden formalitzar al formulari de preinscripció en línia. El programa té una càrrega de 36 crèdits europeus, corresponents a 360 hores lectives i aproximadament 700 hores de treball individual. Les sessions lectives es faran els dimarts, dimecres i dijous de les 18.30 a les 21.30 h a la Universitat d’Andorra.\nLa Fundació Crèdit Andorrà, amb l’objectiu de contribuir al desenvolupament i al progrés social, té subscrit un conveni de col·laboració amb l’UdA, a través del qual contribueix a facilitar l’accés a la formació. L’import de la matrícula és de 3.700 euros i la Fundació Crèdit Andorrà en finança el 38%, de manera que cada alumne ha de pagar 2.300 euros.


Carta Arqueològica de Barcelona - 061/08\nIntervenció: Avinguda Vilanova 2-10\nAvinguda Vilanova 2-10\nUTM X: 431545,00000 | UTM Y: 4582592,00000\nLa intervenció duta a terme a l’Avinguda Vilanova, 2-10 va consistir en el control del rebaix del subsòl de dues rases i dues cales per col·locar una nova canalització d’aigua dins la xarxa de subministrament de la ciutat de Barcelona.\nEn primer lloc es van realitzar dues cales de forma manual per tal de localitzar\nl’aparició de diversos serveis. Les dues cales es trobaven situades al llarg de la rasa 1.\nEn segon lloc es dugué a terme l’obertura de les dues rases de forma mecànica per la col·locació de la nova canalització.\nLa primera rasa estava situada al llarg de l’avinguda de Vilanova entre els núm. 2-10, orientada d’est a oest i presentava unes dimensions de 80 cm. d’amplada per 70 m. de longitud i assolia una profunditat de 65 cm.\nLa segona rasa es situava en l'encreuament del carrer de Roger de Flor per unir-se novament amb l’avinguda de Vilanova i estava orientada d’est a oest. Presentava unes dimensions de 1,15 m. d’amplada per 8,30 m de longitud i assolia una profunditat d’1 m.\nLa cala 1 comptava amb una orientació est-oest i presentava unes dimensions de 60 cm. d’amplada per 1,40 m. de longitud, assolint una profunditat de 65 cm.\nFinalment, la cala 2 presentava unes dimensions d’1 m. d’amplada per 1,80 m. de\nlongitud i assolia una profunditat de 70 cm.\n12 al 19 de maig del 2008\nNúria Cabañas Anguita - Actium\nMemòria 061-08 - Memòria 061-08


Les proves serològiques fetes a l'Aran identifiquen 21 persones que han passat la Covid\nAquests casos positius corresponen a pacients que van presentar simptomatologia lleu\nper ACN / M.R. 15/09/2020 14:30h\nLes proves serològiques fetes a l'Aran identifiquen 21 persones que han passat la covid-19 | CatalunyaDiari\nLes proves serològiques fetes a l'Aran, durant els mesos de juliol i agost, han identificat 21 persones que han passat la covid-19. Aquests casos positius corresponen a pacients que, en el seu moment, van presentar simptomatologia lleu però que, segons els protocols, no eren compatibles per a realitzar-los una prova PCR.\nPel que fa al nombre acumulat de casos positius a l'Aran des de l'inici de la pandèmia fins ara és actualment de 233 casos, dels quals 135 han estat detectats a través de proves PCR, que indiquen si la persona està contagiada, i 98 a través de proves serològiques, que indiquen si la persona ha passat la malaltia i ha creat anticossos.\nEl cribratge massiu de Mollerussa detecta 6 positius\nEl cribratge massiu que es va fer fa una setmana a Mollerussa ha detectat 6 positius asimptomàtics amb covid-19 d'entre les 440 persones que es van fer el PCR, segons Salut. L'alcalde Marc Solsona, ha dit que aquesta xifra suposa un 1,3% del total, un indicador que se situa en "l'estàndard" de les proves massives que s'estan fent arreu de Catalunya per trobar casos asimptomàtics de coronavirus.\nUn 53% de persones provenien del món de la docència\nEl cribratge massiu de dimarts de la setmana passada a Mollerussa va registrar un 53% de persones que provenien del món de la docència. En concret 201 dels 380 inscrits per fer-se les proves prèvies. Finalment, tal com ha explicat aquest dimarts l'alcalde Marc Solsona, les dades finals de participació en les proves PCR van ser de 440 persones. El cribratge estava adreçat a persones d'entre 18 i 40 anys, però també al col·lectiu de docents i personal de centres educatius, a una setmana de l'inici del curs escolar. Així mateix, a les proves hi podia acudir qualsevol persona que sospités haver pogut contraure el virus.


El Ple aprova una Declaració institucional sobre la sentència del procés - Ajuntament de Mataró\nEl Ple aprova una Declaració institucional sobre la sentència del procés\nEl Ple de l’Ajuntament ha aprovat avui una esmena a la totalitat del grup municipal del PSC que su...\nEl Ple de l’Ajuntament ha aprovat avui una esmena a la totalitat del grup municipal del PSC que substitueix una Declaració institucional sobre la sentència del procés presentada pels grups d’ERC i Junts per Mataró. Aquests grups municipals havien sol·licitat la realització del Ple extraordinari celebrat avui per debatre sobre el tema.\nCelebració del Ple extraordinari. Foto: Ajuntament\nNi la Declaració inicial presentada per ERC i Junts per Mataró ni una altra esmena presentada per En Comú Podem Mataró han prosperat en les votacions.\nL’esmena del PSC s’ha aprovat amb els vots favorables dels regidors d’aquest grup, mentre que ERC, En Comú Podem Mataró i Junts per Mataró hi han votat en contra. Els regidors del grup de C’s no han assistit a la sessió plenària. El text íntegre aprovat és el següent:\n“El judici i la sentència del Tribunal Suprem que hem conegut el 14 d’octubre són producte del fracàs de la política.\nLa sentència, amb una dura imposició de penes, estableix quins han estat els delictes i quin grau de responsabilitat personal correspon a cadascuna de les persones jutjades. La publicació de la sentència ha comportat crítiques dels qui la consideren injusta per excés o per defecte. I és normal que així sigui: les sentències, de tots els tribunals i per a totes les persones jutjades, han de ser acatades.\nLa Sentència, que és ferma, permet encara la possibilitat d’un recorregut jurídic davant el Tribunal Constitucional i el Tribunal Europeu dels Drets Humans.\nNingú s’hauria d’alegrar d’una pena de privació de llibertat en aquestes circumstàncies. Tampoc els que no compartim els actes realitzats per les persones afectades per la sentència, ni creiem que la independència de Catalunya sigui una bona solució per als problemes, reals, del nostre autogovern.\nFa massa temps que Catalunya es troba en una situació d’atzucac, per això creiem que la sentència ha d’esdevenir el punt d’inflexió necessari per obrir una nova etapa, de retorn a la legalitat i a les institucions.\nTots i totes nosaltres, com a representants públics, hem de vetllar pels drets i deures del conjunt de la ciutadania.\nÉs per aquest motiu, que el Grup Municipal del Partit dels Socialistes de Mataró creiem que ha arribat un fi de cicle al capdavant d’un Govern de la Generalitat esgotat i en descomposició i que l’actual President de la Generalitat, cada cop més aïllat políticament, no és capaç d’obrir la nova etapa que Catalunya necessita.\nEl que necessitem ara és que la publicació de la sentència comporti l’oportunitat perquè la política recuperi el seu protagonisme, sabent gestionar les conseqüències de la mateixa i els problemes de fons que estan en el seu origen. Judicialitzar un problema polític (sigui vulnerant les lleis democràtiques o limitant la resposta únicament a les vies policials i processals) no és un bon mètode per trobar solucions.\nPer això és la nostra obligació cercar una sortida pactada assolint un compromís ferm amb la negociació i el diàleg dins la llei, com a elements bàsics per a la convivència, alhora que reprenem el consens polític i la unitat civil que sempre ens han definit com a país.\nUna mostra d’aquest camí són els acords i pactes entre formacions polítiques diferents en molts governs municipals i supramunicipals, que han possibilitat, durant molts anys, l’entesa i el treball conjunt en favor de la ciutadania.\nPer tot l’esmentat, el Grup Municipal del Partit dels Socialistes de Catalunya a Mataró proposa següents ACORDS:\nVivim en un Estat democràtic i de dret, amb separació de poders, i l’actuació del poder judicial es desenvolupa des del respecte als drets i llibertats emparats per la Constitució, amb les màximes garanties i total transparència. Tal i com ha reconegut, en relació al judici, i ha recordat també l’Associació de Jutgesses i Jutges per a la Democràcia.\nAcatem la sentència i defensem el compliment de la llei perquè només hi ha democràcia des del respecte a la legalitat i als mecanismes de reforma de la llei, el que garanteix la nostra llibertat enfront de l’arbitrarietat del poder.\nTotes les sentències són opinables, i el nostre Estat de Dret empara la llibertat d’expressió i els drets de reunió i manifestació d’aquestes opinions, sempre i quan es produeixin amb civisme, tolerància i respecte. Per això mateix rebutgem els actes de protesta que busquen l’ocupació d’espais, serveis i infraestructures necessàries pel funcionament de la vida quotidiana dels nostres veïns i veïnes.\nRebutgem i condemnem enèrgicament els aldarulls i les manifestacions violentes que s’han produït arreu de Catalunya.\nRebutgem qualsevol intent d’enfrontar la legitimitat de les resolucions judicials amb el caràcter representatiu de les institucions, que han de representar al conjunt de la ciutadania, pensi com pensi i voti el que voti.\nDonem suport als cossos de seguretat, Mossos d’Esquadra i Policia Nacional.\nCridem a la calma i serenor ciutadanes -també entre les entitats i moviments- per assolir una situació de consens i de suma, a la que han de sentir-se cridades totes les forces polítiques democràtiques representades al Parlament de Catalunya i a les Corts espanyoles.\nVetllarem per assegurar la convivència i el pluralisme en l’espai públic del nostre municipi i la neutralitat del nostre Ajuntament.\nDemanem a les institucions del país i del conjunt de l’Estat retornar a la política per cercar solucions a un problema que és de naturalesa eminentment política.\nGarantirem el respecte a la legalitat i a l’actual marc institucional, fins que no hi hagi el necessari consens per reformar-lo a través dels mecanismes i les majories establerts.\nTraslladarem aquests acords al Parlament, al Congrés dels i les Diputades, al Senat, als Governs de la Generalitat i de l’Estat, a les entitats municipalistes catalanes, a les principals entitats cívic-polítiques catalanes, i a les entitats veïnals del nostre municipi.”


Althaia Manresa, crea un servei pioner per atendre malalts crònics – Castellvilarenc.info\nby ACN 26/08/2019 26/08/2019\nText:ACN/Fotos i Vídeo: Estefania Escolà\nEn aquest nou espai els pacients hi poden estar, com a màxim, 48 hores\nL’Hospital Sant Joan de Déu de Manresa ha posat en marxa un nou servei, pioner a Catalunya, per atendre malalts crònics. Es tracta d’un espai amb llum natural i una atenció especialitzada. Els pacients hi arriben majoritàriament derivats des del servei d’Urgències i, quan marxen de la unitat, se’n fa seguiment a l’Hospital de Dia. Com a màxim, hi poden estar durant 48 hores, i després s’ha de valorar si tornen a casa o bé s’ingressen a la unitat convencional. De fet, entre els principals objectius d’aquest espai, segons ha explicat la infermera responsable, Teresa Roselló, hi ha el d’evitar ingressos innecessaris, ja que per a un pacient crònic, de més de 75 anys, l’ingrés suposa “un trasbals important”.\nLa nova unitat està situada a la planta 0 de l’Hospital Sant Joan de Déu, on s’han reconvertit vuit box de l’Hospital de Dia mèdic. A cadascun, hi ha un llit, una butaca per a l’acompanyant i llum natural. L’espai obre del diumenge al migdia al divendres a la tarda i la dirigeix un equip format per un metge, una infermera gestora de casos, una infermera assistencial i un tècnic de cures auxiliars infermeres. L’espai no tanca en tot l’any.\nUn malalt crònic del nou servei d’Althaia mentre és visitat per dos doctors.\nEl malalt crònic és aquell que presenta diverses malalties i, a més, té l’afegit de descompensar-se fàcilment, ja que sol prendre molta medicació i té més riscos. Segons Roselló, “ens trobem amb malalts que, cada dos per tres, han de venir a urgències perquè es descompensen i la finalitat que tenim amb aquesta unitat és veure el per què, per quin motiu es descompensen tant i buscar una sortida i una solució”.\nEn aquest sentit, el metge responsable de la unitat, Domingo Ruiz, creu que l’ingrés convencional no sempre és la solució més adequada. “Justament cal agilitzar el seu pas per l’hospital des d’on s’ha d’identificar de manera àgil el dispositiu més idoni”. Hi està d’acord Roselló, qui creu que, amb un ingrés hospitalari convencional, el malalt convencional “té molts punts que es descompensi perquè el treus del seu medi habitual, perd mobilitat, no menja el mateix…”.\nEl nou espai d’Atlhaia destinat al malalt crònic.\nSegons dades facilitades per Althaia, si bé el pacient crònic complex només representa entre el 3 i el 5% de la població general, consumeix el 65% dels recursos sanitaris. Al territori de referència d’Althaia, aquest pacient representa entre 8.000 i 10.000 persones. De moment, gràcies a la posada en marxa d’aquest nou espai, ja s’han pogut evitar més de la meitat dels ingressos d’aquest tipus de pacients.\nEls sis del pubillatge de Castellbell a Manresa


per Gemma Aguilera Redactora 18 d’abril de 2020 11:08\nEl Clúster de la Indústria d’Automoció de Catalunya (CIAC) ha denunciat que l’Estat ha confiscat via decret els tests PCR adquirits per les empreses del sector per assegurar la protecció sanitària necessària als seus treballadors.\nUna situació que el president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, titlla “d’abús de poder de l’Estat”, i avisa que “el fet que l’Estat hagi de robar tests de la Covid-19 a les empreses, que a més els han pagat, és senyal que aquest Estat ja està en fallida”. En declaracions a El Món, Canadell considera que la gestió que està fent Madrid de la crisi sanitària “demostra que és ineficient i inútil per als ciutadans i empreses”, un fet que al seu parer hauria de fer obrir els ulls a la ciutadania en termes polítics.\nEl president de la Cambra de Comerç, però, assegura que no li sorprèn la requisa de tests al sector de l’automoció, perquè “entra dins de la dinàmica que hem vist les darreres setmanes. Obliguen les empreses i treballadors a la feina, no els provisionen d’EPIS i test, les empreses es busquen la vida i aleshores l’Estat els ho requisa tot? Diu molt poc d’un Estat que hauria de protegir els seus ciutadans, i que no només ho fa malament sinó que impedeix per la Generalitat els pugui protegir retirant-li les competències per un afany nacionalista”.\nSobre el fet que l’Estat hagi traspassat a les empreses la responsabilitat de garantir la salut dels seus treballadors, la Cambra “s’ha queixat per activa i per passiva”, i Canadell afegeix que espera una trucada de la ministra Maroto: “Jo la vaig trucar per demanar-li explicacions, em va dir que només afectava l’agricultura, i quan li vaig dir que llegís bé el decret, que era per a totes les empreses, em va dir que s’ho miraria. No m’ha tornat a trucar”, relata Canadell. Que l’Estat traspassi aquesta responsabilitat als empresaris és, per a Canadell, “l’evidència que ha fet fallida també en la gestió de la crisi, i les conseqüències les pagarem tots”.


Guia 'Aprenents, becaris i treball precari'\nAcció Jove presenta una guia sobre les pràctiques a les empreses.\nJa fa uns quants anys que, tant a la Unió Europea com al nostre país, es demana als sistemes d’educació i formació que siguin "útils" a les demandes de les empreses amb l’objectiu de facilitar la inserció laboral, especialment dels i les joves. La seva capacitat per respondre a aquestes demandes segueix sent qüestionada.\nDiuen que com més formació pràctica, més utilitat, i d'aquí al fet que la millor formació pràctica adaptada a les necessitats de les empreses és la pròpia “formació a l’empresa” només hi ha un pas. Aquest argument, tan evidentment interessat, està en el centre de diverses de les reformes que s'han fet al nostre país, tant en l’educació i la formació com en l'àmbit laboral.\nAmb aquesta guia, des de CCOO volem facilitar que els nostres delegats i delegades sindicals puguin identificar les diferents situacions per les quals una persona en pràctiques pot estar a l’empresa, ja sigui per introduir criteris a la negociació col.lectiva que permetin diferenciar amb claredat les activitats "de pràctiques" d'aquelles que correspon realitzar en el marc d'un contracte laboral, o bé per informar els i les joves (dins i fora de l’empresa) sobre qualsevol consulta relacionada amb aquest tema.\nFeu clic per veure la Guia 'Aprenents, becaris i treball precari'


El Món | En diuen postautonomia\nEn diuen postautonomia\n"La principal hipoteca del nou Govern continua sent l'ampliació de la majoria social independentista"\nper Odei A.-Etxearte 20/01/2016\nEl govern de la postautonomia i la preindependència té noms i cognoms i un nou organigrama. Un full de ruta acordat, un programa de govern, i un horitzó arbitrari de 18 mesos. Un nou president, un executiu renovat i un projecte polític que evita l'acusació recorrent de l'oposició a Artur Mas segons la qual el procés era tan sols un pretext per perpetuar-se en el poder. El processisme. Tot plegat no sembla gaire cosa però és una realitat que dista molt, sense anar més lluny, del caos que viu el Congrés i del llarg interinatge de Mariano Rajoy a la Moncloa. El que un dia sembla negre, l'endemà és blanc i a la inversa.\nLa política catalana és una centrifugadora de resultats sorprenents. La Generalitat continua avui igual d'asfixiada que ahir, l'execució de polítiques socials amb la cruesa de les finances no és menys complicada, la laminació de competències crònica no millora, el Parlament de Catalunya no és sobirà encara que intenti declarar-se'n i la construcció d'estructures d'estat des de dins d'un altre estat que controla i revisa cada unitat de despesa (amb la voluntat declarada de no desafiar-ne d'entrada la legalitat) és un intent digne d'epopeia. Ítaca, oi?\nNomés l'oracle de Delfos deu ser capaç d'endevinar si Carles Puigdemont apareix en el tercer o el desè cant d'aquest llarg poema èpic anomenat procés, tot i l'obsessió d'alguns pel "jo ja ho vaig dir, que passaria..." Al començament? Cap a la meitat? Acostant-se al final? Potser la gestió del 27-S és tot just el principi, tot i l'entossudiment d'alguns de fer veure que ja divisen l'illa. Miquel Iceta i Lluís Rabell acusen ara el govern d'aixecar la bandera de la unilateralitat impossible, però no existeix cap alternativa política viable que no sigui la cronificació d'una autonomia cada vegada més prima, començant per l'evident majoria de bloqueig que que el PP va obtenir al Senat per emprendre reformes constitucionals que donin aire a la tercera via. Potser l'adéu de Josep Antoni Duran i Lleida n'és la imatge més nítida. Puigdemont demana ser jutjat pels resultats. Temps al temps.\nSovint el nom no fa la cosa, però en política les etiquetes mouen muntanyes. Sense la motxilla d'un passat com el que arrossegava Artur Mas, Puigdemont i JxSí han fet un primer acostament a Catalunya Sí que es Pot que fa dues setmanes semblava inviable amb la constitució de la comissió d'estudi del procés constituent al Parlament. El procés avança amb les mateixes hipoteques, però desapareixen algunes ombres de sospita, ajustades a la realitat o no. Ningú no podrà dir ara a Oriol Junqueras que no és independentista, de la mateixa manera que Toni Comín no obre la legislatura com un conseller de Salut amb predilecció per les estisores o les privatitzacions. Tot està per veure però no tot sembla possible. Paradoxes quan els fets estan encara per arribar.\nLa principal hipoteca, tanmateix, continua sent l'ampliació de la majoria social independentista. Potser l'inici del procés constituent, en la fase participativa, constituirà el primer intent seriós per arribar a sectors impenetrables pels partits sobiranistes. La pràctica dirà si és útil o, de tant parlar-ne, també en això ens hem cregut les etiquetes. Puigdemont ha posat títol al nou cant: la postautonomia i la preindependència. Caldrà esperar-ne el primer vers.


Com signar un contracte a distància i sense contacte? ·\nSignatura de contractes a distància vs. signatura presencial\nQuines opcions existeixen per a la signatura de contractes a distància?\nHe de tenir un certificat electrònic per a la signatura de contractes a distància?\nQuins passos cal seguir per a la signatura de contractes a distància amb signatura electrònica?\nSi et pares un moment a pensar en tot el procés de signatura d’un contracte presencial, t’adonaràs de la gran quantitat de temps que suposa i dels recursos que cal invertir: les parts arriben a un acord, s’imprimeixen dues còpies del document, les dues parts queden físicament i signen el contracte amb bolígraf. En aquest procés hauràs d’utilitzar: paper, tinta, energia elèctrica i gasolina per als desplaçaments. D’altra banda, el procés pot donar-te entre dos i set dies, o més, depenent de la disponibilitat de les parts.\nEn un procés de signatura electrònica tot canvia: s’envia un enllaç amb el document, l’altra part l’obre en el seu mòbil o en qualsevol dispositiu i el signa. El procés comporta només uns segons. Per tant, es redueix el temps invertit per signar i s’aposta per la sostenibilitat perquè no es fa servir ni paper, ni tinta, ni benzina.\nImagina la següent situació: tens una empresa immobiliària i un dels teus clients està molt interessat a comprar un habitatge, el propietari proposa signar un contracte d’arres, però el client està en una altra ciutat i no es pot desplaçar. Quines opcions tens per a la signatura de contractes a distància? Poden ser les següents:\n– Signatura amb Adobe. Pots signar el document amb el programa d’Adobe, però no tenen validesa legal.\n– Signatura digitalitzada. Suposa que una part imprimeix el contracte, el signa, l’escaneja i l’envia a l’altra part per correu electrònic que, al seu torn, el torna signat. El procés és lent, requereix temps i, a més, per ser vàlid en un judici haurà d’anar acompanyat d’altres proves.\n– Signatura amb ús de correu ordinari. Una altra opció és imprimir dues còpies del contracte, que el propietari signi i enviar-les al comprador per correu, perquè al seu torn signi les dues còpies i es quedi amb una, retornant l’altra a comprador.\n– Signatura electrònica avançada. Aquest és un dels tres tipus de signatures electròniques que regula el Reglament eIDAS (simple, avançada i qualificada). La signatura electrònica avançada és la que compleix amb els requisits de l’article 26 de l’esmentat reglament que són els següents:\nLa resposta és no, pots utilitzar els serveis de signatura electrònica de Lleida.net, amb els quals no hauràs d’instal·lar cap programa o aplicació i podràs usar qualsevol dispositiu (mòbil, Tauleta o ordinador), a més es pot integrar fàcilment amb els teus sistemes mitjançant una API gratuïta i només pagaràs pel que consumeixis, sense necessitat de consums mínims o permanències.\nSi vols procedir a la signatura de contractes a distància amb signatura electrònica, podràs seguir els següents passos:\n– Et dones d’alta en l’aplicació del proveïdor de signatura electrònica.\n– Introdueixes el destinatari del contracte que s’ha de signar, elabores el text del correu electrònic i de la pàgina on es procedirà a la signatura, puges el contracte i l’envies.\n– A continuació, el destinatari rep un correu electrònic certificat amb un enllaç a una pàgina en la qual podrà procedir a la signatura. El destinatari accedeix al document i el signa amb un clic o mitjançant signatura manuscrita, depenent com ho hagis configurat.\n– Quan el document estigui signat rebràs una notificació. En tot moment podràs informar si el destinatari ha rebut el contracte, l’ha obert i l’ha signat. Pots configurar el sistema també perquè el signant rebi una còpia del contracte signat.\n– Finalment, podràs descarregar el document amb les evidències documentals relatives a la signatura del contracte: data de signatura, identificació de la persona que firma, adreces de correus electrònics, IP que s’han utilitzat, contracte signat i annexos, entre altres dades.\nA Lleida.net estem convençuts de la comoditat, seguretat i sobretot de la legalitat total que aporta l’ús de la signatura electrònica de contractes a distància. És senzilla, segura i totalment legal amb la signatura electrònica. Et farà estalviar recursos i temps que podràs dedicar-lo a aportar valor al teu negoci.


La història de les Illes Balears a l'aula: Diccionari biogràfic de dones\nMoltes vegades la història parla més de personatges masculins, o en certa manera es té la tendència a parlar de personatges il·lustres en masculí, però això no vol dir que no hi hagi dones destacades, de fet en podem trobar un bon grapat. Per això, per conèixer un poc millor qui són elles i que han fet trobem una plana web d'àmbit dels països catalans amb el títol de Diccionari biogràfic de dones http://www.dbd.cat/ on amb diversos motors de cerca (ubicació geogràfica, segle, condició, entitat o moviment) podem trobar les biografies de dones que han destacat en diferents àmbits com l'educació, la política, l'art o la literatura per exemple.\nDe fet, a través d'aquesta plana es poden proposar activitats de recerca tant per trobar dones que s'han dedicat a un determinat àmbit com per conèixer aquelles que són originàries de les Illes Balears. Així el guió de feina podria ser el següent:\n1- navegar per la web emprant els motors de cerca per trobar la biografia d'una dona de Balears que ens interessi. (també es podria restringir la cerca seleccionant un període històric)\n2- llegir la biografia i si s'escau cercar un poc més d'informació complementària\n3-Fer una breu ressenya de la biografia i presentar-la a classe davant els companys. Acompanyar l'exposició d'alguna imatge o text en cas de tractar-se d'una pintora o escriptora\nDepenent del grup d'alumnes també es podria fer un petit debat sobre la situació de la dona en segles anteriors, analitzant el perquè del seu silenciament.\nPublicat per Núria a 3:51\nEtiquetes de comentaris: webs comentades


Circuit termal a Barcelona Spazio Aqua\nGaudeixi Serveis complets de l’hotel\nEcho Healthy Restaurant\nCocktail & PoolBar\nUn circuit termal complet a Barcelona\nMolts són els estudis que avalen que els beneficis de l’ús dels spa van més enllà de la relaxació i del plaer personal. La variació de la temperatura i pressió de l’aigua, combinada amb la sensació de flotabilitat i el suau massatge dels jets d’injecció, es reflecteix en una millora de la nostra circulació sanguínia i limfàtica i en la relaxació i tonificació dels músculs.\nLa temperatura de l’aigua intensifica la creació d’endorfines, que alleugen l’estrès, l’ansietat, l’insomni, l’esgotament psíquic… i, en conseqüència, augmenta la nostra qualitat de vida i la sensació de benestar.\nL’ús regular de l’spa no només ens ajuda a combatre els mals derivats del ritme de vida de la gran ciutat. La hidroteràpia, a més, ajuda a la descongestió de les vies respiratòries, alleuja els dolors musculars i augmenta la flexibilitat i força dels músculs. Minimitza els trastorns ocasionats per problemes respiratoris, artritis o diabetis i està perfectament indicada per a persones que no poden realitzar exercici físic.\nEn la zona d’aigües podrà gaudir d’una piscina fantàstica a 38º, amb quatre llits de massatge subaquàtic i un banc de jacuzzi tradicional. La seva font de gel i les seves dutxes de sensacions resulten un complement indispensable en l’ús de la nostra sauna finlandesa i bany turc. També trobarà una bonica zona de relax on podrà degustar els nostres deliciosos tes.\nL’accés a l’spa queda reservat per a majors de 14 anys.\nÉs obligatori l’ús del banyador i les xancletes a tota la zona d’aigües. No es permet l’ús del calçat de carrer.\nPer accedir a la zona d’aigües o realitzar qualsevol tractament cal dutxar-se abans. Utilitzi les dutxes dels vestuaris.\nUtilitzi els armariets per guardar els seus objectes personals.\nPer motius de seguretat, es prohibeix l’entrada d’objectes metàl·lics, de cristall i/o punxants.\nMantingui els seus dispositius mòbils apagats en tot moment. No es permet l’ús de càmera de vídeo o fotos.\nNo està permès de fumar, menjar o l’entrada de begudes externes en totes les instal·lacions. Utilitzi les nostres fonts d’aigua per hidratar-se.\nEs prega silenci. Procuri respectar l’ambient de calma i relax.\nSegueixi en tot moment les indicacions del nostre personal.\nHi ha un aforament màxim per a l’ús de la zona d’aigües.\nDe dilluns a dissabte de 10:00 a 21:00 hores.\nDiumenges de 10:00 a 20:00 hores.\nPassi d’un dia (15€)/Dos dies (22€)\nPROMOCIÓ 2X1, de dilluns a dijous NO festius. Vàlid per a reserves anticipades\nLloguer de barnús (4€)\nSabatilles, tovallola i armariets gratuïts


Agullent farà rodar les seues falles en la Cavalcada del Patrimoni Valencià de les Falles de València - VilaWeb\nAgullent farà rodar les seues falles en la Cavalcada del Patrimoni Valencià de les Falles de València\nHi participarà una representació de la Nit de les Fogueretes\nNit de les fogueretes d'Agullen (Foto: Estudi Fotogràfic Pedro)\nLa Cavalcada del Patrimoni Valencià que tindrà lloc el diumenge 10 de març a València tindrà, entre més demostracions festives, una representació de la Nit de les Fogueretes d’Agullent.\nL’acte l’organitza la regidoria de Cultura Festiva de l’Ajuntament de València, dins el programa oficial de les Falles 2019, amb l’objectiu de mostrar a la ciutat el llegat cultural i festiu de les comarques del País Valencià. La cavalcada començarà a les 19.00 davant la Llotja i acabarà a la plaça de l’Ajuntament.\nLa Nit de les Fogueretes estarà representada pels festers del Crist d’Agullent 2018 i 2019, que durant fanalets i falles, i per l’Agrupació Musical d’Agullent. Els festers faran rodar les torxes fetes d’esportins al centre de València com en la festa de la Nit de les Fogueretes, amb origen en la celebració del Miracle de la Pesta de Sant Vicent Ferrer.\nLa Cavalcada del Patrimoni Valencià va començar a organitzar-se en 2016 per mostrar els elements més rellevants i valuosos del patrimoni cultural immaterial valencià, aprofitant l’escenari urbà de les Falles i per a impulsar de manera festiva el reconeixement popular del patrimoni entre els ciutadans i els visitants que acudeixen a València durant les falles.


ERC dóna suport al manifest presentat per la Plataforma de Gavà per unes Pensions Dignes - Gavà\nERC dóna suport al manifest presentat per la Plataforma de Gavà per unes Pensions Dignes\nPancarta de la manifestació de la Plataforma de Gavà per unes Pensions Dignes feta el passat 10 de març.\nEl Grup Municipal d'ERC a l'Ajuntament de Gavà s'adhereix i dóna suport al manifest de la Plataforma de Gavà per unes Pensions Dignes que es presentarà i debatrà al proper Ple d'abril.\nEspanya és el país on seguim tenint unes pensions més baixes de la Unió Europea i d'altres països també potents econòmicament. El 50% dels pensionistes no arriba al salari mínim interprofessional, i un 70% no passa de ser mileurista. A més cal tenir en compte que gairebé un 35% de llars depenen d'aquesta pensió per arribar a final de mes, en condicions que resulten molt difícils, i precàries.\nAquesta lluita no és només dels pensionistes, sinó també dels futurs pensionistes i dels joves. Si aquests últims no tenen una feina i un salari dignes, ens veurem abocats al fracàs tots junts. Els nostres majors ens van portar les llibertats, els drets socials i laborals, i ara de nou surten al carrer. És per això que demanem la solidaritat de tots els joves en aquestes manifestacions, perquè a vosaltres també us afecta.\nEl fons de reserva de la Seguretat Social, conegut com "guardiola de les pensions", es va crear per assegurar el pagament d'aquestes pensions.\nQuan el Partit Popular va entrar al Govern el 2011, hi havia més de 67 milions d'euros que ja s'han esgotat, fruit de les negligències i els abusos desmesurats del Govern del PP. Han preferit carregar-se el sistema de pensions públic, abans de posar les despeses de les pensions en el dèficit dels pressupostos de l'Estat.\nPer tot l'exposat, els jubilats, pensionistes, futurs pensionistes, i altres homes i dones de Gavà, manifestem el següent:\n1. No estarem amb els braços creuats, ni callats, ni quiets fins que no es derogui la reforma de les pensions i es tornin a revaloritzar segons l'IPC. Exigim a l'Estat garanties constitucionals on es reculli el dret a una pensió digna i que això vagi a parar als pressupostos generals de l'Estat durant 5 anys, fins que "la guardiola" es vagi recuperant.\n2. Exigim un compromís polític de les pensions mínimes i de viudetat.\n3. Rebutgem contundentment la pujada de les pensions de l'Estat del 0,25%, quan la inflació del 2017 va ser del 1,2%.\n4. Demanem una reforma de la Constitució per bridar i assegurar les futures pensions.\n5. Rebutgem el model de copagament farmacèutic pel seu impacte negatiu en les rendes més baixes. Per tant, cal buscar un nou model que vagi d'acord amb el que un cobra.\n6. Cal garantir la prestació de la Llei de Dependència i que aquesta estigui garantida en termes de qualitat i suficiència econòmica.\n7. Demanem al Govern mesures eficaces contra la pobresa energètica i que es busquin solucions amb les companyies d'electricitat, aigua, gas ..., i amb això que es pugui garantir un bo social per a aquelles famílies amb rendes baixes, i no els tallin els subministraments.\n8. Demanem a Governs, sindicats i partits polítics que tinguin en compte que aquells ciutadans que es vagin a jubilar puguin tenir en compte tota la seva vida laboral per calcular la seva pensió inicial i no només els últims anys.\n9. Els pensionistes i futurs pensionistes de Gavà demanem unitat en les manifestacions i concentracions per fer un front comú i no partidista.\n10. Exigim als sindicats i partits polítics, unitat a la defensa d'una pensions dignes i no a les divisions de les concentracions.\n11. Ens concentrarem tots els dilluns a les 12 del migdia davant de la porta de l'Ajuntament per fer arribar les nostres reivindicacions.\n12. Farem arribar als nostres representants polítics a nivell municipal, perquè facin una resolució política i se la traslladin al Govern de l'Estat, sindicats, als partits polítics d'Estat i a les patronals.\nPlataforma de Gavà per unes Pensions dignes\nGavà, 13 de març de 2018


La presidenta de la Fundació MAP, Casilda Gómez, guardonada amb la Medalla al treball President Macià 2016 – Fundació MAP\nCasilda Gómez de la Peña, presidenta de la Fundació MAP, ha estat guardonada amb una Medalla al treball President Macià que atorga el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya. En la convocatòria 2016, hi ha hagut 15 persones distingides amb la medalla i 4 entitats guardonades amb la placa.\nEl reconeixement per Casilda Gómez, de 75 anys, es produeix pels seus més de 40 anys de treball al capdavant de la Fundació MAP, millorant la qualitat de vida dels infants, joves i adults amb discapacitat psíquica, física, sensorial i mental de la comarca del Ripollès. Una entitat que actualment dóna atenció a més de 500 persones a través dels serveis diürns, residencials, laborals i d’atenció a la infància.\nTambé per la seva tasca en defensa dels drets i la igualtat d’oportunitats del col·lectiu, tant en l’àmbit local, com en el català, en entitats com la Coordinadora de Tallers per a Persones amb Discapacitat Psíquica de Catalunya, Dincat o l’Associació de Defensa dels Drets de les Persones amb Discapacitat Intel·lectual (LADD), de la qual és sòcia fundadora.\nGómez també ha contribuït a fer realitat la integració laboral del col·lectiu a la comarca del Ripollès, on la Fundació MAP ha esdevingut una empresa social innovadora que actualment dóna feina a 265 persones, 125 de les quals amb certificat de discapacitat. Una empresa que contribueix al desenvolupament econòmic del territori i que crea llocs de treball adaptats a les diferents capacitats de les persones.\nDe la seva trajectòria també cal destacar la seva implicació a nivell polític, com a 3a tinent d’alcalde i regidora d’Assistència i Serveis socials i de Convivència i Seguretat de l’Ajuntament de Ripoll durant la legislatura 2007-2011. Uns anys durant els quals van néixer entitats tan importants com la Fundació Guifré d’atenció a la gent gran o el Consorci de Benestar Social del Ripollès.\nFinalment, cal destacar també la seva implicació amb el territori i a favor de les persones amb risc d’exclusió social com a coordinadora de Càritas Arxiprestal del Ripollès i directora de Càritas Interparroquial de Ripoll i també impulsant entitats com la Fundació Tutelar del Ripollès o l’ACPAD.\nLa Fundació MAP va rebre la placa President Macià l’any 1996, quan Gómez n’era la gerent, i ara recollirà la medalla a títol personal. El lliurament del guardó va tenir lloc aquest dimecres 21 de desembre, a les 20h, al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat, a càrrec del president Carles Puigdemont i de la consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa. Gómez va assistir a l’acte acompanyada de la seva família, la directora gerent de la Fundació MAP, Hermínia Ordeig i el secretari del patronat del MAP, Manel Pulido (tots dos amb Casilda a la fotografia).


Presentació – Grup Antigona\nEl Grup de recerca Antígona, drets i societat amb perspectiva de gènere (SGR2017_1775) és un grup de recerca que es va constituir a l’any 2000 dins del Departament de Ciència Política i Dret Públic de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) ubicada a Catalunya, Espanya. Antígona va ser reconegut a l’any 2005 com a grup de recerca emergent (GRE) per l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) de la Generalitat de Catalunya, i reconegut a l’any 2009 (SGR2009-570) i 2014 (SGR2014-519) com a grup de recerca consolidat (GRC).\nL’objectiu general del Grup Antígona és analitzar el desenvolupament dels drets de les dones en perspectiva de gènere. La legislació i les polítiques públiques a Espanya s’estan construint sobre diferents definicions que és necessari aclarir i concretar, aixó com les característiques i continguts dels drets de les dones del nostre país. A més a més, és necessari adoptar una perspectiva de gènere enfront al Dret i fer una revisió de les categories jurídiques que possibiliti mostrar les seves deficiències.\nEl Grup d’Investigació Antígona desenvolupa les següents línees de recerca:\nAplicació de la llei d’igualtat\nBioètica i Drets Sexuals i Reproductius\nDret i Gènere\nDones i violència: aspectes socio-jurídics\nDones i accés a la justícia\nMutilacions genitals femenines i matrimonis forçats\nProstitució i treball sexual\nSistema de Justícia Penal i Gènere\nPlans d’igualtat a les empreses y a les administracions públiques\nPer Antígona és clau entendre i explicar en perspectiva de gènere el contingut, les definicions, els criteris i paràmetres des dels quals s’estan construint els drets de les dones en els àmbits legislatius, de la jusrisprudència i en les polítiques públiques en els nivells local, comunitari i nacional. D’aquesta manera, la investigació del grup s’orienta de forma específica a analitzar els mecanismes utilitzats per a crear una perspectiva de gènere en l’àmbit jurídic, identificar les pràctiques que estan generant espais jurídics i socials, així com descriure el procés de creació i desenvolupament de les polítiques públiques de gènere a Espanya.\nPer aconseguir aquests objectius s’analitzen, per una banda, les polítiques públiques de gènere on ja existeix un clar desenvolupament de diverses pràctiques per a crear espais socials i jurídics amb perspectiva de gènere, com és el cas de la violència de gènere. Per altra banda, aquells espais on encara no hi ha un clar desenvolupament jurídic amb perspectiva de gènere, com és l’àmbit de la salut i el medi ambient.\nEls projectes del Grup Antígona tenen com objectius generals:\nAprofundir en l’estudi del dret des de les aportacions de les teories jurídiques feministes.\nImpulsar i reforçar el debat dels drets de les dones des d’una perspectiva de gènere i de drets fonamentals.\nPromoure un anàlisi de gènere de les polítiques públiques.\nL’orientació metodològica i de recerca que fa Antígona ha permès al grup una important tasca de col·laboració amb diverses entitats educatives, institucionals i associacions que desenvolupen activitats i/o mesures vinculades amb els drets de les dones. Entre aquestes col·laboracions destaquen les realitzades amb centres docents d’abast comunitari i de l’estat espanyol, així com de l’estranger; alguns municipis catalans, ONG’s i sindicats. Algunes de les més rellevants són: la Diputació de Barcelona, l’Institut Català de les Dones (ICD), l’Ajuntament de Barcelona, l’Ajuntament de Terrassa; Comissions Obreres (CC.OO.); la Universidad Autónoma Metropolitana (Mèxic) i el Centro de Investigaciones y Estudios Superiores en Antropología Social (CIESAS, Mèxic). També destaquen associacions com: TAMAIA, Creación Positiva, l’Associació SURT o Dones Juristes. Entre els grups de recerca amb qui es té una àmplia col·laboració destaquen el Grup Copolis. Benestar, comunitat i control social; l’Observatori del Sistema Penal i els Drets Humans (OSPDH), tots dos de la Universitat de Barcelona (UB); el Laboratorio de Sociología Jurídica (LSJ) de la Universidad de Zaragoza; i L’Institut Interuniversitari d’Estudis de Dones i Gènere (iiEDG).


L'atur es redueix un 27,3% en el darrer any a Olot :: Ajuntament d'Olot\nLa capital de La Garrotxa se situa al capdavant del llistat de poblacions de més de 35.000 habitants de Catalunya on s’ha incrementat més l’ocupació des de la primavera del 2020. L’hostaleria, la indústria i les professions vinculades al tercer sector concentren la majoria d’ofertes laborals.\nLa ciutat, amb 35.926 habitants ha aconseguit reduir el nombre persones aturades en un 27,3% els darrers 16 mesos, una xifra sis punts superior a la mitjana catalana del 21,7% així com la mitjana dels municipis de més de 35.000 habitants que se situa en el 21,2%. D’aquesta manera, la ciutat se situa com un dels municipis que millor s’estan recuperant de les conseqüències i efectes de la crisi per la pandèmia del coronavirus.\nL’hostaleria, la indústria i les professions vinculades amb el tercer sector com auxiliars socials i gericultors es presenten com les principals activitats econòmiques que generen més ocupació, recuperant així la pèrdua de llocs de treball arran l’arribada de la pandèmia del coronavirus. En aquest sentit, en l’àmbit de la restauració i l’hostaleria, des de DinàmiG s’ha engegat una nova col·laboració amb l’Associació d’Hostalatge de la Garrotxa per localitzar possibles candidats interessats a treballar en el sector i, al mateix temps, disposar d’una oferta formativa concreta davant la gran demanda de personal més especialitzat.\nL’impuls del Pla de Reactivació Econòmica d’Olot\nAmb la voluntat d’impulsar i combatre els efectes socials i econòmics de la COVID-19 des de l’abril de 2020 l’Ajuntament d’Olot va impulsar la creació del Pla de Reactivació Econòmica i l’Ocupació que inclou un conjunt de 122 mesures per revitalitzar i impulsar les activitats econòmiques de la ciutat.\nFins ara, el Consistori ja ha invertit més de 485.500 euros en ajudes directes a empreses i autònoms per combatre els efectes de la COVID-19 a Olot, donant suport a més de 603 activitats de la ciutat. Des de l’inici de la pandèmia i fins a l’actualitat, l’Ajuntament d’Olot ha destinat més d’1,5 MEUR per a mesures de reactivació econòmica amb impacte en diversos àmbits i sectors.\nEn aquest sentit, el Consistori ha impulsat un ampli conjunt d’accions com línies d’ajuts directes a diferents activitats econòmiques de la ciutat, campanyes per incentivar el consum local en comerços i restauració d’Olot, mesures de reactivació de l’economia de la ciutat amb inversions en el Taller dels Sastres, al Servei d’Ocupació de les Mates o a l’Oficina de Turisme o la posada en marxa de l’Oficina per a la Reactivació Econòmica de la Garrotxa.\nParal·lelament, també s’han realitzat formacions vinculades amb les noves tecnologies, atencions als col·lectius més afectats, ajuts al sector cultural local, promocions per a la incentivació del consum, així com inversions d’adequació d’espais als requeriments, entre moltes altres accions que ha portat a terme l’Ajuntament d’Olot en l’àmbit social i econòmic, entre moltes altres. Donar resposta a les necessitats dels diferents col·lectius és una de les prioritats que continuen vigents durant els pròxims mesos, en què es continuaran incentivant mesures per tal de generar talent per la indústria i la resta de sectors econòmics.