La Firacóc de Tàrrega, aparador de la coca de recapte, celebra amb èxit una nova edició apostant per la fleca artesana del territori | Tàrrega Televisió\nLa Firacóc de Tàrrega, aparador de la coca de recapte, celebra amb èxit una nova edició apostant per la fleca artesana del territori\nPer admin | on 14 maig 2018 | Comenta\nTot i la forta pluja de dissabte, l’esdeveniment gastronòmic ha atret durant aquest cap de setmana 12.000 visitants a l’Espai MerCAT en el marc de la Festa Major\nTàrrega ha celebrat amb èxit aquest cap de setmana la Firacóc 2018, plataforma de promoció d’un producte tan tradicional com és la coca de recapte. El certamen, que constitueix una de les apostes gastronòmiques de la Festa Major, ha renovat un any més el seu efecte imant atraient una elevada afluència de públic fins a l’Espai MerCAT. La Regidoria de Promoció Econòmica ha comptabilitzat un total de 12.000 visitants. La xifra se situa per sota dels 16.000 registrats l’edició anterior, fet que s’atribueix a la forta pluja caiguda durant la tarda i nit del dissabte. Malgrat això, la valoració de l’organització és positiva i la satisfacció per les vendes és generalitzada.\nMitjançant la Firacóc, la capital de l’Urgell aposta per la producció de fleca artesana i autòctona. Així, es posa a l’abast dels forners un espai de venda de la seves creacions, des dels cocs més clàssics fins a altres de més innovadors. En aquest sentit, hi ha expositors que presenten cocs elaborats amb truita de patata o cassola de tros, receptes que sorprenen als gourmets. El regidor de Promoció Econòmica, Carles Pascual, ha destacat que una de les claus de l’èxit de la Firacóc és aplegar en un únic espai tanta varietat de coca de recapte i de qualitat. Altres productes de fleca dolça i salada així com cerveses artesanes i vins de proximitat arrodoneixen l’aparador firal.\nLa Firacóc, que enguany ha congregat una vintena d’expositors, tanca les portes d’una edició que també s’ha caracteritzat per la incorporació del Gremi de Pastisseria de Lleida. Fleca i rebosteria estrenyen així llaços a Tàrrega en defensa dels productors artesans del territori. D’altra banda, els tallers de fleca per adults i infants també han registrat una bona participació. I és que l’atracció per la coca de recapte perdura entre les generacions.\nEtiquetes coca de recaptefleca artesanaLa Firacóc\nTàrrega obre les portes de la Firacóc, gran aparador de la coca de recapte en el marc de la Festa Major\nLa FiraCóc i el 30è Aplec del Cóc són homenatjats pel Gremi de Forners de Lleida\n14 maig 2017 - Comenta\nSense resposta per “La Firacóc de Tàrrega, aparador de la coca de recapte, celebra amb èxit una nova edició apostant per la fleca artesana del territori”


Espectacular inici de semifinal - Superdeporte\nEspectacular inici de semifinal\nSoro III i Salva sumen el primer punt contra Francés, Félix i Carlos en una partida per a recordar\nj. cano 14.03.2016 | 10:33\nEls aficionats que es congregaren ahir en Pelayo van ser obsequiats amb una partida magnífica, espectacular i renyida, que suposava la primera confrontació de la semifinal que enfronta a Soro III i Salva contra Francés, Félix i Carlos. Va guanyar la parella per 60-50.\nEls cinc jugadors estigueren de ´cum laude´, igual que Oltra, que des de la pedra també va aportar en la consecució del triomf de l´equip que juga per la ciutat de València.\nPel que fa als vencedors, Soro III tornà a passar el que no està escrit. Donava igual que la pilota arribara tallada de corda, per davant, de rebot, tancada al pou o a la careta. Ací estava el número u per a restar, moltes vegades amb intenció de quinze. A més, el de Massamagrell va fer un pas endavant quan el trio s´apoderava de la partida i passà decididament a l´atac demanant moltes pilotes a Salva.\nEl mitger va ser un tità en la seua parcel·la. Primer va ser ell qui es va encarregar de fer quinzes, amb un encert màxim. Però amb la reacció del trio també es va haver de buidar en defensa i ho va fer amb la mateixa eficàcia.\nEn el trio, Francés començà un poc nerviós, deixant-se alguna pilota que normalment haguera passat. Però quan es va tranquil·litzar i després de signar unes quantes actuacions pròpies de les figures, el de Petrer es va sumar a l´espectacle i va jugar de tu a tot un campió individual.\nDavant, Félix va ser el millor del seu equip, i per a molts de la partida; podria ser, però com que tots ratllaren tant, resultaria injust destacar a un sol jugador per damunt de la resta. El de Dénia carregà fins a l´extenuació i a més va cobrir perfectament a Francés. Va fer de protector, líder, punta de llança i baluard a parts iguals.\nCarlos també mereix una menció especial. El de Genovés va endarrerir la seua posició per a cobrir els espais que deixava Félix i va estar quasi perfecte tant en el moment de parar els obusos dels rivals com en la faceta ofensiva.\nDurant bona part de la primera meitat el domini en el marcador va ser clar per a Soro III i Salva. Ho feien tot bé i a més els pintava la pilota. Francés, Félix i Carlos també destacaven, però no concretaven.\nA partir d´ací la confrontació va resultar un regal per a la vista. Els dos equips jugaren de poder a poder i els intercanvis eren art, actuacions impossibles que mereixen ser recordades en les tertúlies.


Holiday home Pynten D- 3608 Hirtshals Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Hirtshals, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Pynten D- 3608, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Pynten D- 3608, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com sauna. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hirtshals, faci de Holiday home Pynten D- 3608 la vostra llar.\nDescompte a Holiday home Pynten D- 3608


Un dels primers actes de la commemoració dels 20 anys de la Biblioteca\nQuè poden fer els peluixos tota una nit sols a la sala infantil de la Biblioteca? Per exemple, cobrar prou vida com l'endemà portar un conte a cada nen que el deixi el vespre abans.\nLa Biblioteca Central d'Igualada organitza la I Festa dels peluixos adreçada a tots els nens i nenes que vulguin deixar el seu peluix a la Biblioteca i recollir-lo l'endemà... en una trobada especial amb 'Hora del conte' inclosa i moltes sorpreses. Tindrà lloc el divendres 26 i el dissabte 27 d'abril. Per participar a la festa, que va adreçada a nens de 3 a 9 anys, cal inscriure's abans a la Biblioteca.\nL'infant haurà de portar el seu peluix el divendres 26, a les 7, i deixar-lo a la sala infantil. Durant aquesta màgica nit els peluixos dels petits lectors llegiran històries i triaran contes per portar l'endemà als seus nens. Així, dissabte, a les 11, els participants hauran de venir a recollir els peluixos i descobrir la sorpresa que els han preparat... Durant aquesta trobada es farà una 'Hora del conte' especial amb Anna Garcia, que explicarà 'La joguina preferida de l'Emily Braun'.\nL'objectiu de la festa és per a la Biblioteca establir "un vincle més especial amb els infants, a partir d'un objecte tan preuat i simbòlic com és el seu peluix. D’'aquesta manera sapropa el plaer de la lectura i la màgia dels contes a l'entorn familiar i íntim del petit lector". Amb aquesta festa la Biblioteca comença a celebrar el seu vintè aniversari, que tindrà lloc el maig de 2019, i que inclourà també l'espectacle interactiu 'El tast', amb música, textos i tast de vins. Això serà el divendres 17 de maig.\n16 d'abril 2019.23:44h\nDoncs em sembla una idea molt original !! hem de treballar intensament perquè nens/es i joves tornin a agafar el gust per la lectura !! (excepte honroses excepcions, primen les pantalles i... Llegir més les xarxes socials) És molt important el munt de vida, coneixement, cultura, emocions,... en fi, ”coses” que es poden perdre si deixen de llegir !


Reis de les pistes - Altaveu el diari digital d'Andorra\nReis de les pistes\nMalgrat les dificultats que comporta la pandèmia, les ganes d’esquiar es mantenen intactes i tot i el fred l’excel·lent dia festiu per a molts omple l’aparcament d’estacions com les del Tarter\n06/01/2021 (13:51 CET)\nConscients que no està clar quines pistes, quins equipaments, continuaran oberts a partir de demà i especialment de la setmana que ve una vegada queda clar que ni Catalunya -i per extensió bona part d’Espanya- ni França no permetran l’arribada d’esquiadors al Principat almenys durant un parell de setmanes, centenars de persones, especialment del país, és clar, estan aprofitant el Dia de Reis per practicar l’esport hivernal per excel·lència.\nMalgrat les dificultats que comporta la pandèmia, les ganes d’esquiar es mantenen intactes i tot i el fred l’excel·lent dia festiu per a molts ha fet que els aparcaments d’estacions com les del Tarter s’hagin omplert de gom a gom. Les poques pistes que estan en marxa reben un bon nombre d’esquiadors a banda que són molts els practicants d’‘skimo’ que s’han atansat a les muntanyes per fer exercici.\nEn principi, les estacions que van obrir mig forçades pel Govern el dia 2 no tancaran. Almenys no del tot. Però mantindran obertes, sobretot després del cap de setmana, estructures molt de mínims. De fet, en certs nivells de les empreses explotadores de camps de neu hi ha malestar per haver hagut d’obrir i ara haver de tornar a fer marxa enrere, una circumstància que té uns costos econòmics molt més importants que no pas no haver obert.\nSki Andorra s’ha marcat el 30 de gener com a possible obertura de les estacions al turisme. Abans hi haurà client local i encara. Si Vallnord ja té una part important de la plantilla en ERTO, s’espera que Saetde i sobretot Ensisa, que fins ara no havien situat cap treballador en reducció de jornada o suspensió de contracte també comencin a acollir-se a aquesta fórmula. Cert, també, que enguany ja d’entrada les contractacions havien estat molt inferiors a la d’altres temporades preveient unes dificultats que hi estan sent i més i tot.


Deu oques blanques, de Gerbrand Bakker (Ed. Raig verd) |\nDeu oques blanques, de Gerbrand Bakker (Ed. Raig verd)\nTítol original : De Omweg\nAcaba d’arribar a les llibreries la nova novel·la de Gerbrand Bakker. Si en la seva anterior novel·la va guanyar el Premi Impac i el Llibreter, en aquesta ha guanyat l’Independent Foreing Fiction Prize 2013. Cal estar alerta, doncs, amb aquest escriptor holandès.\nHe devorat Deu oques blanques en un tres i no res. No pas perquè sigui un llibre divertit, ben al contrari. És un llibre de fugida, solitud, angoixa, por, pau, tranquil·litat, retrobament, decisió…\nTracta de la fugida d’una dona holandesa que lloga una casa al camp a Gal·les, on hi troba deu oques que aniran desapareixent de mica en mica, tot un misteri. Ha fugit amb la seva tesi doctoral sobre la poetessa nord-americana Emily Dickinson —la seva poesia serà present en tot el llibre—. El seu home la cerca, els pares també estan preocupats. L’aparició d’un jove trenca amb la seva solitud, per què ha vingut? Per protegir-la? De qui?\nA mesura que el lector avança s’adona que hi ha alguna cosa que no funciona com cal amb ella, el lector intueix i no s’equivoca. Passa, està passant. La lluita en sí mateixa, contra el temps. Els problemes emocionals hi són presents. Els silencis parlen i tot transcorre de manera irremeiable fins a un desenllaç terrible.\nAdmiro la subtilesa de Bakker que ja em va captivar en “Dalt està tot tranquil”. Estem davant una novel·la que convida a la reflexió, i que m’ha impactat especialment.\nEtiquetat angoixa, reflexió, retrobament, solitud\n3 thoughts on “Deu oques blanques, de Gerbrand Bakker (Ed. Raig verd)”\narosichsoler ha dit:\nOctubre 26, 2013 a les 2:28 pm\nOctubre 27, 2013 a les 5:48 pm\nDeu oques blanques | Llegir en català ha dit:\nNovembre 15, 2013 a les 6:31 am\n[…] el plaer més gran ha estat la resposta dels llibreters. Fe de l’Espolsada, Irene de l’Altell, Júlia de Llibreria Roca, Gemma d’A peu de pàgina, Xavier de la nova NOllegiu, ens han […]


Montse Sáez - Sant Adrià de Besòs - 14/4/2011\n- Es disputa aquest cap de setmana al Ricart\nEl 16 i 17 d’abril, la Unió Bàsquet Sant Adrià (UBSA) organitza la quarta edició del seu Torneig infantil, tot un referent en l’àmbit nacional en categoria infantil gràcies als equips que hi participen. En aquesta edició ho faran el Cajasol de Sevilla, el Regal FC Barcelona (guanyador de la primera edició), el DKV Joventut (el campió els dues darreres edicions), el Reial Madrid, l’Estudiantes, el Heildelberg de Canàries, l’Unicaja de Màlaga i els anfitrions, la UBSA.\nEls partits es duran a terme al complex Ricart, amb enfrontaments al pavelló i també al Polidor. La UBSA jugarà contra el Barça (16 d’abril, a les 10 h. al Polidor), l’Unicaje (16 d’abril, a les 17 h. al Ricart) i contra el Reial Madrid (17 d’abril, a les 11 h. al Ricart). La final es disputarà el 17 d’abril a partir de les 19 hores al Ricart.\nEl Torneig de Bàsquet Ciutat de Sant Adrià és molt més que la competició, ja que al seu entorn es fan un seguit d’activitats paral•leles, totes elles relacionades amb el bàsquet i amb l’esport en general, com ara el concurs de triples, exhibicions esportives, una fira de comerç de material relacionat amb el món de l’esport, etc.\nL’UBSA compta aquesta temporada amb una gran estructura: 23 equips amb 240 jugadors federats i una escola de bàsquet amb uns 50 nois que aprenen aquest esport amb un objectiu formatiu i educatiu que va més enllà del purament esportiu o competitiu. Això ha estat clau per dotar l’entitat d’un gran potencial i alhora desenvolupar una tasca realment important per a la nostra ciutat.\nEl Barça trenca la ratxa del DVK Joventut\nEl Sangra Femení aconsegueix una nova golejada\nUn triomf treballat davant el Barça\nDues derrotes fan relliscar al FIATC Joventut de cara al playoff


De Suïssa estant » Idiomes lliures\n« Triar monarquia ? ” Suïssa – una presó “ »\nPublicat en 16:49 sota General\nUn petit cartell que he vist avui al matí a l’autobús, m’ha motivat escriure sobre idiomes i dialectes.\nCom que darrerament es parla molt, massa, sobre el català i l’espanyol, sobre preferències, avantatges i discriminacions, em sembla oportú d’explicar com es pot conviure amb idiomes fora del propi, sempre que hi hagi una mica de respecte a les arrels culturals i poca intenció de forçar a tots a ser unitaris.\nA Suïssa tenim quatre idiomes oficials: alemany, francès, italià i romanx. Cap d’ells disposa de la virtut de ser el principal, de manera que cada regió parla el seu idioma amb tota naturalitat, sense cap pressió, ni política ni social.\nAmb aquesta situació històrica, cultural i legal, no entenem com a Espanya no s’admet amb tota naturalitat que cada regió que disposa d’una llengua pròpia la pugui fer servir tota la vida i per tot arreu.\nEls de la meva edat (vaig néixer el 1942 a Manresa) no vàrem disposar mai a cap nivell (escola primària fins a universitat) d’un sol minut de lliçons de català. El parlàvem a casa, amb els amics, però no a l’escola, ni a les oficines estatals ni, ni, ni…\nLes coses han evolucionat a Catalunya, encara que el fet d’obligar a conèixer l’espanyol, fora del fet de ser una llengua molt extensa mundialment, far suposar més intencions polítiques que culturals.\nEl tema dóna per molts blogs de manera que intentaré acabar amb el cartell de l’autobús.\nVal a dir que a Suïssa parlem molts dialectes, que no disposen d’ortografia i gramàtica, però que són la nostra manera de contactar diàriament. A l’hora d’escriure, hem de fer-ho amb l’idioma gramatical corresponent. Per exemple a Berna, parlem el dialecte bernès-alemany, diferent del de Zuric o Basilea per donar dos exemples, encara que ens entenem amb ells perfectament. A l’hora d’escriure ho fem en alemany, com a Alemanya o Àustria, excepte en coses de caràcter local on podem escriure el dialecte com volem mentre es pugui llegir i soni com el que parlem.\nEl cartell de l’autobús, publicat per Bern Mobil que és la companyia que gestiona tots els autobusos i tramvies de Berna, escrit en dialecte de Berna diu: «Estàs arribant tard, nosaltres et donem l’excusa”.\nÉs una prova d’humor perquè donar com a excusa de retard que l’autobús no ha arribat a l’hora és bàsicament fals en una companyia on els horaris són estrictament respectats. Però el sentit irònic que la companyia ha fet servir demostra que les coses es poden fer amb nivell i simpatia.\n2 respostes a “Idiomes lliures”\nJoan Gil en 25 nov. 2020 en 14:21 1\nDurant els meus 10 anys a Berna, entre els 60’ i els 70’ vaig viure el conflicte lingüístic pel Jura. De fet acabaven d’explosionar una bomba. Sobre la suposada tolerància lingüística dels bernesos, jo em recordo de com va començar la lluita: a la primera sessió del govern després de les eleccions, els dos Räte del Jura es van queixar que els majoritaris parlessin només Dialecte, que ells no entenien, demanant que parlessin Alemany. Es van negar i els jurassians es van aixecar i marxar. La resta és història. Em plau que el Jura assolís la llibertat. Donant classe (jo era PD quan vaig marxar) un estudiant Jurassià em va interrompre en Francès. Jo potser hauria volgut aprendre el Dialecte, però necessito llibres per aprendre llengües i en aquell temps no tenien encara cap gramàtica. Del Romantx, mai estudiat per un lingüista seriós, deien que eren quatre llengues diferents i fins i tot tenien un diccionari entre les quatre. Un que era dels Grisons em va assegurar que tots parlaven Dialecte. Ja sé que tot ha canviat molt, però amb mí que no comptin. Tots els suïssos em preguntaven després de 10 anys “wie gefällt es Ihnen bei uns?” Ja savia la resposta que volien. Que jo no volia donar.\nRamon Boixet en 26 nov. 2020 en 12:09 2\nEntenc perfectament certs problemes amb el Jura, on es barregen les diferències lingüístiques amb les polítiques. La creació del Cantó del Jura va calmar tensions. El fet és que, avui, no existeixen problemes amb els idiomes ni amb els dialectes, excepte els que algunes persones per raons no sempre clares provoquen.


Va de gossos: O EL PERRO O YO\nPsicologia canina i Felina\nAccessoris i objectes\nCinema amb animals\nCoses a saber\n14 de juny 2010\nEls dissabtes i diumenges a les 13h al canal Cuatro, l’ensinistradora canina Victòria Stilwell ajuda les famílies amb gossos problemàtics al programa O el perro o yo. Aquest programa britànic s’emet just a continuació del Encantador de perros de César millan. És interessant veure els dos programes per analitzar les diferents maneres que hi ha per aconseguir domesticar els gossos. César utilitza el sistema basat en la dominancia-submissió propi dels que afirmen que el gos segueix els mateixos paràmetres que el llop; En canvi la Victòria utilitza l’ensinistrament en positiu basat en premiar les conductes positives i ignorar les negatives. La Victòria corregeix amb èxit comportaments consentits i caòtics sense necessitat d’utilitzar la força física ni el domini del gos. En el programa de dissabte passat la Victòria va reeducar un Pomerània que bordava de forma exagerada per aconseguir el què volia. Per corregir els lladrucs va utilitzar les joguines del gos. L’animal estava acostumat a demanar les joguines bordant i sabia que les aconseguia. Però la Victòria es va mantenir durant 20 min amb una joguina a la mà tot esperant que el gos parés de bordar i llavors donar-li com a premi per la seva bona conducta. D’aquesta manera el gos es va adonar de seguida que quan no bordava aconseguia el què volia i va deixar de fer-ho. César hauria acabat amb la mala conducta d’una forma completament diferent. L’hauria corregit a base de petites estirades de Corretja, mossegades simulades amb la mà i copets de cama. Encara que sembli el contrari, no és un mètode agressiu ni dolorós per l’animal, doncs Millan es limita a imitar el què faria un llop Alfa a un llop seguidor que no es comportés correctament.\nAquestes dues formes d’ensinistrar són les dues vessants en l’ensinistrament caní que per molts són contraposades i hi ha els qui defensen aferrissadament el mètode tradicional (Millan) i els qui defensen el mètode en positiu. La meva pregunta és: sempre que no es faci mal físic ni es pegui al gos, per què no poden ser vàlides les dues opcions?\nQui estigui interessat en la Victoria Stilwell pot visitar la seva pàgina web: http://positively.com/\nPublicat per Leticia a 10:48\nEtiquetes de comentaris: mitjans de comunicació\nDesprés d'uns quants anys estudiant i dedicant-me al món de la comunicació audiovisual vaig dirigir el meu rumb cap al món animal. Ara sóc psicòloga canina i auxiliar de veterinària i estimo els animals per damunt de quasi tot.\nSERVEI DE PSICOLOGIA CANINA ONLINE\nBenvolguts seguidors de Va de gossos. En els anys que portem en marxa hem contestat a moltes consultes altruïstament. A partir d'ara les consultes tindran un cost.\nLes tarifes segons les diferents opcions són les següents:\n*10 euros la consulta per email, que dóna dret a consultar un màxim de 5 preguntes i els mails que es derivin de les respostes.\n*12 euros/ 40 min per Skype.\n* Serveis a domicili a 25 euros la sessió si és a Barcelona ciutat i allà on arribi la t-10 d'una zona. La resta de llocs se sumarà el cost del viatge en tren. La primera sessió és gratis.\nEm podeu escriure a letiarg@gmail.com per exposar el problema o per quedar en dia i hora per cita per skype.\nConsulta por email €5,50 EUR Consulta por skype 40 min. €10,00 EUR\nPots trobar el bloc a...\n3cat24- Bloc del dia 20/9/10\nEl món a Rac 1- 30/3/10- 7'54h\nRevista A 4 potes\nADOPTEM GOSSOS DE LA GOSSERA\nDes d'aquí volem fer una crida a les persones sensibles als gossos i gats que han estat abandonats i ara es troben a gosseres i protectores per què adopteu enlloc de comprar. I si no podeu tenir un animal a casa hi ha l'opció d'apadrinar, acollir temporalment o fer de voluntari. La gossera de barcelona està en molt males condicions i necessita molta ajuda. Si voleu entrar a la web cliqueu a la foto.\nPROTECTORES, GOSSERES I REFUGIS DE CATALUNYA\nAPA Rodamon, Associació Protectora d'animals del Baix Empordà\nAPADOG, Associació Protectora d'animals d'Olot i la Garrotxa\nAPAP, Associació Protectora d'animals i plantes de Tossa de Mar\nARCA, Associació per al refugi i cura dels animals (Tarragona)\nASOA, Asociación segunda oportunidad animal(Badalona)\nAmics dels animals de la Noguera (Lleida)\nCAAC, Associació d'amics i voluntaris de la gossera de Barcelona\nEl Bolet (Viladecavalls)\nFundación Altarriba, amigos de los animales (Garraf)\nLliga per la Protecció d'animals i plantes de Barcelona\nNatura Humana (Lleida)\nProcnatur Lleida, Protecció dels animals i la naturalesa\nProtectora d'animals Lydia Argilés (Lleida)\nProtectora d'animals de Girona\nProtectora dels animals amics de Segrià, Lleida.\nSOS Galgos, protectora de Galgos en adopción\nAdiestramento de perros\nAnimales de cine\nAssociació catalana de gossos d'assistència\nCol·legi de veterinaris de Catalunya\nGossos, centre caní\nIDEA, Insitut d'estudis aplicats.\nWeb oficial de Jan Fennell\nImpulsividad en perros: diferencias entre lineas de belleza y trabajo\nPaseadores de Perros - Blog - Adiestradores de perros, cuidadores, residencias y guarderías caninas\n¿Sabes cómo actuar ante perros agresivos?\nMarina Sebastián Cañellas\nPrograma de voluntariat del CAAC Barcelona\nAdopcions del cap de setmana (18 i 19 de desembre de 2010)\nXARXES SOCIALS PER MASCOTES\nCol·labora en causes justes amb la teva firma!\nLa Societat Protectora d'Animals de Mataró ofereix un programa de ràdio anomenat Peluts on donen veu als gossos abandonats i ens parlen sobre les dificultats de la protectora en el seu dia a dia i sobre les activitats que fan. El programa es retransmet per Ràdio Mataró (89.3 FM) tots els dimarts a les 13h. Escolteu-los pitjant la foto.\nPRODUCTES D'HIGIENE CANINA 100% NATURALS\nELS GOSSOS A BANDA AMPLA\nELS GOSSOS TAMBÉ TENEN VACANCES\nXXVI EXPOSICIÓ INTERNACIONAL CANINA DE GRAN CANARI...\nCOM ALIMENTAR CORRECTAMENT ELS GOSSOS\nELS DOS PRIMERS MESOS DE VIDA\nPistón i Totó, els meus gossos


L’Autoritat Portuària de Castelló ha cedit de forma temporal i gratuïta l’entorn del far a l’Ajuntament d’Orpesa. Així ho han fet públic l’alcalde, Rafael Albert, i el president del port, Francisco Toledo, qui s’han apropat a la instal·lació per a signar el conveni. S’han celebrat diverses reunions entre ambdós responsables per a obrir al públic les immediacions del far i posar decent l’espai, ja que fa dos anys que roman tancat.\nEl primer edil d’Orpesa ha indicat que aquesta autorització “ens servix per a posar-nos mans a l’obra de manera immediata amb la neteja de l’entorn i que puga estar preparat abans del mes d’agost”. I és que, encara que la firma d’aquest conveni es correspon amb una concessió pública d’accés lliure als ciutadans sense activitat comercial, l’Ajuntament d’Orpesa té la intenció que aquest emblemàtic espai puga albergar concerts, i fins i tot, un quiosc en un futur pròxim.\nPer la seua part, Francisco Toledo ha manifestat que “és tot un plaer estar avui en la firma d’aquest conveni que servirà per a donar valor a una ubicació privilegiada que ha estat tancada molts anys, degradant-se”. “Ara posem a disposició de tots els ciutadans aquest gran atractiu turístic”, ha afegit el responsable de l’autoritat portuària. Tal com ha indicat Toledo, “la voluntat d’aquest conveni és que siga definitiva”. De moment, tant turistes com veïns podran gaudir aquest estiu d’unes vistes privilegiades en aquest nou espai que servirà, per ara, com a mirador.\nLes tasques de neteja de la vegetació començaran la pròxima setmana amb la finalitat que l’espai puga estar preparat “el més prompte possible”, tal com ha assegurat Albert. Serà en una segona fase quan l’Ajuntament comence a realitzar els treballs de restauració de baranes i escales que posaran a punt l’entorn del far.\nToledo també ha volgut recordar que ja estan estudiant quin ús donar-li a l’edifici del far, una tasca complicada “per la seua singular estructura de doble D”. Un aspecte que el convertix en un far únic a Espanya i el més antic de la Comunitat Valenciana (va ser inaugurat al 1857).


Difícil | Senderisme - Part 2\n25 març 2017 Difícil, Senderisme, Serra de TramuntanaToni Planas\nDes de Menut pel pas d’en Diable i retorn pel de Binifaldó\nDesnivell acumulat 888 m\nData 25 de març de 2017\nCartografia Editorial Alpina. Mallorca/Tramuntana Nord (1:25000)\n3 gener 2017 Albera-Gavarres-Ardenya, Alt Empordà, Difícil, SenderismeToni Planas\nDesnivell acumulat 503 m\nData 3 de gener de 2017\n3 maig 2016 Albera-Gavarres-Ardenya, Alpinisme, Baix Empordà, DifícilToni Planas\nPel pas de la Miloca, pujant la Roca Rodona i retorn per la Plana Basarda\nDesnivell acumulat 556 m\nData 3 de maig de 2016\nEls Carcaixells d’en Dalmau és un conjunt de doms, crestes granítiques que, per l’acció erosiva, han adquirit una fisonomia peculiar.\nEs localitzen a Solius, terme de Santa cristina d’Aro (Baix Empordà) a tocar del de Llagostera (Gironès). També els trobarem ressenyats com a Carcaixells d’en Cama. Com la veïna Roca Rodona d’en Cama, que també hem vista senyalada com Puig Agut i al mapa de l’ICGC, se l’anomena Roca del Sol. Can Dalmau i can Cama son dos masos propers.\nPassarem pel menhir de can Llauradó, ens enfilarem a la Roca Rodona, recorrerem el crestall dels Carcaixells, pujarem al Montclar i retornarem per la carena de l’alzinar d’en Cama, tot visitant els vestigis del poblat ibèric de la Plana Basarda i la cova de Sa Tuna que podria tractar-se d’una sepultura hipogea. Finalment pel Camí dels Eucaliptus retornarem a can Llauradó. L’accés el farem pel GR 92, PR-C 102 i l’SL-C 32. El retorn no és senyalitzat, però no té pèrdua.\nL’itinerari admet diverses variants. He procurat recollir les més coincidents.\nLa carena dels Carcaixells té una bona colla de trams equipats amb cadenes. Son passos fàcils (entre II i III). La Roca Rodona també ho havia estat d’equipada però, excepte un parell d’ancoratges a la cara ponentina, la resta d’equipament ja no hi és. El vessant llevantí exigeix una grimpada (II/III?). Tan a un lloc com a l’altre amb certa exposició.\nL’instal·lador dels passos equipats, el pont i la via ferrada, així com d’altres equipaments propers (Gorges de Salenys, Cala del Molí,…), i de l’alçament del menhir de can Llauradó, és l’Albert Gironès.\nPer la sortida 5 de la C-65, prenem la C-250 en direcció a Santa Cristina i la deixem tot seguit per la GI-6610 en direcció a Solius. Just abans del quilòmetre 1, al l’alçada del mas Pla, prenem una pista a mà esquerra. Dos-cents metres més enllà, passada la riera d’en Dalmau, trobarem un ampli espai per aparcament.\nPodem apropar-nos encara més, continuant la pista per la dreta en direcció a can Llauradó i començar l’itinerari poc més enllà d’aquest mas.\nRiera d’en Dalmau (48m)\nComencem a caminar per l’ampla pista, a mà dreta, seguint el GR en direcció a Sant Feliu de Guíxols i el Montclar. Anem a passar pel costat de can Llauradó des d’on tenim una bona panoràmica del Montclar, els Carcaixells i la Roca Rodona.\nPoc més enllà, quan el GR gira a l’esquerra, seguim recte en direcció al coll de Ceps, el Montclar i els Carcaixells (senyalització vertical i horitzontal del PR-C 102).\nPassem pel costat del menhir de can Llauradó. Cent quinze metres més enllà, en una bifurcació en Y, anem a la dreta (retornarem pel ramal de l’esquerra). A les dues properes bifurcacions anem a l’esquerra.\nLa pista, cada cop més precària, ha anat esdevenint un camí ample, de bon fer, pel marge dret de la riera de Penyella (o de Plana Basarda).\nPas de la Miloca (90m)\nCruïlla indicada. Hi ha un gran plafó informant que el pont i la via ferrada estan tancats per motius de seguretat (1).\nContinuem recte (S) pel PR en direcció al coll de Ceps i el Montclar. En aquesta direcció ja podem albirar la Roca Rodona. Creuem la riera i, poc més amunt, nova bifurcació indicada. Recte (S) seguint el PR pujaríem al Coll de Ceps. El camí de la dreta (W) mena a la part meridional dels Carcaixells per la font de la Roca d’en Cama i el torrent de les Carboneres (2).\nSeguint el PR uns pocs metres, un tirany poc perceptible a mà dreta (fita) s’enfila en fort pendent, entre curtes llaçades. Ens deixa sobre un contrafort des del que abordem el crestall pel vessant N, primer per una canalona, després per una marcada lleixa.\nDel contrafort al cim ens cal grimpar: passos fàcils (II) on petits esglaons cavats al rocam ens ajuden, però no exempts d’exposició.\n(1) El pont és obvi. Pel que fa a la ferrada ignoro si es refereix a la d’Agulles Rodones, els trams cadenats dels Carcaixells o a ambdós equipaments.\n(2) Ens pot interessar tant una opció com l’altra si no volem retornar per la Plana Basarda, realitzant el recorregut del crestall en sentit S-N. Altrament és millor realitzar-lo en sentit N-S i anar-lo a buscar a partir del Pas de la Miloca.\nRoca Rodona d’en Cama (236m)\nÉs un bon mirador del Montclar i els Carcaixells. També de la carena per on transita el nostre camí de retorn. Hi ha un curiós rebaix practicat a la roca.\nDesfem el camí fins al pas de la Miloca on, vers ponent i seguint els senyals de l’SL-C 32, creuem la riera per un pontarró i anem a guanyar l’extrem septentrional dels Carcaixells. A la bifurcació (indicada) amb l’accés a la via ferrada d’Agulles Rodones, anem a la dreta.\nCarcaixells d’en Dalmau (215m)\nEl recorregut del crestall s’inicia al peu d’un oratori dedicat a Sant Francesc.\nUn parell de passos equipats amb cadenes ens ajuden a coronar la primera de les agulles. Entre aquesta i la següent hi ha el pont penjat.\nDesgrimpem fins al collet i ens enfilem a la segona agulla per un altre tram equipat amb cadena i alguns esglaons.\nDos passos equipats més i, sobre una roca, uns senyals de pintura blava ens indiquen un itinerari de baixada que, amb un tram equipat amb cadena i un altre amb corda, retorna al Pas de la Miloca pel Torrent de les Carboneres (1).\nAnem a la dreta, seguint els senyals del SL. Amb dos trams equipats més baixem a un coll prou ample on un indicador senyala un altre camí al Pas de la Miloca per les Carboneres (1).\nDesprés de superar un pas equipat amb corda, flanquejar una agulla baixant pel Pas de la Canaleta, equipat amb una altra corda que podem esquivar per la dreta, trobem una nova bifurcació: a mà esquerra baixa el camí del Pas de la Canaleta que també retorna al Pas de la Miloca pel Pla de la Figuereta (1). És senyalitzat com a SL.\nNosaltres anem a la dreta. Pugem fins al peu d’una línia d’alta tensió (senyalització vertical) on continuem per una pista en direcció al Montclar. La deixem al Collet de Montclar per un corriol a mà dreta que, després de superar un ressalt rocallós careneja fins al cim.\n(1) Aquests tres camins conflueixen i van a passar per la Font de la Roca d’en Cama, on hi ha les ruïnes d’una antiga edificació de pedra i una taula amb bancs. Des del Pla de la Figuereta es pot pujar a la Roca Rodona d’en Cama, pel vessant ponentí però, com s’ha dit a la introducció, el pas està desequipat.\nCoronat per una senyera i un gran cúmul de pedres, s’hi gaudeix d’una bona panoràmica de l’entorn, fins al Montseny i el Pirineu, però altres veïns més alts, com el de Montagut, el priven d’albirar més enllà. Hi conflueixen dos camins més: un que ve de la veïna Roca de l’Esfinx i un altre del mateix collet de Montclar pel vessant de migdia.\nRetornem a aquest collet i prenem la pista a mà dreta, seguint el PR-C 102, en direcció a Sant Feliu pel coll de Ceps, on anem a l’esquerra (bifurcació indicada).\nDeixem el PR que retorni al Pas de la Miloca per un ramal a mà esquerra i, poc més enllà, un corriol a la mateixa mà que sembla talment una drecera al mateix lloc.\nEncara més avall ignorem a mà dreta un altre ramal que marxa en direcció a Sant Baldiri.\nLa pista, molt precària, baixa en fort pendent: ens cal estar atents per no relliscar amb el sauló.\nMés avall enfilem un corriol no senyalitzat a mà dreta que mena a la Plana Basarda on podem albirar una colla de sitges excavades al terra.\nPlana Basarda (280m)\nSobre un turó enlairar amb bona vista sobre la Vall d’Aro, fou la ubicació d’un assentament iber on s’hi han localitzat peces de ceràmica, àmfores, nanses, destrals, puntes de llança, espàtules i monedes.\nL’indret figura documentat al segle XVI com a «les planes d’en Basart», que posteriorment serien «les planes de na Basarda» i finalment n’ha resultat «Plana Basarda».\nRetornem a la pista i la deixem en un tancat revolt a mà dreta, on continuem recte per un camí ben fressat. En tot aquest tram hi ha molts eucaliptus, d’aquí que el camí sigui conegut per aquest nom.\nBon tros avall, sense senyalitzar i separada uns deu metres a mà dreta del camí, hi ha la Cova de sa Tuna.\nCova de sa Tuna (106m)\nUna petita obertura circular dóna pas a una cavitat practicada a la roca en forma d’olla, de tres metres de fondària per dos d’alçada.\nCom les seves veïnes dels Moros, del Mas Rissec i Ses Felugues, se’ls hi atribueix la funció de sepultures hipogees datades a cavall dels mil·lennis III i II a. C., tot i que, pel que sembla, no s’hi ha trobat indicis que ho confirmin.\nEl camí surt a una pista i, uns dos-cents vint-i-cinc metres més avall, en una bifurcació, anem a l’esquerra. Ben aviat retrobem el camí d’anada.\n4 febrer 2016 Bages, Difícil, Moderat, Montserrat, SenderismeToni Planas\nLa presència de santuaris habitats per eremites a la muntanya és anterior al monestir. Al segle IX Guifré el Pelós va instaurar quatre ermites: Santa Maria (que posteriorment esdevindria monestir), Sant Iscle, Sant Pere i Sant Martí. A aquestes, en aquella època, ja calia afegir-hi les de Santa Cecília i Sant Miquel. Fins arribar a les setze (el nombre varia segons la font consultada), sense comptar el monestir i la Santa Cova.\nEl torrent de Vallmala dividia les ermites històriques bastides a la part alta de la muntanya en dues zones, Tebes i Tebaida, en al·lusió a les terres d’Egipte, tan fecundes d’anacoretes en els primers segles del cristianisme. Les del primer grup pertanyent al bisbat de Barcelona, i les del segon al de Vic. La zona de Tebaida, és la que hi ha damunt del monestir. La de Tebes es correspon amb el sector de les Gorres. Hi ha una tercera zona anomenada Tabor, a la qual solament hi pertany l’ermita de Sant Jeroni.\nUs proposem dos itineraris per visitar la major part d’aquestes ermites, l’un pel sector de Tebaida i l’altre pel de Tebes (Gorros).\nDel monestir a Sant Antoni per Sant Dimes, la Trinitat i Sant Salvador amb retorn pel camí vell de Sant Jeroni\nDistància 7,4 km\nDesnivell acumulat 543 m\nData 12 de maig de 2015\nPartint del monestir, aquest itinerari circular visita algunes de les ermites situades a la zona de Tebaida, al marge esquerre del Torrent de Santa Maria o de Vallmala. Permet albirar una bona colla d’agulles emblemàtiques com les Gorres, l’Elefant, la Prenyada, la Mòmia, els Flautats o el Cavall Bernat.\nVisitarem les següents ermites: Santa Creu, Sant Dimes, la Trinitat, Sant Salvador i Sant Antoni.\nEl monestir de Montserrat és accessible pel Cremallera, l’Aeri i en vehicle per les BP-1103 i BP-1121.\nMonestir de Montserrat (710 m)\nA la part ponentina dels edificis del monestir anem en direcció a Santa Cecília i Sant Jeroni. Travessem el Torrent de Santa Maria i, seguint-ne el curs, ens enfilem per les Escales del Pobres fins a superar el Pas del Francesos.\nLa llegenda explica que aquest grau antigament anomenat pas del Trencabarralons (no confondre amb el de Trencabarrals) és el lloc per on va passar l’exèrcit francès quan va envair la muntanya, guiats per un traïdor que coneixia be els viaranys. La primera escopetada que van engegar els catalans, va ferir-lo mortalment, anant a parar daltabaix d’un cingle. Les monedes de la traïdoria es van escampar, tornar-se pedres.\nPlaça de Santa Anna (895m)\nBen a prop hi ha les restes de l’ermita homònima que feia les funcions de parròquia del conjunt eremític i de residència del monjo superior, ja que comptava amb la capella més gran. L’any 1498 l’Abat Cisneros la va traslladar des d’una ubicació anterior, per a una major comoditat d’eremites i pelegrins.\nEstaques indicadores. Anem a la dreta, deixant el camí de Sant Jeroni pel menys concorregut Camí de l’Arrel (PR-C 19) a Santa Cecília (i Sant Benet). Passada la Miranda dels Ermitans (estaca indicadora ‘Tebaida’ 910m) el deixem per prendre, també a mà dreta, el Camí dels Totxos que volteja l’embut de la canal sobre el Monestir en sentit NE, fins a l’Escala Dreta, d’accés privat, que comunica Sant Dimes i la Santa Creu amb les instal·lacions del monestir.\nSant Dimes i la Santa Creu (887m)\nSituades a poca distància l’una de l’altra. Sant Dimes, també coneguda com l’ermita del Bon Lladre o del Castell, ja que va ser edificada aprofitant l’antic castell de Marro, encavalcada entre dues penyes. Estava formada per una capella, un edifici annex, dos oratoris i un calvari.\nLa Santa Creu, també coneguda com a ermita de Santa Helena, és bastida sota una balma natural.\nEns enfilem (N) pel llom d’una codina, per camí poc evident els primers metres, fins abastar la carena ran del cingle sobre el Camí dels Degotalls.\nContinuem (NW) fins al Pla de la Trinitat (cruïlla, estaca indicadora Can Maçana-Monestir) on retrobem i seguim recte pel Camí de l’Arrel.\nRuïnes de la que fou l’ermita més gran de totes, amb planta baixa i pis. Per les seves dimensions era coneguda com ‘el palau de les ermites’. La Santíssima Trinitat era lloc de descans per a monjos, llecs i escolans, també d’acolliment d’hostes i pelegrins. Al segle XV va ser reedificada i habitada per Bernat Boí, ‘prior dels ermitans’. Al segle XVII l’abat Beda Pi l’amplià amb una nova cisterna i un dormitori per als monjos. Anys més tard, l’abat Jaume Martí bastí la capella i aixecà un pis.\nAnem a l’esquerra continuant pel camí de l’Arrel, en direcció a Sant Benet. Aquesta darrera ermita, que avui fa les funcions de refugi guardat, fou erigida el 1536 i durant molts anys fou l’habitatge del vicari dels ermitans.\nPoc abans d’abastar-la deixem el camí per un costerut corriol a mà dreta (indicació en pintura groga sobre una roca a ’Sant Salvador’) seguint senyals grocs fins a les restes de l’ermita de Sant Salvador.\nSant Salvador (1069m)\nD’aquesta ermita, erigida als peus de la roca homònima, popularment coneguda com l’Elefant, solament en resten el basament d’alguns murs. És documentada d’ençà les primeries del segla XIII. També fou coneguda com l’ermita de la Transfiguració i comptava amb un oratori dedicat a la Nativitat del Senyor. Hi ha un petit refugi lliure excavat en una balma.\nPlanerament anem (W) fins al Coll de Sant Salvador, on gaudim d’una magnífica perspectiva. Davallem (N) fins al Coll de la Canal Plana i guanyem alçària de nou (NW) resseguint el peu de la Serra de les Lluernes. Sempre per camí ben fressat que abandonem a mà dreta (N) per un altre que ens enfila, en fort pendent, a la capella de Sant Antoni.\nSant Antoni (1095m)\nEstratègicament situada sota el Serrat de les Onze Hores i sobre la Paret de Diables. És el punt més alt de l’itinerari i un magnífic mirador de la cara sud oest del Cavall Bernat i de bona part de la serra.\nDesprés de Sant Jeroni, és la que es troba més allunyada del monestir. A finals del segle XV va ser restaurada i ampliada per l’abat Cisneros. Durant la Guerra del Francès va fer les funcions de polvorí. Les ruïnes de l’ermita de Sant Antoni no es troben en bon estat de conservació. Les restes no estan consolidades i ocultes per la brolla. A l’abric d’una balma obrada hi ha un refugi guardat.\nRetornem sobre els nostres passos davallant fins a recuperar el camí de Sant Salvador que prenem a mà dreta (W), anant a passar per sota el Cap de Mort. Rebassat el Serrat dels Patriarques, atenyem al Camí Vall de Sant Jeroni, que prenem a mà esquerra, seguint en baixada el Torrent de Santa Maria o Vallmala (SE).\nPla dels Ocells (930m)\nCruïlla de camins indicada on continuem recte. Anem a passar pel peu de la característica Panxa del Bisbe i seguim fins a retrobar la Plaça de Santa Anna on desfem el camí de l’anada pel Pas dels Francesos i les Escales dels Pobres fins al monestir.\nDel camí dels Degotalls a la Miranda de Santa Magdalena per la canal del Pou del Gat i el camí de l’Arrel amb retorn pel monestir\nData 4 de febrer de 2016\nPujant per la canal del Pou del Gat, aquest itinerari passa al peu de la zona de Tebaida, creua el Torrent de Santa Maria o de Vallmala fins a la de Tebes (Gorres), visitant una bona colla d’ermites, alhora que permet albirar agulles tant emblemàtiques com les de les Gorres, l’Elefant, la Prenyada, o la Mòmia.\nLa qualificació de difícil potser és excessiva, però li donem atenent a alguns passos que trobarem a la Canal del Pou del Gat i al tram entre l’ermita de Sant Martí i el Bassal dels Corbs, on cal estar molt atent per no perdre el camí correcte.\nPodem escurçar l’itinerari si retronem per la Canal Plana.\nVisitarem les següents ermites: la Trinitat, Sant Benet, Santa Anna, Sant Martí, Sant Joan, Sant Onofre i Santa Magdalena.\nPer la BP-1103 entre el Monestir de Montserrat i el coll de can Maçana. Ben a prop de l’encreuament amb la BP-1121 entre Monistrol de Montserrat i el Monestir hi ha un petit espai per aparcament a mà dreta (sentit can Maçana) i, poc més enllà, al voral contrari, unes escales donen accés al camí dels Degotalls i a la canal del Pou del Gat.\nCamí dels Degotalls (650m)\nCreuem la carretera. 100 metres més enllà un rètol indica els esglaons d’inici del camí dels Degotalls. Més amunt una estaca informa que som a la canal del Pou del Gat. Deixem el camí i entrem al llit del torrent, seguint un corriol.\nFort pendent en un tram on ens caldrà ajudar-nos amb les mans en diversos punts, amb algun pas prou atlètic. L’únic pas exposat, és fàcil i està protegit amb una sirga.\nAl cap de munt de la canal atenyem el camí de l’Arrel.\nCamí de l’Arrel (845m)\nQue prové de Santa Cecília on enllaça amb el de can Maçana. És un tram dels GR 4 i 172. El prenem a mà esquerra, direcció al Monestir (estaca indicadora). Aviat podem albirar la Cadireta del Diable que ens tapa la resta d’agulles dels Flautats. Més a la dreta el Cavall Bernat, la impressionant Paret de Diables, el Serrat dels Patriarques i Mirador del Moro (antenes). I vers el nord el monestir de Sant Benet, el Bages i el pre-Pirineu.\nPla de la Trinitat (940m)\nEstaca indicadora de la cruïlla de camins on s’hi ajunta per l’esquerra el de Sant Dimes i la Santa Creu.\nVers el SW podem albirar les Gorres, a on ens adrecem i, més a la dreta sobre nostre, les ruïnes de l’ermita de la Trinitat al peu de les agulles de la Mòmia i la Momieta, el Fesolet, els Flautats, la Quarta de la Trinitat, la Cadireta del Diable, la Porra i la Punxa.\nPodríem continuar de recte, seguint el GR, que retrobarem més endavant, però anem a la dreta fins a l’ermita de la de la Trinitat, que fou la més gran de totes. Camí enllà, deixem a mà dreta el que s’enfila a la de Sant Salvador i, ben aviat, arribem a la de Sant Benet, que avui fa funció de refugi.\nComencem a davallar. Per l’esquerra retrobem el GR i més endavant el camí dels Totxos que mena a Sant Dimes. Poc més enllà, si ens apartem del camí, des de la Miranda dels Ermitans, tindrem una bonica vista sobre el monestir.\nBen aviat sortim al camí Vell de Sant Jeroni.\nPlaça de Santa Anna (900m)\nCruïlla de camins indicada. Per l’esquerra i les Escales dels Pobres aniríem al monestir. Anem a la dreta, però tot seguit abandonem el camí de Sant Jeroni per un a l’esquerra que, en pocs metres, ens deixa a l’ermita de Santa Anna.\nCreuem el torrent de Santa Maria o de Vallmala i comencem a enfilar-nos per l’altre marge. Sortim a un camí (estaca indicadora) que per la dreta mena al Pla dels Ocells, i que farem de tornada. Per l’esquerra va a l’estació superior del funicular de Sant Joan. Poc metres més enllà, en direcció al funicular, ens enfilem per un corriol a mà dreta que, en fort i breu pendent, ens deixa sobre el camí Nou de Sant Jeroni, a la falda de la Gorra Marinera, que ja hem pogut albirar poc abans.\nPrenem a mà dreta aquest camí ample i ben condicionat, en direcció a Sant Jeroni. Més enllà deixem a l’esquerra el de les Escales de Jacob (estaca indicadora, direcció a Santa Magdalena), pel que retornarem.\nEncara prou més enllà, al bell mig d’una canal entre la Magdalena Superior i la Gorra Frígia, deixem el camí Nou de Sant Jeroni.\nCanal entre la Magdalena Superior i la Gorra Frígia (1025m)\n(revisat l’octubre de 2016)\nA l’esquerra del camí Nou de Sant Jeroni i pel costat d’una alzina que ens serveix d’agafador, prenem un corriol poc definit que s’enfila per la canal (SW) en fort pendent. Hi ha trams equipats amb corda nuada. Poc abans del collet una sirga, on temps enrere hi havia una cadena, ens ajuda a passar una codina.\nAl collet comença la via normal a la Gorra Frígia, oberta per Lluís Estasen el 1920. Durant un temps va estar equipada amb cadenes i cables i era utilitzada pel descens.\nAra davallem pel vessant de migdia (SW), encara en fort pendent, fins que localitzem a mà dreta una balma obrada, ben condicionada i habilitada com a refugi lliure. En aquest punt hom creu que hi havia l’antiga ermita de Sant Martí.\nContinuem davallant per sobre d’una rampa pedregosa, al costat ponentí del refugi. Desgrimpada delicada, sobretot si hi ha mullena. Els arbres ens poden servir de suport. Continuem recte avall per entremig del bosc, fora de camí, fins que atenyem un corriol transversal (senyals de pintura verda) que prenem a mà esquerra virant 90º (S). Aquest corriol prové de la canal de l’Artiga Baixa (ferrada de les Dames) pel camí equipat dels Llorers o del Llorer.\nDeixem el camí senyalitzat que per l’esquerra s’enfila vers un collet entre la Miranda de Santa Magdalena i la Miranda Xica (cota 1073, al costat del Mirador de Sant Joan) (1), i continuem recte. Passem un tram esllavissat i sortim a un collet entre la Miranda Xica i la Punta Pam a Pam. Flanquegem per la falda de la Miranda Xica fins al Bassal dels Corbs.\n(1) Aquest camí ens pot servir de drecera o d’alternativa dons, passat el coll, s’ajunta amb el que puja al Mirador de Sant Joan.\nBassal dels Corbs (1013m)\nD’imprecisa localització, l’hem situat a la cruïlla del camí pel que venim amb l’antic de la Vinya Nova —o del bassal dels Corbs— pel Clot de la Mònica, que ara seguim a mà esquerra (senyals de pintura blava).\nContinuem flanquejant, travessem un clap boscós i atenyem un collet entre el Mirador de Sant Joan i la Miranda de Santa Caterina. Revoltem el Mirador de Sant Joan, deixem a mà esquerra el sender que s’hi enfila i atenyem el camí pavimentat del monestir a Sant Joan per Sant Miquel.\nPassem per la llarga balma que aixopluga les ruïnes de les antigues ermites de Sant Joan i Sant Onofre, i enfilem les escales de Santa Magdalena. Al cap de munt trobem el camí de Sant Jeroni per l’Escala de Jacob (estaca indicadora).\nRetornem a aquesta cruïlla després de visitar les ruïnes de l’ermita de Santa Magdalena i d’enfilar-nos a la seva Miranda.\nPer l’Escala de Jacob, entre la Magdalena inferior i la Gorra Marinera, davallem fins a retrobar el camí Nou de Sant Jeroni.\nDesfem el camí de l’anada fins a la cruïlla del de Santa Anna amb el del Pla dels Ocells al funicular de Sant Joan (estaca indicadora), on anem a l’esquerra.\nPel pas del Trencabarrals, al peu de l’esvelta agulla homònima, coneguda també com el Puro o Cigar, atenyem el Pla dels Ocells.\nCruïlla de camins indicada on anem a la dreta pel camí Vell de Sant Jeroni.\nAbans de passar pel peu de la característica Panxa del Bisbe, deixem a mà esquerra el corriol que s’enfila al coll de la Canal Plana. Seguint-lo tindríem l’opció de fer drecera retornant al camí de l’Arrel i la canal del Pou del Gat.\nContinuem fins a retrobar la Plaça de Santa Anna i, pel Pas dels Francesos i les Escales dels Pobres, baixem al monestir. Travessem el conjunt d’edificis i, a l’altre cap, enfilem per les escales que menen al camí dels Degotalls.\nEstanys de Fontargent i Juclar\nCategories Selecciona la categoria Activitat (315) Alpinisme (49) Raquetes de neu (21) Senderisme (253) Comarques (292) Alt Camp (7) Alt Empordà (5) Alt Penedès (1) Alt Urgell (15) Alta Cerdanya (2) Alta Ribagorça (1) Alto Galligo (4) Anoia (9) Bages (19) Baix Camp (16) Baix Ebre (6) Baix Empordà (5) Baix Llobregat (6) Baix Maestrat (1) Baix Penedès (1) Baixa Cerdanya (8) Berguedà (36) Capcir (3) Chacetania (7) Conca de Barberà (5) Garraf (1) Garrotxa (16) Gironès (2) Matarranya (3) Montsià (6) No comarcalitzades (14) Noguera (8) Osona (12) Pallars Jussà (10) Pallars Sobirà (27) Pla de l’Estany (1) Plana de Uesca (1) Priorat (4) Ribagorça (8) Ribera d’Ebre (3) Ripollès (15) Selva (6) Semontano de Balbastro (3) Sobrarbe (4) Solsonès (6) Terra Alta (8) Val d’Aran (4) Vallès Occidental (10) Vallès Oriental (3) Dificultat (292) Difícil (69) Fàcil (107) Moderat (132) Zones (313) Aigües Tortes-Sant Maurici-Vall Fosca (9) Albera-Gavarres-Ardenya (10) Alt Arièja (12) Alt Pirineu (16) Alta Garrotxa (9) Altres zones (1) Bages (5) Baixa Segarra-Gaià-Foix (5) Bal de Tena (4) Boumort-Carreu-Aubenç-Turp (15) Cadí-Pedraforca-Moixerò-la Tosa (13) Cardó-Montsià-Irta (2) Carlit-Serra de Madres (3) Cerdanya (4) Cingles de Gallifa i de Bertí (1) La Mata, la Mola i l’Obac (14) La Terreta, Sant Gervàs i Collegats (7) Montgrony-Catllaràs-Picancel (16) Montsec i Mont-roig (9) Montseny (2) Montserrat (15) Pàndols i Cavalls-els Ports-la Tinença (19) Pics d’Europa (3) Posets-Maladeta-Cotiella (8) Prades-Montsant-Llaberia-Mestral (26) Principat d’Andorra (18) Puigmal-Costabona (10) Puigsacalm-Collsacabra (20) Rasos de Peguera-Serra d’Ensija (10) Riglos i Guara (5) Roncal-Ansó-Echo-Aísa (8) Serra de Tramuntana (7) Taga-Serra Cavallera (1) Val d’Aran (3) Vall de Lord-Port del Comte-el Verd-Busa (5) Vinyamala-Ordesa i Mont Perdut (2)


LES 12 DEL 2012 | Blog de Coses\nLES 12 DEL 2012\nQuan s'arriba a finals d'any és inevitable fer una mica de balanç del que s'ha fet, del que hem viscut, del que ha quedat pendent,...\nAhir feia un repàs a les entrades de tot aquest any (que amb aquesta arribarien a 190...!!) i m'ha servit per anar veient l'evolució, els canvis en el treballs, fins i tot en la presentació de les imatges al blog,...\nI arribats a aquestes dates volia fer un recull de les 12 que més m'han agradat de les "meves coses", aquells projectes que vists ara amb temps tenen un valor diferent als altres.\n1. La gàbia - Perquè és un projecte decoratiu canviant i jo en sóc bastant i em permet adaptar-la a cada època de l'any, a cada època personal (tot i que ara la tingui una mica oblidada, tot s'ha de dir...)\n2. El mini "dels amics he après..." - Per la senzillesa dels materials - tots agafats de la capsa de retalls - i de continguts.\n3. Caixa pel tè - Perquè em va encantar anar descobrint com muntar-la mentre pensava amb la cara de qui la rebria, a més, va ser el meu primer salt a Craftgawker que ha permès que arribés gent de tot el món al blog.\n4. Mini - àlbum "Jose" - Sobretot pel contingut, per fer un repàs a una amistat de fa molt temps i a nivell estructural i tècnic perquè és el primer àlbum a consciència que vull fer de manera desestructurada i pensava ben poc com fer cada pàgina i el resultat final m'encanta.\n5. Tallers - El meu primer taller a Reus a La Vaca a la LLuna després de l'obertura del blog, un èxit total de gent i jo encantada de donar a conèixer l'scrapbooking a la meva ciutat, gràcies a les que heu vingut a Reus, Tarragona, Cambrils i Sant Pere de Ribes!\n6. Marc - Per ser el primer marc que redecorava i perquè tot i el munt de coses que faig i havia regalat, encara no n'havia fet cap a la meva mare amb el meu germà i jo i li va encantar (coses de mares... ;) )\n7. Mini Resum 11 - 12 - És el projecte que tinc més pendent, no l'he avançat gens des que us vaig fer la primera (i última) entrada però em fa molta il·lusió acabar-lo per recordar sempre un any ben especial en molts sentits a la meva vida, així que espero que el 2013 m'acabi de donar una empenta per acabar-lo. L'estructura irregular, atès que només volia fer servir aquells retalls de paper més grans, li donen caràcter i fan que cada pàgina nova sigui una sorpresa, a veure si l'acabo ja!\n8. Lo "Be yourself..." - Perquè la combinació foto i colors m'encanta, pel missatge, per atrevir-me a esquitxar pintura, perquè em dóna molt bon rotllo i positivisme.\n9. Diari d'estiu - El projecte més llarg al que m'he enfrontat, no pensava que li donés continuïtat i al final ho vaig aconseguir, potser el resultat estètic no em convenç gaire, tot i que al ser tan llarg em va permetre provar tècniques diferents i jugar-me-la una mica però a nivell de contingut m'encanta, crec que no tenia un estiu tan documentat des de... des de mai!\n10. Mini "Anem de boda" - Un dels projectes que vaig iniciar a l'Art&Scrap Weekend que a part de ser una passada a nivell de material i aprenentatge em vaig retrobar amb una amiga i a blogueres que passeu per aquí i va ser molt curiós i divertit. I en concret trio aquest treball de tot el cap de setmana perquè no és tan còpia de les poloneses i hi veig uns canvis molt bèsties a nivells de tècniques i composició de les pàgines als mini - àlbums de principis d'any, em queden un parell de pàgines per acabar-lo, a veure si també l'enllesteixo aviat!\n11. Gorro de ganxet - El primer projecte de ganxet que faig sense ajuda i amb moooolta paciència, per arribar a fer-lo faig estar fent i desfent dos mil cops altres intents de gorros fins que al final va sortir quelcom decent.\n12 - Etiquetes de Nadal - Adoro els freebies i després de fer un curs i tenir quatre nocions d'un programa de disseny em vaig atrevir a fer les meves etiquetes que han tingut força èxit, aquest 2013 espero anar compartint altres materials com aquests.\nAquestes serien les meves 12 campanades creatives i blogueres, segurament ja no faci cap més entrada fins el 2013, toca desconnectar de tant en tant però espero que ens tornem a veure per aquí.\nEl blog és una feina però quan llegeixo els comentaris o e-mails que m'envieu és un moment de goig total, així que gràcies! Cada cop aquesta família es va fent més gran i espero que al Blog de Coses tingui encara moltes coses més per ensenyar-vos que passeu una entrada d'any fantàstica i un 2013 encara millor!\nRosa 29 de desembre de 2012 a les 14:39\nDoncs és un balanç del que et pots sentir satisfeta. I ara, a començar a construir el 2013. Et desitjo tota la felicitat i inspiració que et mereixes per aquest nou any. Petons\nrosa verdosa 29 de desembre de 2012 a les 16:59\nBona entrada d'any a tu també! M ' ha agradat veure aquest balanç teu!\nMarbel 30 de desembre de 2012 a les 11:40\nUns treballs preciosos i molt diferents i variats! Feliç any nou!\nRaquel Martín 30 de desembre de 2012 a les 22:47\nFeliç any nou per a tu també! Gràcies per compartir.


Els alumnes de tercer de l’Escola Mare de Déu de la Roca visiten l’Ajuntament - Ajuntament de Mont-roig del Camp\nEls alumnes de tercer de l’Escola Mare de Déu de la Roca visiten l’Ajuntament\nUna seixantena d’alumnes de tercer de primària de l’Escola Mare de Déu de la Roca han visitat aquest matí l’Ajuntament de Mont-roig del Camp. L’alcalde, Fran Morancho i el regidor d’Educació, Enrique López els han rebut i els han convidat a conèixer el personal tècnic i administratiu que treballa al consistori.\nLa visita forma part de les activitats curriculars dels alumnes de tercer de primària que estant estudiant el funcionament de les administracions locals.\nEls nens i nenes han pogut veure com s’organitza internament l’Ajuntament i quines són les tasques que es realitzen als diversos departaments. Així doncs, els alumnes han visitat secretaria, contractació, informàtica, intervenció i l’OMAC i els mateixos treballadors municipals els hi ha explicat quina és la seva feina. Els infants també han pogut veure per dins un cotxe patrulla de la Policia Local.\nLa visita ha finalitzat al despatx d’alcaldia on els alumnes han pogut fer preguntes a l’Alcalde i repassar tot el que han après durant el recorregut. Fran Moranho els hi ha fet entrega d’un pin amb l’escut del municipi i un diploma de record de la visita.


Jornada INSECTES SOCIALS (MACBA-CCCB) - cccbeducacio.org\nJornada INSECTES SOCIALS (MACBA-CCCB)\nStreaming de la jornada des de l'Auditori del MACBA\nEl dissabte 6 de febrer es va dur a terme la jornada Insectes Socials: aprenentatges comuns i pol·linització pel canvi, en diversos espais del MACBA i el CCCB, centres col·laboradors en aquesta singular trobada comissariada per Josep Perelló, professor de la UB i líder del grup de recerca Open Systems, des d’on han sorgit iniciatives com Sistemes Oberts , projecte educatiu endegat al MACBA per tal d'oferir l’oportunitat a professors de secundària i batxillerat, amb els seus alumnes, de col·laborar estretament amb artistes i científics a l’hora d’implementar projectes interdisciplinaris i participatius a les aules.\nEn la seva intervenció de benvinguda, Perelló va comentar la voluntat de la jornada d’establir una continuïtat amb el projecte Sistemes Oberts, així com la de crear vincles amb el programa sobre l’antropocè posat en marxa al CCCB, en què s’abordarà, al llarg dels propers mesos i des de diversos angles i formats (exposició, anàlisi crítica, debats) la temàtica indefugible de l’empremta humana sobre el planeta i, en particular, la seva incidència en el canvi climàtic.\nL'artista, científica, enginyera , inventora i professora Natalie Jeremijenko va ser l’encarregada de fer la xerrada inaugural de la jornada, i va protagonitzar també la sessió final al MACBA, emmarcada dins del programa MACBA es viu, en què va mostrar aspectes del seu treball relacionats amb el canvi climàtic i va posar en comú una part de les accions engegades en col·laboració amb veïns i entitats del Raval durant el cap de setmana del 6 i 7 de febrer. En la seva intervenció Natalie Jeremijenko va explicar diversos projectes (consultables a l'organització que dirigeix: The Environmental Health Clinic (xCLINIC)) de disseny i desenvolupament de sistemes encaminats a millorar la salut comunitària a través d’intervencions participatives i realització d’infrastructures urbanes. També la població infantil és interpel·lada per les seves propostes, com mostra el projecte CHILDxLABOUR.\nLa jornada va continuar amb Presenta un projecte que no és teu: un format inusual extremadament interessant en què, en només 5 minuts, vuit persones que han estat vinculades al llarg del temps a diverses iniciatives del MACBA i/o del CCCB (d'àmbit artístic, científic, tecnològic o interdisciplinars) van presentar cadascuna un projecte recent que els hagi resultat inspirador.\nJosé Luis de Vicente va presentar l’estudi d’arquitectura ASSEMBLE (guanyador del Turner Prize 2015) a través de 3 projectes, entre els quals Baltic Street Adventure Playground una insòlita i inspiradora àrea de jocs per a nens i nenes.\nEfraín Foglia va presentar RHIZOMATICA, una xarxa comunitària de telefonia mòbil implantada a Oaxaca (Mèxic) desafiant els coneguts monopolis de la comunicació.\nCecilia Tham va preentar WIKISPEED un exitós projecte encaminat a millorar el disseny i l’eficiència energètica dels automòbils, destacant l’innovador procés de treball.\nMònica Bello va presentar FARMIFICATION Un projecte sorgit després d’una residència de l’artista Lisa Ma en una fàbrica de Shenzen i destinat a canviar l’orientació vital i laboral del col·lectiu de joves treballadors de la fàbrica, combinant mitja jornada de treball amb mitja jornada de cultiu agrícola en una zona veïna.\nAlina Mierlus va presentar DO NOT TRACK https://donottrack-doc.com/en/intro/ un projecte documental sobre la privacitat amb un fort component educatiu.\nEnric Senabre va presentar BOOKSPRINTS: Un Book Sprint és un procés col·laboratiu que, en cinc dies, té com a resultat la producció d’un llibre des de zero. Recerques acadèmiques, documentació tècnica i manuals d’activisme figuren entre els més de 100 llibres publicats.\nMònica Garriga va presentar el projecte transmèdia FAM: el desenvolupament del projecte comporta ahora un procés d'aprenentatge sobre la fam. FAM és una iniciativa del col·lectiu de vídeo social Quepo.\nFinalment, Ignasi Labastida va presentar THE OPEN SEVENTEEN un projecte participatiu dedicat a promoure i implementar iniciatives que assegurin l’assoliment dels 17 objectius globals per a un desenvolupament sostenible subscrits per 193 governs d’arreu del món.\nVisites guiades a les exposicions del CCCB i del MACBA, i diversos tallers van completar la jornada, la sessió matinal de la qual va ser retransmesa per streaming i podeu consultar en el vídeo adjunt.


Protecció Civil de la Generalitat activa l’alerta per temporal marítim a tot el litoral | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Protecció Civil de la Generalitat activa l’alerta per temporal marítim a tot el litoral\nProtecció Civil manté la Prealerta del Pla INUNCAT per l’episodi de pluges generalitzades a tot Catalunya\nProtecció Civil manté també en PREALERTA el pla VENTCAT per fort vent a cotes altes del Pirineu, i també al litoral nord de Tarragona, Barcelona i sud de Girona\nSOCIETAT. Protecció Civil de la Generalitat ha activat l’alerta del Pla de Protecció Civil a Catalunya PROCICAT pel temporal marítim amb fort onatge previst pel Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) a partir d’avui i fins demà al matí. En aquest episodi les onades poden superar els 4 metres a tota la costa de Catalunya. El període de més probabilitat de superació és des d’ara i fins a la tarda vespre d’avui. L’episodi, es preveu que durarà fins demà al matí.\nL’SMC preveu que avui es pugui superar el llindar d’avís per intensitat de pluja de més de 20 l/m2 en 30minuts a les comarques de les Terres de l’Ebre, Tarragona, Barcelona, Catalunya Central i sud de Girona. Els xàfecs poden anar acompanyats de tempesta i de ratxes fortes de vent; en punts més freds, no es descarta que vagin acompanyats de calabruix. A més, és possible que en moments de xàfec hi hagi ratxes fortes de vent de direcció variable.\nD’altra banda, les previsions indiquen que es pot superar el llindar d’avís per acumulació de pluja de més de 100 l/m2 en 24hores al Pirineu i Prepirineu central i occidental.\nL’Agència Catalana de l’Aigua ACA informa que s’augmenta el cabal de sortida de l’embassament de La Baells per gestió de possibles avingudes i podrà arribar a nivells no habituals i inundar parcel·les rústiques. Els cabals alliberats es mantindran les properes hores i podrien augmentar en funció de l’evolució de l’episodi de precipitacions. En aquest sentit Protecció Civil demana extremar les precaucions a punts baixos, accessos i activitats properes a la llera del riu Llobregat. Aquest avís s’ha enviat a tots els municipis de la llera del Llobregat des de Cercs fins al Prat del Llobregat.\nDiari Sant Quirze INUNCAT News SQ Protecció Civil de la Generalitat Servei Meteorològic de Catalunya SMC temporal de mar VENCAT\t2018-10-31


eWON Cosy: novetats ESPECTACULARS\nQuina actualització per a eWON Cosy!: nova interfície, notificacions per email i sms, 4G, redundància de connexió a internet i un Bonus\nLa nova versió de microprogramari v13.0s0 porta unes novetats per a eWON Cosy ES PEC TA CU LARS:\nEl eWON Cosy ha rebut aquesta primavera una renovada versió del GUI (Graphic User Interface), és a dir, la interfície que s'usa per a programar-lo.\nEs tracta d'una versió més moderna i intuïtiva, amb un disseny que comparteix gran similitud amb el GUI de Flexy, per a aquells usuaris que vulguin migrar i començar projectes d'Indústria 4.0.\neWON Cosy ara genera notificacions per correu electrònic i SMS\nI és que, gràcies al nou microprogramari, es poden configurar les dues entrades digitals del Cosy perquè quan estiguin actives, enviïn un correu electrònic i/o SMS a qui es desitgi.\nAixí, amb eWON Cosy les màquines connectades poden, literalment, parlar amb els seus usuaris. Amb la nova funció, es pot usar com a sistema de notificació d'alarma, i els usuaris sempre estaran informats dels incidents crítics, sense importar lluny de la màquina o en una sala de reunions.\nRedundància de connexions a internet\nL'objectiu d'aquesta funció és permetre el canvi automàtic d'una interfície WAN principal a una interfície WAN secundària. Dit amb un exemple perquè s'entengui millor: si per qualsevol circumstància la connexió Ethernet WAN no funciona, llavors el eWON canvia automàticament a la connexió 3G (si està configurat).\nI això és així entre les 3 diferents opcions de WAN existents amb eWON Cosy:\nLa configuració és molt senzilla: quan s'acaba de configurar la WAN principal, en cas que el eWON Cosy tingui una segona WAN, immediatament demana si es vol configurar. En aquest manual s'explica com.\neWON Cosy connecta les màquines a Internet amb 4G\nL'ús d'un eWON Cosy amb una connexió mòbil 4G LTE (Europa, Amèrica del Nord) permet als usuaris accedir, solucionar problemes, programar, controlar i controlar la maquinària de forma remota en llocs on Ethernet no està disponible.\nEntre moltes, destaquem els següents avantatges de la connexió 4G:\nEs tracta d'una connexió més de confiança: l'encaminador eWON Cosy 4G no només es pot connectar a les xarxes més noves de LTE, sinó que a més si la xarxa 4G es torna inestable, congestionada o no disponible, la connexió canvia automàticament a 3G (HSPA / WCDMA). Així es garanteix la continuïtat en la connectivitat, sense importar quines siguin les circumstàncies de la xarxa.\nLa comunicació és més ràpida: existeix una millor interacció i compatibilitat amb els últims equips instal·lats pels operadors de xarxes mòbils pels quals disminueix la latència. Com el Cosy 4G ve en 2 variants, garanteix una àmplia compatibilitat amb els operadors de xarxes mòbils principals, cobrint Europa, Mitjà Orient, Àfrica, Amèrica del Nord.\nEt recomanem que actualitzis els teus eWON Cosy a l'última versió de microprogramari i comencis a gaudir d'aquestes novetats. Com? Amb l'eina gratuïta eBuddy.\nPer cert, fa un cop d'ull a aquest nou lloc que ha estat desenvolupat per l'equip de suport.\nHMS Learning Center és un lloc on s'han reunit tots els vídeos tutorials de eWON perquè els usuaris aprenguin al seu propi ritme com ha de configurar-se el eWON perquè s'ajusti als seus projectes.\nS'actualitza contínuament amb nous vídeos d'aprenentatge.


David Queipo, medalla d’argent de la Federació Catalana de Bàsquet – AD Torreforta\nDavid Queipo, medalla d’argent de la Federació Catalana de Bàsquet\nEl directiu i entrenador de base de l’Associació Deportiva Torreforta, David Queipo Dato, ha estat guardonat amb la medalla d’argent de la Federació Catalana de Bàsquet.\nLa Festa del Bàsquet Català 2017, celebrada aquest dissabte a la Sala Luz de Gas de Barcelona, va posar punt i final a la temporada 2016/2017, amb l’entrega de diversos guardons, premis i reconeixements. Un d’aquests reconeixements va ser per al nostre estimat David Queipo, que va rebre la Medalla al Mèrit en Basquetbol Categoria d’Argent, per la seva trajectòria com a directiu.\nQueipo, nascut fa 47 anys, està vinculat al bàsquet des de la seva joventut. Primer al seu barri, Bonavista, i posteriorment a La Salle Tarragona. Des de l’any 2004 és directiu de l’ADT, on també exerceix d’entrenador d’equips de base. La darrera temporada ha estat el responsable del júnior i el preinfantil masculins.\nMoltes felicitats per aquest merescut reconeixement, David!!!\nDavid Queipo, medalla d’argent de la Federació Catalana de Bàsquet2017-07-022017-07-02https://adtorreforta.com/wp-content/uploads/2020/09/logo-menu-2.pngAD Torrefortahttps://adtorreforta.com/wp-content/uploads/2020/09/logo-menu-2.png200px200px\nL’ADT reforça el planter d’entrenadors amb Jordi Bondia2016-2017, ADT, Bàsquet, Jordi Bondia, Júnior Masculí A\nEl Campus ADT 2017 inicia la darrera setmana d’activitat2016-2017, ADT, Campus ADT, Marc Hernández


L’Ajuntament i l’Associació de Caçadors d’Alzira signen conveni de col•laboració – RiberaTV\nL’Ajuntament i l’Associació de Caçadors d’Alzira signen conveni de col•laboració\nAlzira, 7 de maig de 2018.– L’alcalde, Diego Gómez, i el president de l’Associació de Caçadors d’Alzira, José Antonio Ferrer, han signat este matí el conveni de col•laboració entre ambdues entitats. També ha estat present el regidor d’Agricultura i Medi Ambient, Pep Carreres.\nEn els últims anys, l’Associació ha tingut una col•laboració desinteressada i sempre coordinada amb l’Ajuntament d’Alzira i la Conselleria competent en matèria de caça per a realitzar tasques de control de la població de porc senglars (Sus scrofa), espècie cinegètica que té una proliferació que genera greus danys a l’agricultura local i provoca accidents de trànsit.\nDonada esta col•laboració continuada, l’Ajuntament ha considerat signar este conveni, l’objecte del qual és afavorir el manteniment de l’activitat d’esta entitat, actuant de manera equilibrada i racional sobre les espècies cinegètiques, així com col•laborant amb l’Ajuntament d’Alzira en la conservació del patrimoni natural i la biodiversitat del terme municipal.\nA més, entre altres actuacions de millora, l’Associació de Caçadors col•laborarà amb l’Ajuntament d’Alzira en la protecció dels valors naturals del terme municipal i en especial a la Garrofera i la Casella, espai en el qual, per a millorar els seus valors mediambientals, renuncia de manera definitiva a qualsevol ús i dret sobre el camp de tir de la Casella i les seues instal•lacions annexes, per acceptar la seua reconversió per a ús recreatiu vinculat a l’espai de la Casella, segons els criteris establits en el Pla Especial del Paratge Natural Municipal de la Murta i la Casella.\nEl conveni tindrà una vigència de 4 anys i es materialitza en una subvenció de 6.500 euros anuals.\nL’Ajuntament i l’Associació de Caçadors d’Alzira signen conveni de col•laboració added by Ribera Televisió on 7 Maig, 2018


En marxa els treballs de reparació del paviment dels carrers del nucli antic de Reus\nImatge de les obres al carrer del Galió.\nLes obres tenen un pressupost de 48.500 euros i un termini d’execució de tres mesos\nActualitzada 13/02/2018 a les 10:51\nLa Brigada Municipal de l’Ajuntament de Reus va iniciar, la setmana passada, els treballs de reparació, arranjament i millora dels paviments de diversos carrers del nucli antic. El projecte s’ha adjudicat a l’empresa Disseny de paviments i obres SJB per un import de 48.500 euros i té un termini d’execució de tres mesos.\nLes obres han començat als carrers del Galió, d’Aleus, de la Galera, de Pubill Oriol, d’en Vilar, de Rosich, de Santa Anna, i a les places del Mercadal i de la Farinera. El projecte preveu intervenir en altres espais, als quals s’hi actuarà fins a exhaurir el pressupost previst. El projecte preveu diferents tipus d’actuacions als vials de l’interior del tomb de ravals segons la problemàtica que presenten i el tipus de paviment, els quals són de pedra calcària, de pedra granítica o de llambordes.\nLes zones del nucli antic on s’actua són aquelles que es troben deteriorades, desgastades o envellides pel pas del temps. Les zones i criteris d’actuació els fixen els serveis tècnics de la Brigada Municipal, que s’encarrega de la direcció tècnica de l’obra.


Fundación Tony Manero celebrarà els 20 anys a Bellpuig, Barcelona i Madrid\nActualitzat 24/02/2016 18:34 CET\nBARCELONA, 24 Febr. (EUROPA PRESS)\nLa banda Fundación Tony Manero ha anunciat aquest dimecres les primeres dates de la seva gira de 20 aniversari, que passarà pel Poliesportiu de Bellpuig (Lleida) el 19 de març, la sala Apolo de Barcelona el 7 d'abril i la sala Arena de Madrid el 16 d'abril.\nSegons ha informat l'agència de management Buenritmo en un comunicat, el grup presentarà un nou EP en edició limitada amb el títol de 'V.I.D. (Very Important Discotecas)', amb quatre versions que rendiran homenatge a clàssics de l'escena disco ibèrica de tots els temps.\nEl grup va néixer el 1996 quan deu barcelonins es van vestir amb pantalons de campana i ulleres estrafolàries i van pujar a un escenari per reivindicar la música disco, per aquell temps "desacreditada i considerada kitsch".\nL'agència ha defensat que 20 anys després la Fundación Tony Manero segueix sent sinònim de ball, però ha sobrepassat tots els estereotips, modes i idees preconcebudes amb una carrera que els ha consolidat "com una de les bandes de referència en l'escena de la música negra estatal".\nLa celebració del seu aniversari recorrerà tota la geografia amb un repertori especial (confeccionat amb l'ajuda del públic a través de les xarxes socials) que repassarà el bo i millor de cada etapa de la fundació, amb moments per a la nostàlgia i amb gestos de complicitat al present i futur de la banda.\nEl punt àlgid seran dos concerts especials, a Barcelona i a Madrid, en què la banda s'envoltarà d'amics i artistes convidats en dues nits úniques per a la història.


Manila Doctors Hospital - hospitals - Manila - National capital region (Província) - National Capital Region - Filipines - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Filipines › National capital region › National capital region (província) (província) › Manila › Manila doctors hospital\nManila doctors hospital Manila > National capital region (Província) > National Capital Region > Filipines\nSer un bon professional de la salut requereix molt compromís i dedicació. I coneixen tots els professionals de la salut que componen Manila Doctors Hospital. Si sou un d'ells, comproveu les dades introduïdes en aquesta pàgina.\nSi teniu alguna emergència mèdica en qualsevol moment, no us quedeu sense saber cap on anar. Hospitalsworldguide us recomana Manila Doctors Hospital, perquè aquest hospital té bona reputació i pacients satisfets, especialment amb l'atenció que ofereixen els professionals de la salut.\nA Manila Doctors Hospital funciona un excel·lent equip mèdic. I qui millor atestar que els pacients d'aquest centre. Si vostè és pacient que rep tractament mèdic en aquest hospital, deixa'ns un comentari. La vostra opinió serà de gran utilitat per guiar a altres pacients sobre on començar el tractament.\nLlistat de hospitals pròxims a Manila Doctors Hospital\nMakati Medical Center- (Situat a 4.27 km)\nPhilippine Heart Center- (Situat a 9.85 km)\nAsian Eye Institute- (Situat a 6.18 km)\nUniversity of Santo Tomas Hospital- (Situat a 3.37 km)\nSan Juan de Dios Hospital- (Situat a 4.94 km)\nSt Luke's Medical Center Quezon City- (Situat a 6.25 km)\nPhilippine General Hospital- (Situat a 0.54 km)\nManila Genitourinary Clinic- (Situat a 6.05 km)\nFareastern Poly Clinic- (Situat a 7.14 km)\nCapitol Medical Center- (Situat a 7.19 km)


conCiencias Sociales: PRÀCTICA EXAMEN UNITAT 6. MESOPOTAMIA\nQuè es Mesopotàmia? Què es Mesopotàmia hui en dia?\nEls grecs denominaven Mesopotàmia a les planes fluvials dels Tigris i Eufrates, on van sorgir les primeres civilitzacions urbanes. Mesopotàmia vol dir “terra entre rius”\nAmbdós rius nixen a les muintanyes d'Armenia, i desmboquen al golf Pèrsic, després de dioscorrer en paral.lel durant gran part del recorregut. cada primavera, amb el desgel , els cabals d'aquests rius augmenten i les aigues es desborden i fertilitzen amb el seu fango llim les terres de les vores.\nEls territoris mesopotàmics es corresponen hui dia pràcticament amb l'Iraq. La història recent del país ( recordem la guerra de l'Iraq) ha posat en perill la pervivència d'un ric patrimoni cultural artístic.\nQuan es van generar les primeres ciutats? (0,50 punts) Com eren?\nEl desenvolupament agrícola i el comerç d'excedents van permetre que, al a Baixa mesopotàmia , els sumeris crearen les primeres ciutats ( Ur, Uruk, lagash, o Eridu) en el IV mil·lenni a. C.\nAquestes ciutats eren autèntics estats independents. Estaven defensades per muralles i al seu voltant s'estenien els camps de cultiu , recorreguts per canals i dics que permetien una agricultura pròspera.\nCom es governaven estes ciutats? Cóm es van convertir en regnes i imperis?\nAl començament eren els sacerdots els qui controlaven les collites i s'encarregaven de recaptar els impostos . El seu cap també exercia el poder polític i militar , , domini que convertia les ciutats mesopotàmiques en autèntiques teocràcies ( teocràcia= sistema de govern en el qual l'autoritat religiosa exerceix tots els poders)\nEls conflictes entre les ciutats veines van fer que aparegueren caps militars, que van acabar dominant les ciutats i es van convertir en monarques.\nAixí a partir del III mil·lenni , algunes ciutats i pobles de mesopotàmia van arribar a dominar militarment . Van crear així els primers imperis que van sotmetre la resta de pobles i ciutats.\nEls primers imperis: Entre el III mil·lenni a. C. y el segle IV a. C. Algunes ciutats i pobles van arribar a dominar la la regió militarment i a establir autentics imperis, sometent a la resta. Els principals van ser:\nIMPERI ACADI: va ser creat cap a l'any 2300 pel rei Sargon, que va ocupar la Baixa MesopotàmiaIMPERI BABILONI: cap a l'any 1800 a. C. , la ciutat de babilònia va controlar la resta de ciutats de Mesopotàmia. En l'època del rei HAMMURABI (1750 a. C.)es va redactar el primer codi de lleis conegut.\nIMPERI ASSIRI:entorn a l'any 1350 a. C. Els assiris, un poble molt bel·licós del nord de Mesopotàmia, va aprofitar la seva força militar per a crear un gran imperi amb la capital en la ciutat de Ninive , que va a arribar a estendre's fins a la costa mediterrània i Egipte.\nIMPERI PERSA: Fundat en el segle VI a.C s'estenia des del riu Indus fins al Mediterrani. Sota el seu domini , la regió es va dividir en dues provínices o satrapies, Assur o Babilonia. Aquesta ciutata va continuar exercint un paper destacat. L 'imperi persa va perdurar fins que va ser conquerit per Alexandre el Gran en el segle IV a.C\nLes aportacions a l'arquitectura. Cita edificis actuals que conegues que utilitzen l'arc i la volta.\nCom ja hem dit Mesopotàmia era una vall fluvial on predominava la terra més que les pedres. La manca de pedreres feia impossible la utilització de la pedra per a construir edificis així els mesopotàmics van fer servir la tova i les rajoles en les seves construccions . La tova es una massa de fang i palla en forma de rajola i assecada al sol. Les rajoles també utilitzen el fang, però cuit en un forn. Aquestes anaven recobertes amb betum per fer-les impermeables a la pluja. A més , hi posaven uns revestiments de ceràmica vidriada per a decorar els edificis, amb motius florals, animals mítics o escenes de caça.\nAmb aquestos materials els mesopotàmics vam inventar el arc i la volta.\nL'arc els permetia sostenir les parets sense usar bigues de fusta . I la volta era ideal per a cobrir passadissos.\nARC: element corb, compost per peces que uneix l'espai existent entre dos murs o pìlars.\nVOLTA. coberta formada per la prolongació d'un arc sobre dos murs paral.lels\nL'aparició de l'escriptura.\nL'escriptura la van desenvolupar els sumeris cap a l'any 3300 a. C. Els seu origen fou normalment comercial ( anotar les quantitats enmagatzemades i les raciones entregades). Els funcionaris i sacerdot havien de controlar la propietat de la terra, les collites,etc.\nLes primeres formes d'escriptura eren pictogrames, es a dir , dibuixos senzills que representaven objectes. Amb el temps esta va evolucionar fins a l'escriptura ideogràfica, amb la qual es representaven conceptes o idees i no objectes concrets. Més endavant l 'escriptura va evolucionar fins a la escriptura sil·làbica, per la qual cosa va sorgir l'escriptura cuneïforme. L'escriptura cuneiforme es feia sobre argila tendrai, per a marcar-hi damunt s'utilitzaven punxons. Quan la taulet s'assecava, les inicissions hi quedaven gravades.\nLa invenció de l'escriptura va permetre l'aparició d'obres literaries. Hi destaca el Poema de Gilgamesh ,escrit uns 2000 anys a.C\nSi caic, hauré conquerit la fama. La gent dirà: 'Guilgameix caigué lluitant contra el ferotge Humbaba!... Estic decidit a penetrar en el bosc dels cedres, Fins ara és feliç el meu cor: escolta aquest cant, veig una flor vull fundar la meva glòria.\nEl Poema de Guilgameish] és un poema èpic sumeri que descriu les aventures del rei mític Gilgamesh d' Uruk. El seu origen remunta a uns 4.700 anys, pel que és considerat com el més antic del món. Va ser escrit amb escriptura cuneiforme en tauletes d'argila fet que n'afavorí la seva conservació. La influència de l'epopeia es detecta en certes narracions de l' Antic Testament en l' Odissea d'Homer, així com en els treballs d'Heracles.\nA més, amb el domini de l'escriptura es van poder elaborar també codis legals, com el codi del rei de Babilonia, Hammurabi. El codi d'Hammurabi es un dels conjunts de lleis més antics que s'han trobat en l'antiga Mesopotàmia i es basa en l'aplicació de la lei del Talió.\nEl terme llei del talió es refereix a un principi juridicde justicia retributiva en el qual la norma imposava un càstig que s'identificava amb el crim comès. D'aquesta manera, no sols es parla d'una pena equivalent, sinó d'una pena idèntica. L'expressió més famosa de la llei del talió és "ull per ull, dent per dent"\nUn eixemple :\nLa societat estava organitzada en diversos grups socials:\nEls grups superiors estaven integrats pel rei, els sacerdots, els nobles i els alts funcionaris.\nEls grps intermedis estaven formats pels escribes, funcionaris dle palau i del temple, i les comerciants.\nEls grups inferiors estaven constituits per camperols, artesans pastors i soldats, am és d'esclaus. ES dedicaven a activitats econòmiques i eren els sectors productius de la societat.\nEl creixement de la civilització mesopotàmica va serr posible gràcies al desenvolupament d'una economia pròspera. A banda de l'artesania i la ramaderia , van destacar l'agricultura i el comerç:\nL'agricultura era l'activitat prinicipal .La presència de rius i la construcció de canals van permetre obtenir abundants collites de cereals , hortalises...La major part de la terra era propietat del rei, els sacerdots i els nobles, que la llogaven a camperols humils.\nEl comerç es va expandir a causa de l'acumulació d'excedents i la necessitat d'obtenir altres productes. Mesopotàmia exportava cereals i teixits, i importaba or d'Egipte, coure d'Anatolia (Turquia actual), pedra i fustes de Pèrsia. Inicialment , el comerç es va fer a barata ( intercambiant un producte per altre, en castellà trueque), però després van començar a utilitzar-se les primeres monedes.\nEl temple estava al centre de la ciutat, dedicat a la divinitat que protegia la ciutati estav sota el control dels sacerdots. Els temples estaven formats per una torres escalonada i piramidal , al cim de la qual es situava el temple. El temple era un centre religiós, i també econòmic i polític. Posseïa terres i ramats , magatzems on es guardava la collita i tallers on es feien objectes de coure, escultures i ceràmica.\nEls mesopotàmics van esculpir relleus de gran qualitat. Hi representaven figures en escenes de guerra i caça. En època assíria van assolir una major qualitat, amb escenes com la cacera de lleons d' Assurbanipal al palau de Ninive.\nPublicado por Amadeo en 2:05\nEtiquetas: LES CIVILITZACIONS FLUVIALS. MESOPOTAMIA\njavi moreno 7 de marzo de 2012, 10:30\nAmadeo el nombre del de el poema es gilgamesh, guilgameix, gilgameix o guilgameish??\nManuel 7 de marzo de 2012, 11:42\nMaxwell ASF 2 de febrero de 2016, 0:55\nJoan de Premià 2 de marzo de 2016, 23:57\nÉs un resum pedapògic i clar de les primeres civiltzacions. Caldria polir-lo. L'imperi persa es considera mesopotàmic? Crec que no.\nAdrián Moya Adán 10 de diciembre de 2017, 4:16\nESTO ES EL EXAMEN PARA 1A DEL CAYETANO SEMPERE:10-12-17\nAdrián Moya Adán 11 de diciembre de 2017, 12:22


Programa « Parlem català\nEntrades amb l'etiqueta ‘Programa’\nCatalunya, llengua, Programa, recomanació, televisió\nKMM (Kubala, Moreno i Manchón)\nKMM (Kubala, Moreno i Manchón) s’emet per TV3 cada dilluns a dos quarts d’onze de la nit.\nEs tracta d’una sèrie de detectius en què els protagonistes són el Josep Solé (Kubala), el Carles Moreno (Charly) i l’Helena Manchón. En cada capítol intentaran resoldre els diferents casos que arriben a la seva agència.\nÉs una bona opció d’aprendre i millorar el català d’una manera amena i divertida.\nAquí teniu els quinze primers minuts del primer capítol. Si voleu veure’l sencer, podeu anar a aquí\nParaula, Programa, recomanació, televisió\nAquí teniu un dels vídeos del microespai de TV3 “Català a l’atac”.\nS’emet cada dia abans del TN Migdia (14.30) i del TN Vespre (21.00).\nOnescat, un programa de ràdio per aprendre català…\nSi voleu repassar coses que heu fet a classe i aprendre’n de noves, us recomanem que escolteu aquest programa de ràdio.\nL’Onescat és un curs de català inicial per ràdio adreçat a persones que acaben d’arribar a Catalunya. El curs consta de 17 programes en els quals es tracten temes diversos, com les presentacions, l’habitatge, les compres, la feina, etc. Aquest programa està elaborat pel Consorci per a la Normalització Lingüística i enregistrat i produït per COMRàdio.\nAquí us deixo el primer programa perquè el pugueu escoltar.\nCliqueu aquí per trobar els altres!


El Parc Infantil de Nadal de Tarragona, un espai de retrobament i il·lusió — El Club dels Tarraconins\nEl Parc va tancar les portes el 4 de gener demostrant que és possible programar activitats infantils segures tot i la pandèmia\nEsteu aquí: Inici › Notícies › El Parc Infantil de Nadal de Tarragona, un espai de retrobament i il·lusió\nImatge de la ludoteca del Parc, de la xarxa de Centres Cívics de Tarragona\nEl Parc Infantil de Nadal de Tarragona, celebrat del 27 de desembre al 4 de gener, ha tingut una ocupació mitjana de la meitat de l’aforament total permès, segons les dades proporcionades per l’organització. Aquest aforament ja estava limitat al 65% com a mesura de seguretat Covid. En total, han estat gairebé 6.000 les entrades venudes durant el Parc. En comparació amb l’última edició del Parc pre-pandèmia, la del 2019-2020, el percentatge d’assistents, tenint en compte l’aforament disponible, ha estat similar.\nPer aquest motiu l’organització valora molt positivament l’assistència al Parc tot i la situació pandèmica actual. Les mesures de seguretat Covid establertes han fet de l’esdeveniment un lloc segur on poder assistir en família aquestes festes. Mesures com l’ús obligatori de la mascareta, l’ús constant de gel hidroalcohòlic i de productes desinfectants als tallers i activitats, una major ventilació dels espais, una distribució més àmplia i separada i l’ocupació del Palau de Congressos a més del Recinte Firal per primera vegada, han possibilitat la programació d’aquest Parc.\nLes famílies han assistit al Parc agraïnt l’organització d’esdeveniments d’aquest tipus. El Parc de Nadal de Tarragona ha estat un dels pocs esdeveniments infantils que s’han programat a la demarcació i al global de Catalunya aquestes festes. I els infants s’han mostrat alegres de poder tenir un espai on divertir-se després de tants mesos de limitacions neccessàries en les activitats infantils i escolars.\nPer primera vegada, el Parc de Nadal ha posat en marxa un sistema online de reserva anticipada d’entrades per als assistents. Les famílies han pogut, així, reservar les entrades desitjades pel dia i torn concret abans d’accedir al Parc, per assegurar-se l’entrada i no quedar-se fora en una edició amb l’aforament tan limitat. Un total de 990 adults han fet ús d’aquest nou sistema.\nCom és habitual, moltes entitats de la ciutat han col·laborat en aquesta edició del Parc amb diversos tallers i activitats. Són les següents:\nComerç (Aj. Tarragona), amb el taller del joc Tarracopoli\nProtecció Civil, amb el punt d’emergències\nEmatsa, amb 3 tallers: “Pinta una gota de Nadal”, “El Cicle de l’Aigua”, i un Scape-room\nServei Català de Trànsit, amb l’activitat de “Trànsit”\nNàstic, amb el taller “Demana un Desig a l’Arbre del Nàstic”\nEls Centres Cívics, amb la ludoteca\nLa Biblioteca Pepita Ferrer, amb l’espai de biblioteca\nTarragona Ràdio, amb un set de ràdio\nEl Museu de les Matemàtiques de Catalunya, amb la Cúpula de Leonardo\nL’EMT, amb el taller de “Fes el teu Autobús”\nLa Colla Jove de Tarragona, amb l’inflable\nEl Parc de Nadal també ha col·laborat amb l’organització Todos en Azul amb un Matí Relaxat inclusiu per infants amb autisme. Una altra acció que s’ha realitzat ha estat la incorporació de pictogrames oficials als cartells de tallers i activitats, per facilitar la comunicació d’aquests infants amb les seves famílies.\nVoluntariat i pràctiques de monitoratge\nPer altra banda, aquest Parc de Nadal ha comptat, per primera vegada, amb la participació de voluntaris del projecte Sostre 360ª, de la Fundació Eveho. Aquest projecte treballa per la inserció i formació de joves extutelats sense llar de Tarragona. Un total de 12 joves han participat com a voluntaris al Parc realitzant tasques de monitoratge i també de comunicació. Han tingut l’oportunitat de treballar en equip i integrar-se en el dia a dia laboral en un espai de cohesió com és el Parc de Nadal.\nEl Parc també ha col·laborat amb la Fundació Siurana, per les pràctiques de monitoratge de joves que cursaven el curs intensiu. Un total de 24 persones han pogut realitzar les pràctiques in situ al Parc durant una jornada.


L’ÈXIT DE LES FIRES DE MAIG 2011, fan que Vilafranca continuï en el pòdium de les millors Fires multisectorials de Catalunya\n16/05/2011 - Aquest cap de setmana s’ha celebrat, amb una espectacular resposta de visitants, les Fires i Festes de Maig o dels Enamorats. Els més de 40.000 visitants que, al llarg dels tres dies, han anat a les fires, han pogut gaudir de uns estands plens de novetats i unes activitats molt atractives.\nMajoritàriament provinents de Vilafranca (53%) i comarca (33%), s’ha de destacar la presència d’un 14% de visitants de fora de la comarca (principalment de les comarques de la Vegueria Penedès). L’enquesta feta a 500 visitants ens reflexa que el 53% del visitants són de Vilafranca, 43% de la demarcació Penedès i el 4% de la resta de comarques de Catalunya. Els visitants també van valorar molt positivament les fires, destacant tots ells la seva voluntat de tornar l’any vinent.\nEls expositors també han mostrat la seva satisfacció per l’altíssima assistència al llarg de tots els dies de fires, el bon desenvolupament i el grau d’interès mostrat pels visitants i les bones vendes tot i la situació econòmica. Cal destacar també el gran nombre de promocions i sorteigs realitzats pels expositors, que cada vegada més preparen i treballen el seu pla estratègic de promoció i comercialització per a la participació en les Fires .\nCal destacar l’altíssima qualitat dels estands, amb nous formats i atractius, que varen sorprendre als visitants. L’espai de comerç va estar especialment concorregut, juntament amb l’espai d’automoció i la tornada dels tractors. La zona exterior aquest any ha pres molta força amb la construcció d’una casa, la proposta d’una discoteca mòbil o la presentació d’un camió de carreres entre d’altres propostes molt atractives.\nL’espai d’enogastronòmia va convertir-se en la zona lúdica de les Fires. Les empreses enoturístiques, amb 20 presentacions d’actius i serveis turístics del Penedès, van omplir el 100% del seu aforament (un total de 400 persones). Els sis restaurants van servir més de 3.200 degustacions i l’espai de la DO Penedès i l’Associació Vinícola Catalana va servir més degustacions que anys enrere.\nUna altra de les zones amb gran participació va ser l’escenari principal de les fires, on un gran nombre d’associacions i col•lectius varen mostrar els seus espectacles, balls i activitats per a tots els públics.\nDe la mateixa manera s’ha de destacar l’èxit de la jornada de professional que va comptar amb la visita de la vicepresidenta de la Generalitat Sra. Joana Ortega, i que va reconèixer a 150 empreses del Penedès per el seu compromís social i econòmic. Així com la trobada amb els sectors implicats, del Hble. Sr. Josep Mª Pelegrí i Aixut, conseller d’Agricultura, Ramaderia, Pesca Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya.\nFinalment, la resta d’activitats paral•leles, com la jornada castellera o la mostra d’Artesans entre d’altres van gaudir també d’un gran èxit de participació.