Decret 37/1987,de 29 de gener, pel qual s'aprova la Instrucció per a l'organització i el funcionament del Protectorat de la Generalitat sobre les fundacions privades de Catalunya\n(DOGC núm. 807, de 23-02-1987)\nHavent transcorregut els tres anys a què es refereix l'article 2 del Decret 160/1982, de 27 de maig, que aprovà la Instrucció per a l'organització i el funcionament del Protectorat de la Generalitat sobre les fundacions privades de Catalunya, s'ha procedit a la seva revisió. Amb aquest motiu s'ha pogut constatar en general la bondat dels seus preceptes, acreditada en la pràctica administrativa diària.\nTan sols ha calgut incorporar-hi el detall de la forma d'exercici del dret d'informació del Registre de Fundacions, passant a la Instrucció el contingut substancial de l'Ordre de 17 de juliol de 1984, que conseqüentment és derogada; completar el capítol VII per tal de precisar les facultats del Protectorat en la suplència de la negligència dels patrons en el compliment dels deures legals; i redactar de forma més detallada i comprensible el capítol VIII en la part corresponent al contingut dels documents que s'han de sotmetre al Protectorat d'acord amb l'article 13 de la Llei, a fi de facilitar la funció de control d'aquell.\nAltres modificacions de detall obeeixen a millores redaccionals, ordenació més lògica del text, retocs obligats per canvis legals, etc. que no requereixen cap explicació especial.\nEn canvi cal referir-se a la supressió del capítol XIV sobre l'adaptació dels Estatuts de les fundacions a la Llei catalana, pel seu caràcter transitori, si bé es deixa en vigor l'antic pel que fa a aquelles fundacions que encara no han complert aquesta obligació. Igualment se suprimeixen els annexos sobre redacció dels pressupostos i de l'inventari balanç, ja que en bona part han estat inclosos en la reforma del capítol VIII, i es deixa a la discreció del Protectorat facilitar als interessats models orientatius d'aquells i dels altres documents (núm. 38).\nPer tant, a proposta del Conseller de Justícia i d'acord amb el Consell Executiu,\nI. Àmbit del Protectorat\nIV. Organització del Protectorat\nV. Del Registre\nVI. Funcionament del Registre\nVIII. Del Control\nX. Peticions dels interessats\nXI. Expedients d'ofici\nS'aprova el text adjunt de la Instrucció per a l'organització i el funcionament del Protectorat de la Generalitat sobre les fundacions privades a Catalunya, a què es refereix la Llei 1/1982, de 3 de març, modificada per la Llei 21/1985, de 8 de novembre.\nLes unitats a què es refereixen el punt 12 i concordants de la Instrucció aprovada per l'article únic d'aquest Decret tindran el nivell orgànic que s'estableixi en l'estructura orgànica del Departament de Justícia.\nQueden derogats els Decrets 160/1982 i 322/1983, llevat dels núms. 58 al 63 de la Instrucció aprovada pel primer i l'article primer del segon, que continuaran en vigor mentre que no s'hagi efectuat l'adaptació dels Estatuts de totes les fundacions subjectes a la Llei 1/1982, de 3 de març, modificada per la Llei 21/1985, de 8 de novembre. També queda derogada l'Ordre del Conseller de Justícia de 17 de juliol de 1984 i totes les altres disposicions de rang igual o inferior a aquest Decret que s'oposin als seus preceptes.\nBarcelona, 29 de gener de 1987\nInstrucció per a l'organització i el funcionament del Protectorat de la Generalitat sobre les Fundacions privades de Catalunya\nEl Protectorat de la Generalitat sobre les fundacions privades té per missió garantir el compliment de la\nvoluntat dels fundadors d'aquelles fundacions subjectes a la Llei 1/1982, de 3 de març, modificada per la Llei 21/1985, de 8 de novembre, dintre de les disposicions d'aquestes Lleis que constitueixen preceptes de compliment obligat per a les fundacions per tal d'assegurar l'interès general dels fins fundacionals, la conservació dels béns i drets que integren el seu patrimoni i l'organització essencial de l'entitat.\n-2 Qüestions excloses\nSón matèries alienes a les funcions del Protectorat aquelles que afectin el domini dels béns de les fundacions, els seus drets i obligacions enfront d'altres persones o entitats i la responsabilitat dels òrgans de govern pels seus actes i omissions, totes les quals es regiran pel dret substantiu que correspongui i hauran de sotmetre's als òrgans competents del poder judicial. Malgrat això, el Protectorat ha de vetllar sobre aquestes qüestions en tant que afectin les competències que té atribuïdes, exigint tota la informació necessària, interposant, quan calgui, les accions judicials corresponents i compareixent i prenent part en els judicis i causes que se suscitin.\n-3 Funcions del Protectorat\nLes funcions que corresponen al Protectorat per dur a terme les finalitats expressades són les que li atribueix la Llei: portar el Registre de Fundacions de la Generalitat, comprovar i exigir el compliment de les finalitats fundacionals i les obligacions legals, concedir o negar les autoritzacions i aprovacions en els casos assenyalats en la Llei i suplir els òrgans de govern de les fundacions quan calgui.\n-4 Funcions dels Departaments de la Generalitat\nCorrespon als Departaments de la Generalitat, d'acord amb les seves competències respectives, exercir les funcions de foment, ajuda i coordinació de les fundacions segons la naturalesa dels fins fundacionals, amb absolut respecte a la seva qualitat d'entitats privades que es proposen la realització de finalitats d'interès general. Als esmentats efectes, el Protectorat els comunicarà les dades de les fundacions que registri.\n-5 Significat de les referències legals\nEn aquesta Instrucció:\na) Llei sense més especificació, correspon a la Llei 1/1982, de 3 de març, del Parlament català, modificada per la Llei 21/1985, de 8 de novembre, que regulen les fundacions privades que exerceixen principalment les seves funcions a Catalunya.\nb) Instrucció es refereix a la present disposició per a\nl'organització i el funcionament del Protectorat de la Generalitat sobre les fundacions privades. c) Procediment administratiu comú, fa referència al contingut de la Llei estatal de 17 de juliol de 1958, a les\nseves modificacions posteriors i, si fos el cas, a aquelles altres lleis o normes legals que la substitueixin i que regulin el procediment administratiu comú, d'acord amb l'article 149.1.18 de la Constitució.\n-6 Significat dels termes referents als òrgans administratius En aquesta Instrucció:\na) El Govern de la Generalitat és el Consell Executiu o Govern definit a l'article 37 de l'Estatut de Catalunya.\nb) La Direcció General és la d'Entitats Jurídiques i de Dret del Departament de Justícia o qualsevol altra que la substitueixi en el futur.\nc) El Director General és el titular de la Direcció General referida a l'apartat anterior.\nd) El Departament és el de Justícia en tant que li són atribuïdes pel Govern les funcions administratives relatives a les fundacions privades.\ne) El Conseller és el titular d'aquell Departament.\nf) El Protectorat és el que exerceix la Generalitat sobre les fundacions privades.\n-7 Significat del mot fundació o fundacions\nQuan la Instrucció al·ludeix a la fundació o a les fundacions es refereix a les entitats privades que són objecte de regulació per la Llei.\nCap dels preceptes d'aquesta Instrucció no pot interpretar-se en el sentit d'imposar noves obligacions substantives a les fundacions o de fer-les més oneroses de com resulta establert a la Llei.\n-9 Casos dubtosos\nEn cas de dubte sobre la interpretació d'aquesta Instrucció, prevaldrà el sentit més favorable a la llibertat de decisió dels fundadors i dels òrgans de govern de les fundacions.\n-10 Actuació del Protectorat\nEls òrgans administratius mitjançant els quals s'exerceix el Protectorat, en les seves relacions amb les fundacions, tractaran d'instruir, informar i assessorar els interessats en el compliment de les obligacions que estableix la Llei, abans de recórrer a l'ús de les facultats coercitives de què disposen i a l'exigència de\nresponsabilitats davant dels Tribunals.\n-11 Naturalesa del Protectorat\nEl Protectorat s'exerceix per un òrgan administratiu del Departament de Justícia, adscrit a la Direcció General d'Entitats Jurídiques i de Dret, que vetllarà pel compliment de les finalitats que li atribueix la Llei, d'acord amb la present Instrucció.\nEl Protectorat s'exerceix mitjançant les unitats següents:\na) La Unitat de Registre, que té a càrrec seu el Registre de fundacions de la Generalitat i la tramitació dels expedients previs al registrament.\nb) La Unitat de Control, encarregada de les altres funcions de vigilància de l'actuació de les fundacions que corresponen al Protectorat. Les unitats assenyalades anteriorment estaran agrupades i coordinades en una Unitat de rang superior.\n-13 Caps d'Unitat\nAl davant de cada Unitat hi haurà un Cap, nomenat pel Conseller complint els requisits establerts per a la funció pública de la Generalitat.\nCada Unitat tindrà adscrits els funcionaris administratius i els auxiliars que calguin d'acord amb el que estableixi l'organització administrativa del Govern dintre dels crèdits assignats per la Llei del Pressupost. El personal encarregat de l'exercici de funcions de naturalesa tècnica tindrà els títols professionals adequats.\n-15 Contingut del Registre\nEn el Registre de Fundacions de la Generalitat han de constar:\na) L'estructura jurídica de les fundacions, constituïda per la carta fundacional, en especial els Estatuts i les seves modificacions posteriors, i els actes de fusió, agregació i extinció.\nb) La composició inicial del Patronat i totes les modificacions posteriors.\nLes fundacions subjectes a la Llei són obligades a registrar els actes detallats en el número anterior tot seguit d'haver estat conclosos i d'adquirir força jurídica. Els patrons són responsables de l'incompliment d'aquesta obligació i el Protectorat pot exigir-los-ho. L'obligatorietat de registrar l'acte constitucional neix des de l'atorgament de la carta fundacional, en el supòsit de constitució entre vius, o de la mort del testador, si es constitueix per títol de successió, car aquests actes són irrevocables.\n-17 Efectes del registrament\nLa inscripció al Registre fa públics els actes registrats però no afecta la seva validesa ni els efectes jurídics que els siguin propis, els quals operen al marge del Registre. No obstant això, la inscripció de l'acte constitutiu de les fundacions és un requisit necessari de l'adquisició de la personalitat jurídica, de la transmissió del domini dels béns que integren la dotació inicial i del gaudi dels privilegis i els beneficis que els corresponguin, sense perjudici que aquests efectes es retrotreguin al moment de l'atorgament de la carta fundacional o de la defunció del fundador, segons si la Fundació és constituïda per acte entre vius o per causa de mort.\n-18 El registrament és preceptiu\nEl Protectorat no pot negar el registrament de cap acte inscriptible, mentre compleixi els requisits establerts per la Llei i les altres disposicions legals, i contingui totes les dades que han d'ésser registrades, en especial les exigides pels articles 8 i 9 de la Llei pel que fa a la carta fundacional. Contra la denegació d'inscripció caben els recursos corresponents.\nEl dret a conèixer el contingut del Registre, reconegut a l'article 10.3 de la Llei, s'exercirà de la manera següent:\n19.1 Les autoritats administratives i judicials de qualsevol ordre que ho necessitin per als expedients i judicis que estiguin tramitant, podran demanar les dades i els documents de què disposi el Registre relacionats amb les seves actuacions.\n19.2 Els representants legítims d'una Fundació i els membres del Patronat, justificant la seva personalitat,\npodran demanar que els sigui facilitat qualsevol document o dada d'aquella que figuri en l'arxiu i en el fitxer\ncorresponent del Registre.\n19.3 Qualsevol altra persona o entitat podrà sol·licitar comunicació de les dades registrals d'una Fundació\ndeterminada referents a les resolucions d'inscripció en el Registre, la denominació, les finalitats, el domicili i la composició i les normes de funcionament del Patronat.\n19.4 Les sol·licituds s'hauran de fer per escrit adreçat al Cap de la Unitat de Registre, acreditant la personalitat del sol·licitant, l'interès legítim que persegueix i les dades concretes que necessita. El Protectorat refusarà les peticions que no s'ajustin a aquests requisits o que no els concretin suficientment.\n19.5 La informació registral sol·licitada s'expedirà en la forma de nota simple o de certificat oficial, segons que ho demani el peticionari. Només el certificat donarà fe del contingut del Registre.\n19.6 Els certificats expressaran que no consta al Registre que hi hagi res més que ampliï, restringeixi, modifiqui, condicioni o anul·li el que se certifica.\n19.7 En les certificacions sobre la composició del Patronat d'una Fundació, s'hi farà constar que els patrons es troben en exercici del càrrec segons el Registre.\n19.8 El Cap de la Unitat de Registre expedirà les notes o certificacions tan aviat com ho permetin els treballs administratius de la Unitat, donant preferència a les sol·licituds referides en els núms. 1 i 2 anteriors, per aquest mateix ordre.\n-20 Presumpció d'exactitud\nEls actes inscrits en el Registre es presumeixen vers i vàlids. El Protectorat se'n valdrà per fonamentar les seves decisions, llevat que li consti la seva inexactitud.\n-21 Organització funcional\nEl Registre de Fundacions de la Generalitat és únic, però s'organitza en dos arxius i els fitxers corresponents. Els arxius són el d'estructura jurídica de les fundacions i el de patronats; en els fitxers s'anotarà cronològicament un resum del contingut de cada arxiu.\n-22 Organització material\nPer a cada Fundació s'obrirà una carpeta per a cadascun dels arxius i un full per a cada fitxer. Els materials, els formats i la impressió els decidirà el Conseller a proposta del Director General. Els fitxers podran consistir en un suport de tipus informàtic.\n-23 Arxiu d'estructura jurídica de les fundacions\nS'obrirà amb l'escriptura pública de carta fundacional i es continuarà amb les que recullin les modificacions successives dels Estatuts. Igualment s'hi arxivaran els expedients i les resolucions corresponents a cada Fundació per constituir-la, modificar els Estatuts i aprovar la seva fusió, agregació o extinció.\n-24 Arxiu del Patronat de les fundacions\nS'obrirà amb la relació del Patronat inicial i l'acceptació dels càrrecs, extrets, en tot el que calgui, de la carta fundacional. S'hi arxivaran les successives renovacions del Patronat i les acceptacions dels patrons.\nTambé hi seran registrats la suspensió o el cessament dels patrons produïts per decisió dels Tribunals.\nDe cada document que s'arxivi, se'n consignarà un extracte en els fulls corresponents a cada Fundació i s'hi faran constar marginalment les modificacions o la pèrdua de valor jurídic d'aquells, de forma que cada fitxer contingui sempre la història viva de la Fundació. Si els fitxers fossin informatitzats, tindran el mateix\ncontingut adaptat al llenguatge informàtic.\nVII. Funcions de suplència\nCorrespon a la Unitat de Registre la tramitació dels expedients de suplència per l'incompliment, per part dels fundadors i els seus representants o pel Patronat, de les obligacions que els imposa la Llei o els Estatuts de la Fundació.\n-27 Manca dels components del Patronat\nAls efectes de l'article 15.2.g de la Llei, s'entén que manquen les persones cridades a integrar el Patronat quan aquest incompleixi reiteradament les obligacions referides en el número anterior, malgrat haver estat advertit pel Protectorat o si el nombre dels components en exercici efectiu del càrrec fos insuficient per prendre acords vàlids segons els Estatuts de la Fundació o les normes generals de funcionament dels òrgans col·legiats.\n-28 Actuació del Protectorat\nLa resolució que tanqui l'expedient corresponent determinarà les actuacions de suplència que el Protectorat ha de dur a terme directament i immediata, mitjançant les persones que designarà, al mateix temps que incoarà l'acció de responsabilitat dels patrons negligents, si fos el cas. En tots aquests supòsits, si calgués, el Protectorat haurà de procedir a restablir, al més aviat possible, el funcionament normal del Patronat, àdhuc fent els nomenaments necessaris, els quals hauran de recaure en persones aptes, escollides entre aquelles que els fundadors haurien volgut, segons resulti dels Estatuts o dels actes inicials de constitució de la Fundació. Si això no fos possible, el Protectorat iniciarà l'expedient que resulti convenient d'entre els que regula l'article 14 de la Llei.\n-29 Obligacions dels patrons\nÉs obligació dels patrons de mantenir el Patronat amb els membres que, com a mínim, determinin els Estatuts de la Fundació. El Protectorat advertirà la falta quan es perllongui més enllà del termini fixat als Estatuts i si no el fixessin, quan transcorri un temps raonable. Si l'advertiment no fos atès procedirà de la manera establerta en els números anteriors i iniciarà l'acció de responsabilitat, si fos el cas.\nLa Unitat de Control és la competent per:\na) Examinar la documentació anual que han de presentar les fundacions d'acord amb l'article 13 de la Llei i proposar les resolucions que corresponguin segons l'article 15.2, lletres b i c.\nb) Determinar el compliment de les obligacions que s'assenyalen als patrons a l'article 12 i a la resta de la\nLlei, i promoure, quan calgui, l'acció de responsabilitat davant els òrgans de la jurisdicció ordinària en els termes de l'article 15.2, lletra d.\nc) Tramitar les autoritzacions establertes als articles 3.4, 4 i 6.3 de la Llei.\nd) Qualsevol altra funció no atribuïda per aquesta Instrucció a cap altre òrgan del Protectorat.\nEl pressupost de cada exercici contindrà, separadament, els capítols següents, si és el cas:\na) Les rendes o altres ingressos corrents que espera obtenir la Fundació de la realització directa d'activitats fundacionals i les despeses necessàries que comportin les activitats esmentades, separant ambdós en grups uniformes de la mateixa naturalesa.\nb) Les rendes brutes que produiran els béns fructífers no destinats a la realització directa de les finalitats fundacionals i les despeses necessàries per a la seva obtenció, com també els altres ingressos corrents consistents en subvencions i donatius de tercers que no hagin de ser capitalitzats, separant cada un d'ells en grups uniformes de la mateixa naturalesa.\nc) Les despeses generals, és a dir, aquelles que no puguin imputar-se directament a una activitat determinada.\nd) Les quantitats que es destinaran a la realització de les activitats fundacionals en forma d'ajuts, premis, etc. Les inversions en béns immobilitzats, llevat de les que es facin en substitució d'immobilitzats fructífers preexistents, regulats en l'article 4.2 de la Llei, han de ser objecte d'un pressupost extraordinari, en el qual es detallaran el cost, els recursos necessaris per cobrir-lo i els diversos exercicis a què corresponguin, si és el cas.\n-32 Liquidació dels pressupostos\nLa liquidació dels pressupostos es farà atribuint, a cada partida del pressupost que es liquida, els ingressos o les despeses realment haguts durant l'any i les diferències que en resultin. Quan aquestes diferències siguin significatives, hauran d'adduir-se'n les causes. S'haurà de determinar, dintre dels preceptes de la Llei, la destinació del superàvit o dèficit que en resulti.\n-33 Llibres i criteris comptables\nTotes les fundacions hauran de portar un llibre o algun altre registre d'inventaris i balanços que s'obrirà amb el contingut de la carta fundacional segons l'article 8.d de la Llei. Anualment, s'hi consignarà l'inventari i el balanç tancat el dia final de l'exercici econòmic, i la liquidació del pressupost. A més, durà aquells altres llibres que siguin necessaris en funció de la dimensió i el volum d'operacions de la Fundació. Les anotacions s'efectuaran de conformitat amb els principis de comptabilitat generalment admesos, que bastin per garantir la imatge fidel del balanç de situació al tancament de l'exercici i de la liquidació del pressupost. S'entén que es compleixen aquests requisits si la Fundació adapta totes les seves anotacions comptables a:\na) Les normes del Pla General de Comptabilitat aprovat pel Decret 530/1973, de 22 de febrer, o les de les seves adaptacions sectorials o a les normes que puguin, en el futur, substituir aquell.\nb) Les disposicions fiscals que li siguin aplicables en matèria de l'Impost sobre Societats.\n-34 Comprovants de comptabilitat\nCada assentament en els registres de comptabilitat ha d'emparar-se amb els documents que són normalment acceptats en la pràctica mercantil. La Fundació haurà de conservar aquesta documentació durant el termini assenyalat per les lleis a disposició del Protectorat, que podrà demanar-ne l'exhibició.\n-35 Habilitació de llibres i registres comptables\nEls llibres i els altres registres comptables que hagi de portar la Fundació hauran de dur-se relligats i foliats i hauran d'ésser habilitats, abans de la seva utilització, en la forma assenyalada per les lleis. També serà vàlida la realització d'assentaments i anotacions per procediments informàtics o altres d'adequats que, després, hauran d'ésser relligats correlativament, per formar els llibres obligatoris, els quals hauran d'ésser legalitzats abans que transcorrin sis mesos de la data de tancament de l'exercici. Bastarà l'habilitació obtinguda als efectes fiscals, però podrà ésser sol·licitada també del Protectorat.\n-36 Llibre d'actes\nPerquè en tingui coneixement el Protectorat en el compliment de les seves funcions i als altres efectes legals, les actes de les reunions del Patronat i dels altres òrgans de govern, autoritzades en la forma que estableixin els Estatuts, s'insertaran en un llibre d'actes, que haurà de ser habilitat de la mateixa manera regulada en el número anterior per als llibres de comptabilitat.\n-37 Memòria anual\nLa memòria de les activitats i de la gestió econòmica contindrà separadament els capítols següents:\na) Descripció i detall de les modificacions hagudes en els béns immobilitzats afectes directament al compliment de les finalitats fundacionals i raons que les han motivades. Cas que s'hagi hagut de demanar l'autorització del Protectorat, bastarà referir-se a l'expedient corresponent, però es farà constar l'estat en què es trobi el compliment de la resolució.\nb) Descripció i detall de les modificacions en els béns immobilitzats destinats a la producció de rendes, amb la mateixa observació del paràgraf anterior.\nc) Descripció i detall de les modificacions hagudes en els recursos financers propis i aliens, i raons que les han motivades.\nd) Descripció i detall dels passius contingents.\ne) Activitats pròpies desenvolupades durant l'any en allò que no resulti prou detallat en la liquidació del\nf) Activitats d'ajuda a institucions i persones, amb la mateixa excepció del paràgraf anterior.\ng) Canvis dels components del Patronat, sense perjudici de la notificació prevista als punts 15 i 16 de la Instrucció present, en compliment de l'article 10.1 de la Llei.\nh) Qualsevol altra qüestió que faci conèixer i justifiqui el compliment de les finalitats fundacionals i dels preceptes legals, únic i exclusiu objecte de la memòria, d'acord amb la Llei. En la memòria podran suprimir-se aquells capítols en els quals no s'hagi produït cap dels actes referits, però caldrà declarar-ho així.\nEl Protectorat podrà facilitar models orientatius per a la confecció dels pressupostos i la seva liquidació, els inventaris, els balanços i la memòria anual.\n-39 Reserva d'informació\nEl contingut dels documents i expedients de la Unitat de Control té caràcter reservat i no podrà ésser comunicat ni manifestat en tot o en part, llevat de la seva utilització a efectes estadístics en tractament global que no posi al descobert l'atribució dels comptes i les xifres comptables a una Fundació determinada.\n-40 Arxiu de la documentació econòmica\nLa Unitat de Control arxivarà els documents de cada Fundació, exigits per l'article 13 de la Llei, començant per l'inventari inicial extret de la carta fundacional i el pressupost per a la primera anualitat d'activitat, que s'haurà de presentar juntament amb aquella en demanar la inscripció de la Fundació i que els facilitarà la Unitat de Registre. A continuació, s'arxivaran els expedients tramitats en l'exercici de les competències de la Unitat.\n-41 Normes comunes\nLa tramitació dels expedients que hagi de resoldre el Protectorat s'ajustarà a les disposicions del procediment administratiu comú, sens perjudici de les precisions i adaptacions establertes per la Generalitat, la Llei i aquesta Instrucció.\n-42 Lloc de presentació dels documents\nEls documents poden presentar-se directament a la Direcció General, als serveis territorials corresponents o a les altres oficines habilitades per les disposicions del procediment administratiu comú.\n-43 Autorització dels documents\nEls actes de les fundacions hauran d'ésser atorgats per les persones que estiguin autoritzades per fer-ho, segons resulti dels Estatuts. Les firmes dels documents presentats hauran d'ésser legalitzades sempre que ho exigeixen les lleis o que ho cregui necessari el Protectorat per tal d'assegurar-se de la seva autenticitat.\n-44 Requisits fiscals\nHaurà de justificar-se, en cada cas, el compliment de les normes fiscals, en els termes establerts en aquelles, que afectin els actes continguts en els documents presentats o els mateixos documents.\n-45 Nombre d'exemplars\nEls documents que hagin de ser registrats es presentaran per duplicat. L'exemplar original es destina a l'arxiu corresponent; el segon exemplar serà tornat a l'interessat amb la nota d'haver estat registrat. Es considerarà com a original la còpia autoritzada que produeixi els mateixos efectes, d'acord amb les lleis.\nSi la presentació fos personal, l'oficina receptora, a petició del presentador, segellarà una còpia simple de la instància.\n-47 Sol·licitud de registre\nLa instància sol·licitant la inscripció inicial d'una Fundació, caldrà acompanyar-la dels documents següents: la carta fundacional; l'acceptació del càrrec dels patrons en una de les formes autoritzades per la Llei; el pressupost corresponent als dotze primers mesos d'activitat de la Fundació, redactat tal com disposa el número 31 d'aquesta Instrucció; i l'acreditament de l'aportació efectiva de la dotació inicial, adequada a la naturalesa jurídica de cada bé. El valor de les aportacions no dineràries s'haurà de justificar amb un certificat expedit per un professional autoritzat legalment per fer-ho. Les sol·licituds de les inscripcions registrals successives s'acompanyaran dels antecedents del document inscriptible, llevat d'aquells que ja constin en el Registre.\n-48 Sol·licitud d'autorització o aprovació d'actes\nLa petició es documentarà amb l'acord del Patronat degudament autoritzat per testimoni o certificat, la referència a les disposicions dels Estatuts en què es fonamenti, el compliment dels requisits que, si fos el cas, resultin obligatoris per la Llei o pels mateixos Estatuts, i les causes o els motius que en justifiquin la\nsol·licitud. Si l'acte tingués transcendència econòmica, el Protectorat podrà sol·licitar un estudi firmat per un professional competent i independent que descrigui les modificacions patrimonials previstes, justifiqui la viabilitat financera i aquells altres aspectes que, a judici del Protectorat, siguin necessaris per configurar l'operació.\n-49 Obstacles a la resolució\nQuan l'Administració no pugui resoldre una petició per manca de dades o perquè els documents o acords no s'ajusten a la Llei, suspendrà el tràmit i comunicarà als interessats què cal fer. Si no fossin corregides les falles en el termini legal, el Protectorat resoldrà denegant la petició, llevat que fos procedent que supleixi la negligència dels interessats.\n-50 Iniciació dels expedients\nQuan un expedient sigui iniciat pel Protectorat, en els casos en què ho autoritza la Llei, se'n donarà coneixement immediat al Patronat de la Fundació per tal que aporti les dades que calguin per a la resolució i al·legui tot el que cregui convenient. Aquesta comunicació serà independent del tràmit d'audiència immediatament anterior a la resolució que estableix el procediment administratiu comú.\n-51 Extinció de les fundacions\nSi l'extinció d'una Fundació obeeix a la iniciativa del Protectorat i no és acceptada expressament la seva procedència pel Patronat, una vegada tramitat l'expedient, l'autoritat competent formularà proposta de resolució, que s'elevarà a l'òrgan corresponent de la jurisdicció ordinària en compliment de la disposició de l'article 34 en relació amb el 22 de la Constitució, i es comunicarà als interessats perquè puguin comparèixer-hi.\n-52 Competència per resoldre\nCorrespon al Conseller de dictar la resolució d'inscripció inicial de les fundacions, modificació dels Estatuts i fusió, agregació i extinció d'aquelles. Les altres resolucions seran adoptades pel Director General. Aquest podrà, però, delegar en el Cap de la Unitat de rang superior a què es refereix el punt 12 d'aquesta Instrucció, l'adopció de les resolucions que li corresponguin, d'acord amb les disposicions legals.\n-53 Propostes de resolució\nLes propostes de resolució correspondran al Cap de la Unitat que tramiti l'expedient, si no se les reservés personalment el Director General. Quan la resolució no sigui de la competència d'aquest, visarà la proposta.\n-54 Forma de les resolucions\nLes resolucions no hauran d'ésser fonamentades quan siguin acceptades totalment les peticions dels interessats i no corresponguin a la competència del Conseller. En aquest cas bastarà que la resolució es faci constar en el document que s'ha d'arxivar i en la còpia que s'ha de tornar als interessats, àdhuc per mitjans mecànics i formularis uniformes. En tots dos llocs constarà la firma manuscrita de l'autoritat competent per resoldre.\n-55 Execució de les resolucions\nQuan una resolució autoritzi o aprovi actes que hagin d'ésser executats posteriorment per la Fundació interessada, els seus representants justificaran el seu compliment en les memòries anuals de què tracta l'article 13 de la Llei. El compliment dels actes de liquidació i destinació dels béns sobrants d'una Fundació extingida, l'hauran de comunicar al Protectorat directament els patrons, la responsabilitat dels quals davant de l'Administració no\ncessarà fins llavors.\n-56 Recursos administratius\nLes resolucions del Director General, ni que siguin dictades per delegació pel Cap de la Unitat de rang superior a què es refereixen els punts 12 i 52 d'aquesta Instrucció, podran ésser objecte de recurs d'alçada davant del Conseller.\n-57 Recurs jurisdiccional\nContra les resolucions del Conseller es pot, en tot cas, presentar recurs davant la Jurisdicció Contenciosa\nAdministrativa, havent complert prèviament els tràmits que siguin preceptius de conformitat amb la legislació vigent.


El Consell Municipal d'Infància i Adolescència de Sant Antoni de Benaixeve posarà “multes” contra l'incivisme - Noticias CAMP DE TURIA\nDurant aquesta vesprada, el Consell Municipal d’Infància i Adolescència (CMIA) de Sant Antoni de Benaixeve recorrerà els carrers del municipi i imposarà multes en paper on vegen accions incíviques i irrespectuoses amb la població. Aquestes accions poden ser cotxes estacionats en llocs on no els correspon, fem fora de les papereres, etc.\nUn dels objectius, per exemple, n’és que vagen sols a l’escola. També ho és el projecte de les Multes Morals. “Si retornem les places i els carrers als nostres xiquets i xiquetes, la ciutat serà de totes i tots” defensa Tonucci.\nPer tot això, aquesta vesprada a partir de les 16 hores, el CMIA durà a terme aquesta acció de gran repercussió i significat per a Sant Antoni de Benaixeve; una proposta amb la qual ser escoltats i contribuir a la millora del nostre municipi.


JOAN HERNÀNDEZ: «Van Helsing i Sant Miquel s’assemblen molt més del que es podria pensar!» - El Periòdic d'Andorra\nJOAN HERNÀNDEZ Codirector d’Els Pastorets\nJOAN HERNÀNDEZ: «Van Helsing i Sant Miquel s’assemblen molt més del que es podria pensar!»\nPublicat el Divendres, 6 de gener de 2017 | 03:45 h\nJoan Hernàndez, un dels dos directors de l’edició d’enguany d’Els Pastorets.\nJoan Hernàndez codirigeix per primer cop amb Alfons Casal el clàssic de Josep Maria Folch i Torres a l’Auditori Claror de Sant Julià de Lòria avui i demà. L’obra, que arriba a la seva 23a edició, compta amb la dupla Hernàndez-Casal a la direcció, mentre que les darreres edicions van ser dirigides per un dels dos al mateix temps que l’altre assumia el paper d’ajudant. Enguany, la representació està ambientada en l’imaginari del comte Dràcula, un context que, malgrat pugui semblar estrany, guarda moltes similituds amb la representació nadalenca. / Per MARC SOLANES\n–Què suposa que, per primer cop, tant Casal com vostè dirigiu l’obra com a directors?\n–(riu). Aquest canvi suposa que tinguem una mica més de feina en posar-nos d’acord. Malgrat tot, fa molts anys que ens hem dirigit l’un a l’altre i tenim una visió molt semblant del que ha d’haver-hi a l’escena. Portem molt de temps junts treballant en tot tipus d’ambients.\n–Com heu encarat l’edició d’enguany?\n–Amb molta il·lusió perquè potser serà la última edició encapçalada pels dos. Sempre intentes donar-li una volta, un cop d’aire fresc, alguna novetat que, malgrat no es desvirtuï el text original, si que modifiqui lleument alguns aspectes de l’obra.\n–Aquest any, ambientada en Dràcula!\n–Doncs sí, i estem molt contents del resultat!\n–Com es pot adaptar a una obra nadalenca tradicional catalana a un imaginari com el de Dràcula?\n–Al principi potser ha sigut una mica complicat, però després te n’adones que hi ha tants elements en comú que no sorprèn tant com podria semblar en un principi. Hi ha un poble que té por a una figura demoníaca, uns herois que intenten burlar l’enemic, una noia en perill i un caçador de vampirs (de Satanàs, en el nostre cas). Hi ha moltíssims elements en comú que fan molt més fàcil l’adaptació.\n–És curiosa la comparació de Van Helsing amb l’àngel de Sant Miquel!\n–(riu) No tant com sembla! Els últims anys havíem apostat per un Sant Miquel femení pel fet de poder recrear una guerra de sexes (ja que Satanàs era masculí). L’espasa i l’estaca acaben representant elements molt similars destinats a acabar amb l’enemic.\n–Hi ha hagut molts canvis en el diàleg dels personatges?\n–No pas! Exceptuant un parell de frases que hem inclòs a la dramatúrgia, no hi ha hagut pràcticament canvis. Consiteix més aviat en una picada d’ull a la història del comte Dràcula i prou.\n–S’han de reinventar cada any, Els pastorets, per seguir mantenint aquest èxit entre el públic?\n–És una opció que pots escollir fer o no, però crec que sí. L’any passat vaig decidir-me per un format més clàssic però al final no m’hi vaig poder resistir i vaig convertir l’infern en una mena de circ! Tu pots apostar per tradició pura i dura o pots tenir la inquietud de donar-li una volta, com és el nostre cas.\n–Hi ha algun actor professional del país que hi participi aquest any?\n–Més que actors professionals, Els pastorets aposta per una direcció professional i uns actors de tot tipus. Tenim des de participants amateurs de tot el país fins a integrants de diverses companyies, que aporten el toc més professionalitzat. Aquest any tenim a alguns membres de Lapsus Teatre, Estripajecs, Companyia Carbassó...\n–Mai passaran de moda?\n–Jo crec que no. Són una cosa tant vinculada a les festes de Nadal que, si ho fan, també pot arribar a passar de moda un pessebre o un arbre, que són elements molt arrelats per aquestes dates.\n–Quina ha estat la clau del seu èxit, al llarg de la història?\n–Jo penso que va molt lligat a la tradició. Per aquestes dates volem veure la cavalcada de Reis, volem cagar el Tió i volem veure Els pastorets. També penso que el fet de tractar-se d’una història popular funciona moltíssim: «Teatre fet pel poble i per al poble». Es tracta d’una història amb molta força.\n–Només hi haurà quatre representacions, li agradaria que n’hi haguessin més?\n–Jo crec que amb quatre representacions n’hi ha suficient, però no ho descartaria. Tot i això, crec està ben representat el fet que n’hi hagi dues abans de final d’any i dues més després, a banda del fet que es tracta d’actors i actrius amateurs als que no se’ls pot exigir més.\n–Quan va començar el càsting?\n–Va ser a finals de setembre. M’agradaria destacar que no es tracta d’un càsting que descarta persones sinó que serveix per reubicar i assignar papers als diferents participants.\n–I els assajos generals?\n–Es van realitzar el cap de setmana del 17 i 18 de desembre i, per com han anat, es preveu un èxit pel que fa a l’actuació!


Observed(o): reflexionem sobre la mirada.\nAl llarg del mes d’Octubre i en diversos espais de la ciutat, el fotògraf Jordi V. Pou presenta Observed(o), una intervenció artística que ha estat creada a partit d’una col·lecció de 1500 fotografies d’ulls descarregades de la xarxa instagram.\nEl projecte Observed(o), que es realitza en cooperació amb diverses entitats de la ciutat com el Museu d’Art Jaume Morera, l’IEI, La Panera, la Universitat de Lleida i la Fundació Ferreruela Sanfeliu entre d’altres; es materialitza a través de diverses accions: banderoles en balcons, insercions en premsa, xapes, impressions en paper, accions amb pancartes que es mostraran en trobades públiques, etc. Concretament la façana de la FFS, a l’espai habitualment utilitzat per ELMUR.NET (Av. Dr. Fleming – cantonada passeig de Ronda), presentarà la peça de video-creació “Loop”, un muntatge impactant en el qual els ulls i les mirades en són protagonistes.\n“Tots som observadors, tots som observats” és el tema central d’Observed(o), un projecteque explora de forma creativa els canvis socials que han provocat les pràctiques fotogràfiques contemporànies. La interacció de la fotografia feta amb mòbils i les xarxes socials ha suposat un increment exponencial de les fotografies fetes i compartides públicament. Fotografies de les quals tots en som protagonistes: “tant fem fotografies com hi som inclosos. Ens hem convertit alhora en observadors i observats, i no sempre de manera voluntària” apunta Pou. Observed(o) ens convida a reflexionar sobre aquesta paradoxal situació en què els responsables directes d’un món que ens observa constantment, que gairebé ens vigila, som nosaltres mateixos.\nObserved(o) és un projecte pensat per què sigui una descoberta diària per als habitants de la ciutat, que dia a dia percebin la presència dels ulls al seu entorn, fins a sentir-se observats. Jordi V. Pou\nTotes les accions s’aniran recollint a la web del projecte: www.weareallobserved.net\nObserved(o) a elmur-Lleida: https://vimeo.com/75980038\nObserved(o) al TN Comarques - TV3: https://vimeo.com/77683041


La commemoració de la Crema de la ciutat de 1706 ret homenatge als vila-realencs socarrats | Diaridelaplana.com\nLa commemoració de la Crema de la ciutat de 1706 ret homenatge als vila-realencs socarrats\nVila-real - El regidor de Tradicions, Pasqual Batalla, ha presentat els actes commemoratius\nDiaridelaplana.com - 10/01/2014\n"Es tracta d'uns fets d'una importància extraordinària i de notable impacte", explica el regidor, per a qui "és important fer-los cada any més presents en la memòria dels ciutadans". Per aquest motiu, Batalla ha agraït a les dues entitats convocants, Acció Cultural del País Valencià i l'associació cultural Socarrats, la rellevància que han sabut donar-li a la commemoració.\nPer la seua part, Toni Royo, des d'Acció Cultural, recorda que fa 20 anys es va començar a commemorar un dels fets més importants de la història de Vila-real i que "el coneixement i la informació d'aquests fets ha anat augmentant gràcies a la realització de treballs d'investigació sobre el tema".\nEl president de Socarrats, Fermín Font, lamenta els "passos enrere que s'estan donant al País Valencià, com el tancament de RTVV", per la qual cosa, apunta, "s'ha de fer una mirada a la memòria, per agafar impuls i no tornar a cometre les mateixes errades". "La commemoració dels fets del 12 de gener de 1706 és un dels actes principals de l'associació Socarrats des de fa més de 20 anys, primer amb poca gent, però els últims anys s'hi han sumat nombrosos participants", afegeix. Font també ha anunciat el nomenament com a Socarrat Major d'enguany del grup musical Obrint Pas, de qui es parlarà en la conferència organitzada el 24 de gener amb Josep Vicent Frechina.\nLa marxa commemorativa eixirà dissabte a les 18.00 hores de la seu de l'associació cultural Socarrats, passarà per davant del Casal Jaume I i avançarà cap a la plaça Major per acabar a la torre Motxa, on tindran lloc els parlaments i l'ofrena als vila-realencs i vila-realenques. L'acte, en el qual tant Batalla com Royo i Font han animat els veïns a participar, comptarà també amb la participació dels Micalets del Regne de València.


PEDRAULES. ESCORPÍ (491) – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nPEDRAULES. ESCORPÍ (491) Per Joan Pons Pons\n10 agost, 2020 - by Bep Al·lès - 3 Comenta.\nSempre ho recordaré perquè va ser un dia intens, emotiu, agradable. Ens trobàvem a la bella localitat d’Alaior, havíem participat a la Fira del Llibre en Català de Menorca i ens preníem un descans abans de l’acte estrella: un recital del músic Guiem Soldevila que havia musicat poemes de Nura obra del poeta local Ponç Pons. La fira estava sent multitudinària. La presentació de Gossos de pluja per part de Miquel Àngel Marquès, que també havia presentat Les bodes del diable de Pau Faner, havia comptat amb un públic entusiasta. Mentre esperàvem el nostre torn de presentació de novetats Marc Pons m’havia presentat Ángel Gabilondo i havíem mantingut una conversa confusa que acabaria sent premonitòria i estranya. Durant una d’aquestes pauses entre presentació i presentació, uns quants escriptors havíem anat a prendre un cafè o una cervesa a un bar que hi havia -o que hi ha- davant el convent de Sant Diego, edifici dessacralitzat entre les imponents parets del qual se celebrava la fira del llibre. Érem en Pere Gomila, en Miquel Àngel Maria i un servidor. El fantàstic poeta alaiorenc, el millor del seu meravellós poble al meu modest parer, encara no era vocal per Menorca de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana. En Miquel Àngel Maria tampoc no era encara Conseller de Cultura. Jo encara no havia començat a escriure i a publicar les meves pedraules (les paraules són les pedres dels escriptors) al diari Menorca. De fet, i en un altre nivell, Marc Pons encara no era diputat al parlament de les Illes Balears ni conseller del Govern Balear. I Ángel Gabilondo no era diputat a l’Assemblea de Madrid. Ens trobàvem, per tant, en un moment d’impàs. Com quan la mar està en calma, el cel tapat i sembla que qualque cosa terrible està a punt de succeir.\nÉrem tres amics, tres escriptors que preníem una copa, un cafè, una cervesa durant un descans de la fira del llibre en un bar. Un dels temes que va sorgir va ser publicar o no al diari Menorca que, com si participés també d’aquest impàs, encara no s’havia venut al Grup Serra i encara era de capital menorquí i no mallorquí. No era cap misteri que el diari Menorca dirigit per Josep Bagur era un periòdic de dretes, monàrquic i catòlic i tampoc no era cap secret que estava escrit en la seva major part en castellà. Quin sentit tenia publicar-hi si no comparties la seva ideologia retrògrada i conservadora? En Miquel Àngel Maria n’estava convençut. Hi havíem de publicar per contrarestar amb les nostres firmes aquest cabal regressiu que perjudicava el present i el futur de Menorca. L’agut escriptor de Maó, que acabaria sent anys més tard el nostre Conseller de Cultura, va ser insistent i ens devia convèncer. En Pere Gomila va començar a publicar, o va reprendre, els seus escrits al diari Menorca que han marcat una línia elegant i pausada en el camp de la poesia i de la crítica literària. I jo vaig decidir-me a col·laborar-hi també amb les meves pedraules. Durant aquest llarg període de temps vam ser còmplices d’una paradoxa. Escriptors progressistes, d’esquerres, republicans, ecologistes, feministes, etcètera, etcètera, intentant desviar, encara que fos una mil·lèsima, la inèrcia del feixuc vaixell que s’escorava perillosament cap a la dreta amb els nostres escrits poètics, filològics, polítics, literaris, periodístics o, simplement, humanistes.\nLa realitat ha demostrat que érem cavalcats per l’escorpí.\nEn Pere Gomila va ser acomiadat del diari Menorca com a col·laborador amb l’excusa d’un ajustament d’opinadors. I jo vaig veure com se’m censurava una crítica literària i com se’m convidava, no a través de les paraules però sí a través dels fets, a abandonar el diari Menorca. Era sorprenent? No. L’escorpí no era bo i tampoc no era dolent. La granota no era bona ni tampoc dolenta. Simplement, l’escorpí s’havia deixat endur per la seva naturalesa i havia picat la granota que el duia damunt l’esquena mentre travessaven el cabalós riu. Per tant, de cap de les maneres era sorprenent. Per tant, no ha estat sorprenent que em censuressin una pedraula. Era la seva naturalesa. La naturalesa del diari. La naturalesa de l’escorpí. M’ho han confirmat, ja sigui en privat o d’una manera oberta i pública, multitud de granotes; vull dir, d’antics col·laboradors o, encara més lacerant, d’antics treballadors a sou del diari. Així que havia de succeir. Com em va dir la meva assenyada sogra, ha estat un miracle que duressis tant. L’escorpí ha reprimit durant molt de temps la seva picada però al final ha deixat anar el seu verí. El que sí que m’ha sorprès després de durs articles dedicats a la monarquia, a la corrupció política, a la idea franquista d’Espanya, al terrorisme d’estat, a la repressió d’innocents immigrants per part de la policia ha sigut que l’escorpí hagi decidit picar la granota esperonat per una crítica literària! La faula africana de l’escorpí i la granota acaba amb els dos animals morts. Per sort, el verí que destil·la el diari no és gaire potent per la seva limitació geogràfica circumscrita només a Menorca. I jo, d’altra banda, o hi estic immunitzat o tenc la pell molt gruixada. Tots dos hem sobreviscut. Cap dels dos no s’ha ofegat. El diari Menorca continuarà sent el diari de dretes, espanyolista, monàrquic, catòlic i escrit en castellà que continuaran llegint els menorquins de dretes, monàrquics, catòlics, espanyolistes i que han renunciat al menorquí, a la varietat menorquina del català. I jo continuaré publicant les meves novel·les -o no-, rebent premis literaris -o no-, escrivint crítiques literàries o obres de teatre o guions de televisió i cinematogràfics amb una lleu cicatriu a la meva esquena de granota que serà com l’osca al revòlver d’un solitari vaquer.\nI la conversa que vam mantenir un mes de novembre de l’any 2011 tres escriptors que estimam Menorca encara no té resposta. Fan bé els escriptors i periodistes d’esquerres col·laborant amb un diari de dretes? El seu poder individual és capaç de contrarestar el verí conservador que destil·la i que emmetzina la societat menorquina? O és una arrogància descomunal i, per tant, profundament ingènua? No ho sé. L’única conclusió a la qual he arribat és que Menorca ha de menester amb una urgència letal un mitjà de comunicació que doni veu a la majoria de menorquins que se senten -que ens sentim- progressistes, ecologistes, feministes i que no ens avergonyim de la meravellosa llengua que ens van llegar, com si fos un valuós tresor, els nostres avantpassats. Si no ho aconseguim, la decadència de la nostra illa serà imparable i s’assemblarà a una confiada granota i a un irreprimible escorpí que acaben enfonsats i ofegats en un cabalós riu.\nEm voleu acompanyar en aquest emocionant viatge?\nAl món es coneixen 1400 espècies d’escorpins. A Europa només 8. A Menorca existeixen 2 espècies d’aquest petit depredador amb una coa retràctil proveïda d’una ungla o fibló verinós. A pesar de la seva mala fama, la picada de les varietats balears de l’escorpí no passen de ser similars a la mossegada d’una vespa. A la nostra illa hi ha la dita Sortir com un escorpí. Significa «contestar amb molta malícia o irritació». Es diu que l’aparició d’escorpins és senyal de pluja. Un refrany menorquí assegura que «La picada d’escorpí, amb mel s’ha de guarir». Vol dir que els ressentiments causats per accions o dites malèvoles s’esborren a força de suavitat i bon tracte.\nArticle anterior Albert Guinovart estrena avui vespre projecte i obra a Ciutadella\nSegüent article Emilia Suárez, responsable del Centre Municipal Universitari: “Per primera vegada els estudiants universitaris es plantegen fer carrera a Menorca”\n3 Comments on “PEDRAULES. ESCORPÍ (491) Per Joan Pons Pons”\nCaterina Rossello Catchot ha dit:\n10 agost, 2020 a les 7:35 pm\nMolt encerteda des del meu punt de vista la metáfora, enhorabona\n11 agost, 2020 a les 3:08 pm\nQuan em van donar (o concedir) el “Far”, distinció de la qual no entenia la més petita idea, vaig fer un “spitch” o com es digui, on vaig recordar al meu avi que no va poder ser faroner per dificultats “teòriques” a l’examen fet a València a finals del segle XIX”, com si la teoria fos determinant de què la llum del far (quasi sempre generada a partir de carbur càlcic) fos depenent de la “teoria”. Deia mon pare que l’avi deia que havia anat a l’examen de faroner amb un altre menorquí, que va passar l’examen teòric molt bé, però que no era capaç d’encendre un misto. L’enginyer que els va examinar els hi va dir que entre ells dos es podia fer el millor faroner de la mar Mediterrània, però que les normes no entenien de parelles (de la Guàrdia Civil, sí, és clar, però açò no era de la seva incumbència). Per tant el meu avi i l’altre, el “teòric” van tornar a Menorca, el meu parent fent de llauner, pescador i el que sortís, i l’altre no ho sé. Potser va passar a ser funcionari, dit sia sense cap mala intenció.\nTambé vaig recordar que a Menorca, abans de 1939, hi havia dos diaris perfectament oposats, el monàrquic (El Bien Público) i el republicà (La Voz de Menorca). Així, tothom podia llegir el que més li convenia.\nAvui (2020) a part del virus monàrquic, només tenim un diari (he dit “diari”) que vaig qualificar d’antibiòtic ‘Ampli espectre”., més o manco dirigit cap a una banda o una altra. No hi ha res més, a parer meu.\nCreu-me que la qüestió de la censura o no del teu article, no l’he vist objectivament, per mor del meu interès pels teus escrits, però crec (creure no és pecat, de moment) que cal treure foc a la foguera.\nEt seguiré llegint, tal com voldria que segueixis llegint els meus simples articles, eclèctics i contemporitzadors, atès que la meva capacitat literària és prou pobre. Pensa que des de 1961, quan em van enviar a estudiar a Barcelona, per allò de què fos un home de profit, un servidor escrivia a ca meva en un deplorable menorquí-català, i així ho vaig anar fent fins al moment que la correspondència escrita va morir per mor del telèfon.\nEl fet que passés a escriure en català més o manco normatiu s’inicià, no arriba a cinc anys, quan vaig començar a fer “Miscel·lànies”, que ha continuat amb altres col·laboracions més o manco periòdiques i, per descomptat voluntàries, tenint en compte el fet que escriure no és el meu ofici.\nM’ha donat una bona idea; “perquè escric?”\nSalut i molta paciència, Joan i expressions a la teva gent.\n11 agost, 2020 a les 5:53 pm\nBenvolgut Antoni, abans de 1939, a Ciutadella hi havia El Iris Diario Católico (1913-1936) i El Iris Diario Antifascista (1936-1937). El Bien Público y La Voz de Menorca eren els dos diaris de Maó. Només és una apreciació i gràcies pels teus comentaris.


Creu Roja reforça l’orientació laboral amb més de 2.300 persones a la Comunitat Valenciana – RiberaTV\nCreu Roja reforça l’orientació laboral amb més de 2.300 persones a la Comunitat Valenciana\nEl Pla d’Ocupació procura reduir l’impacte econòmic i social del COVID-19\nEl Pla d’Ocupació treballa per a reduir la bretxa digital, fer costat als qui ho tenen més difícil i mediar amb empreses que necessiten personal qualificat en aquest moment.\nEl 30% de les persones amb les quals es treballa des del Pla d’Ocupació no disposa de cap dispositiu amb connexió a internet.\nDesprés de la declaració de l’Estat d’Alarma, a mitjan mes de març, Creu Roja Espanyola va posar en marxa la major operació de la seua història quant a mobilització de recursos, capacitats i persones, el Pla Creu Roja RESPON enfront del COVID-19.\nL’objectiu d’aquest Pla a dos mesos és el d’atendre a més d’1.350.000 persones vulnerables i població en general a través d’una intervenció integral que contempla àmbits sanitaris, d’emergències o d’inclusió social.\nLa millora de l’ocupabilitat és una de les línies d’aquest Pla Creu Roja RESPON. El Pla d’Ocupació de Creu Roja que, en 2019 va atendre 7.747 persones amb dificultats per a accedir al mercat laboral a la Comunitat Valenciana amb un total de 1.430 insercions, ha mantingut i intensificat la seua activitat des de la declaració de l’Estat d’Alarma, realitzant un gran esforç per part dels equips, així com reforçant els recursos i duent a terme adaptacions tecnològiques per a continuar fent costat a les persones.\nEn els quatre primers mesos de l’any, els equips del Pla d’Ocupació ja han registrat atencions amb 2.385 persones a la Comunitat Valenciana (63% dones) per a millorar la seua ocupabilitat i acostar-les al mercat de treball. Malgrat la difícil situació per la qual travessen moltes empreses del nostre país, s’han mantingut diferents col·laboracions en matèria de formació, prospecció del mercat laboral i fins i tot intermediació.\nA la Comunitat Valenciana, per exemple, s’han gestionat ofertes de treball per a empreses de neteja, indústria, supermercats, cuidats de persones majors, teleoperadores i en el sector agrícola.\nEl Pla Creu Roja RESPON atorga al Pla d’Ocupació un paper fonamental perquè les persones s’activen laboralment i, en alguns casos, reorienten les seues capacitats professionals. Segons la responsable del Pla d’Ocupació a la Comunitat Valenciana, Mª Carmen Torres, “l’ocupació serà fonamental en els pròxims mesos per a evitar la cronificació de la pobresa. Per això animem a les persones participants perquè aprofiten aquest context per a formar-se i estiguen preparades per a l’ocupació quan es reactiven tots els sectors productius”-\nEl Pla d’Ocupació ha hagut de redefinir totes les activitats d’orientació i capacitació laboral a un format en línia. Per a això, Creu Roja ha centrat els seus esforços en un cens tecnològic per a conéixer l’equipament amb el qual comptava cada persona, així com les seues competències digitals per a continuar la seua formació. Conforme a les dades obtingudes, un 30% de les persones amb les quals es treballa en el Pla d’Ocupació no disposa de cap dispositiu amb connexió a Internet. Per aquest motiu Creu Roja treballa en diferents solucions adaptades a cada cas, proporcionant en règim de préstec dispositius o accés a internet.\nDes de l’inici de l’Estat d’Alarma, el treball del Pla d’Ocupació s’ha centrat en la informació i orientació a les persones per a la cerca activa d’ocupació, accions formatives en competències bàsiques, transversals i digitals, difusió de recursos audiovisuals o tutories personalitzades de suport.\nLa formació resulta fonamental en l’accés al mercat laboral. Des de principis d’any Creu Roja ja ha realitzat 568 cursos a la Comunitat Valenciana amb participació de 1.175 persones a la Comunitat Valenciana. Durant l’Estat d’Alarma, els equips d’Ocupació han realitzat, per exemple, cursos de carnisseria o xarcuteria, venda de comerç, gestió de xarxes socials i habilitats comercials per a emprenedors, així com assessoria d’imatge influencer per a venda en comerç.\nEn aquest context el Servei Multicanal d’Informació i Orientació laboral CRE-e s’ha mostrat com un servei fonamental del Pla d’Ocupació de Cruz per a estar prop de les persones en matèria de millora de l’ocupabilitat i cerca d’ocupació. Tots els canals d’aquest servei s’han reforçat per a solucionar tots els dubtes de la ciutadania, des de conéixer l’abast de les mesures adoptades, fins a saber com sol·licitar prestacions o els tràmits que han de realitzar les persones afectades pels ERTEs, entre altres assumptes que els afecten en el pla laboral davant aquesta situació de crisi.\nEl Servei Multicanal d’Informació i Orientació laboral CRE-e compta amb un telèfon gratuït: el 900 22 11 22, el número de WhatsApp 678 502 136 i de manera online a través de www.cruzroja.es/cree i els seus comptes en Instagram,Facebook, Twitter, YouTube i Pinterest, on poden trobar-se recursos i píndoles formatives que complementen l’atenció prestada pel servei.\nCreu Roja representa el major moviment humanitari, ciutadà i independent del món que porta 155 anys col·laborant amb entitats públiques i privades perquè la humanitat i la dignitat arribe a totes les persones en qualsevol lloc i en tot moment i circumstàncies. Des del començament de la crisi del COVID-19, Creu Roja està actuant en tots els països del món afectats, representant la major mobilització de recursos, capacitats i persones en la seua història en favor de les persones més vulnerables i la població general.\nA Espanya, Creu Roja compta amb més de 200.000 persones voluntàries i més de 1400 punts d’atenció en tot el territori, que permeten atendre anualment a més de 4 milions de persones a nivell nacional, de les quals més de 1,7 milions són ateses des de programes socials. Amb el suport de +1.360.000 socis, empreses i aliats.\nCreu Roja reforça l’orientació laboral amb més de 2.300 persones a la Comunitat Valenciana added by Ribera Televisió on 6 maig, 2020


Vinyas d'Empremta i la recuperació d'un llegat | malviatge\nVinyas d'Empremta i la recuperació d'un llegat\nNavàs, i en general tot el Bages, és el pòsit més important de la viticultura catalana. De fet no fa tants anys que en aquesta zona s'hi cultivaven fins a 35.000 hectàrees de vinya (actualment, la DO Pla de Bages supera per poc les 400 hectàrees de vinya). Avui, encara són desenes de famílies que elaboren el seu propi vi a partir d'alguna de les feixes que de manera minuciosa cultiven els seus ceps. Les costes de Vilafresca en són una bona mostra. El seu perfil dibuixa petits costers. Cultivats com petites hortes. On s'hi troben aquelles barraques en les que el seu propietari hi acumula estris i materials de tot tipus (a vegades de forma excessiva). Boscos i marges que amaguen un dels patrimonis més importants de la viticultura a Catalunya.\nen Gerard Vinyas al centre focus de la conversa (foto d'Anna Artis)\ncaminant entre les sinuoses feixes de les costes de Vilafresca (foto d'Anna Artis)\nLa família Vinyas són els que ens han portat fins aquesta terra. La passada edició de la fira Microvi (d'Avinyonet del Penedès - Arbosar) vam tenir l'oportunitat de conèixer l'Isidre i el Gerard (del celler Vinyas d'Empremta). La seva història, la passió amb la que la transmetien i el seu vi (Rusc, elaborat amb la varietat Turbat) ens van emocionar. Les lesions de l'Isidre (entosudit esportista), l'estima a la terra del Gerard, l'atzar d'un matí de mountain bike van portar a aquest pare i el seu fill a la viticultura. Obstinació a recuperar un paisatge de vinya, a cavall de petits costers, entre barraques de pedra seca, al costat de tines excavades a la pedra (d'aproximadament 1,5m de diàmetre),... Trepitjar aquesta terra i viatjar a través del temps, segles enrere, per tal d'imaginar-nos la seva activitat vitivinícola ens posa la pell de gallina.\nen Gerard mostrant les singularitats del paisatge que ens rodeja\nmoment en que ens trobem amb l'Isidre just sobre les tines picades a la pedra (foto d'Anna Artis)\nTotes les mans de la família Vinyas han treballat 5 anys incansablement, dia rere dia, totes les hores disponibles, a recuperar un patrimoni vitícola que avui en Gerard ens ensenya. Mentres el seu pare, just al marge de més avall, acaba de desbrossar tota una zona qui sap si per plantar-hi alguna de les antigues viníferes que recuperen (Malvasia Roja, Garcenc, Pansera, Bartrol, Parraleta, Fumat, Aramó, etc...). Des d'allà ens saluda i ens expliquen com treballen les seves 4 hectàrees de vinya (Atenció! Repartides en més de 40 feixes). Des del sistema de poda de les seves vinyes evitant les zones de dessecament que provoquen el talls i així facilitar la correcta circulació de saba. Des de l'aprofitament del sarment d'un vell cep centenari per injertar-hi una de les varietats recuperades. Des de la biodiversitat que conserven i enriqueixen a través de les capes herboses. I des de la sensibilitat que els hi desperta la biodinàmica - moment que en Gerard aprofita i ens ensenya alguns dels preparats que elabora i aplica a les seves terres.\nbona part de les quatre hectàrees van ser reempeltades per varietats autòctones\nen Gerard servint les copes de Sucamulla a peu de vinya (foto d'Anna Artis)\nEl patrimoni d'aquella terra és tal que fins i tot en Gerard ens arriba a ensenyar un antic celler (d'una època desconeguda), un macabeu d'origen prefil.loxeric, un antic forn d'oli de ginebró i unes vinyes d'on els ceps neixen i viuen entre grans lloses de pedra (escadolles). Empremtes sobre el paisatge que recorden unes èpoques en les que l'home vivia i s'alimentava dels fruits que li donava la muntanya. Envoltats d'aquestes petjades tastem el Sucamulla 2014 (elaborat a partir del Macabeu prefil.loxèric i una petita part de Picapoll). Un vi fresc, equilibrat, certa opulència en boca, tocs salins i al final amargs. Una bona mostra del potencial d'aquesta terra i dels qui la treballen.\nles senyals sobre la roca deixen entreveure del que es tractava. Un celler en tota regla! (foto d'Anna Artis)\nen Gerard mostrant el que va ser un forn d'oli de ginebró\nceps que viuen entre les grans llosses de pedra (foto d'Anna Artis)\nJa a casa de la família Vinyas i del seu celler (d'allò més funcional) en Gerard ens parla de les seves vinificacions en àmfores (Bonadona Terrissers), dels peus de cuba que arrenca a la mateixa vinya i altres pràctiques enològiques. Qui l'escolta sap prou bé que es tracta d'una persona amb les idees clares. De ben segur caminarà per senders incerts, però que no tinc dubte que aconseguirà bona part dels objectius que es planteja. El seu convenciment també és el meu per pensar això. Al patí tastem el Corsai 2013 (monovarietal de Sumoll). Un vi que necessita encara un temps de repòs, però que ens entaula a una conversa que s'allarga fins l'hora del dinar.\na casa i bodega de la família Vinyas (foto d'Anna Artis)\nmoments distesos entre copes de Corsai\nCito paraules de l'Isidre. Les mateixes que donen nom al seu blog. I que interpreten al peu de la lletra la feina que fan a les costes de Vilafresca. Veure i viure, observar i sentir. Ells són un exemple singular d'aquella viticultura heroica. D'aquells que tossudament no volen perdre les arrels d'una terra fèrtil. D'aquelles persones a les que us recomano visitar i escoltar. D'aquells vins que ens faran gaudir!\nEtiquetes: Bages, DOPladeBages, enoturisme


Una famosa presentadora de TV, a treballar des de casa com a mesura preventiva\nBarcelona. Dimecres, 11 de Març 2020. 17:14\nActualitzat: Dimecres, 11 de Març 2020. 18:18\nEl coronavirus, per raons òbvies, acapara tota la informació dels darrers dies. L'estat d'emergència i la propagació del virus té tothom en alerta màxima. Cada dia, cada hora que passa, s'estan prenent mesures per combatre-ho. A nivell de mitjans de comunicació, una de les mesures d'urgència que estan adoptant la gran majoria de televisions és, com en l'esport, fer els programes a porta tancada.\nCom veuen, El programa de Ana Rosa també ha pres aquesta mesura. Però no s'han quedat aquí. No només les grades estaven buides de gent, sinó que algun membre important de l'equip també s'ha quedat a casa. A TV3 ja va passar amb la col·laboradora del Tot es mou, Laia Ferrer, i ara, AR ha adoptat mesures de seguretat. Amb qui? Amb l'excel·lent Patricia Pardo, periodista gallega que l'acompanya cada matí i que la substitueix de manera brillant quan ella no pot presentar el programa.\nEl més estrany, però, és que Pardo no s'ha quedat a casa de baixa perquè hagi agafata el coronavirus, sinó per prevenció. No es tracta d'una quarantena, com ella mateixa ha justificat a les xarxes socials, sinó que Pardo forma part d'un "retén preventivo de teletrabajo formado por un tercio de la plantilla. Una fórmula para poder asegurar la continuidad del programa, de tal manera que siempre haya personal disponible y en buen estado de salud para pode remitir. NO ESTAMOS ENFERMOS".\n— Patricia Pardo Tv (@Patricia_Pardo) 11 de marzo de 2020\nLa mateixa Ana Rosa Quintana ha dit que la seva companya estarà "14 días resguardada en casa" pel que pugui passar amb ella mateixa: "Si a mí me da la tos o cualquier cosa, ahora que empieza la alergia, vendría ella a presentar".\nCoronavirus Catalanofòbia i coronavirus: genial resposta de l'Ajuntament de Vilanova Jokin Buesa


Convocatòria pràctiques becades en la UA - 36 /2017. Pràctiques en Empreses i Institucions\nConvocatòria pràctiques becades en la UA - 36 /2017\nREFERÈNCIA: PRA- 36 / 2017-2018\nData de publicació en el BOUA: 03/05/2018\nCONVOCATÒRIA DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT PER A LA REALITZACIÓ D'UNES PRÀCTIQUES EXTRACURRICULARS BECADES AL DEPARTAMENT D'EXPRESSIÓ GRÀFICA, COMPOSICIÓ I PROJECTES DE LA UA\n21-05-2018: Resolució de la convocatòria de pràctiques.\n21-05-2018: Listat definitiu de sol·licituds admeses i excloses.\n14-05-2018: Llistat provisional de sol·licituds admeses i excloses. S'obri un termini de 3 dies hàbils a partir de l'endemà a aquesta publicació per a presentar reclamacions a través d'escrit presentat en Registre General o Registres Auxiliars, en la Seu d'Alacant o a través de la E-administració en UACloud (E-Administració>Tràmits>Generals>Instància genèrica).\nOferir unes pràctiques extracurriculars becades al departament d'Expressió Gràfica, Composició i Projectes de la Universitat d'Alacant amb la finalitat de facilitar a l'alumnat la possibilitat d'aplicar i complementar els coneixements adquirits durant la seua formació acadèmica, afavorint l'adquisició de competències que el prepare per a l'exercici d'activitats professionals, en facilite l'empleabilitat i en fomente la capacitat d'emprenedoria. El projecte formatiu, les activitats proposades i les condicions són les següents:\nFormació complementària, millora i especialització professional en l'àrea de disseny i fabricació digital de productes i en l'àrea de gestió de projectes, mitjançant la realització de les següents pràctiques:\n- Participació en la conceptualització de nous productes.\n- Creació de models 3D paramètrics preparats per a la seua reproducció digital.\n- Creació de prototips mitjançant fabricació digital Impressió 3D i tall làser.\n- Col·laboració en el desenvolupament electrònic dels projectes.\n- Col·laboració en la gestió de la pàgina web http://www.artefactos.org/\n- Generació i actualització de continguts.\n- Participació en les reunions de coordinació general.\n- Desenvolupament d'activitats de recerca en disseny i fabricació digital.\n- Redacció d'informes i preparació de convocatòries públiques.\n- Organització i col·laboració en tallers i esdeveniments.\nJornada: 20 hores/setmana, en horari de matí/vesprada, amb una duració de 6 mesos, excepte agost (per a seguir amb les pràctiques a partir del 30 de setembre de 2018 serà requisit imprescindible que l'alumne/a seleccionat/a estiga matriculat/a en el curs 2018-2019 de la titulació exigida en el punt 1 de la 2a base de la present convocatòria).\nData d'inici prevista de les pràctiques: a partir del 15 de maig de 2018.\nBeca: 265 € bruts mensuals.\nEstudiants de la UA que estiguen matriculats/es durant el curs acadèmic 2017-18 en la titulació oficial de Grau en Enginyeria Robòtica, o Màster Universitari en Automàtica i Robòtica.\nConeiximents amb nivell mitjà-avançat de: Autodesk Inventor (o similar).\nLa dotació màxima per a aquesta beca és de 1.590 euros per a la beca, i es troba consignada en el pressupost del departament d'Expressió Gràfica, Composició i Projectes de la Universitat d'Alacant, en l'orgànica 34.504B0001. L'execució d'aquesta dotació està supeditada a la disponibilitat de liquiditat de la UA. La subvenció assignada a cada ajuda s'ajustarà al que disposa la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, a les regulacions, requisits i termes establits per les normes de funcionament intern de la UA i al que estableix aquesta convocatòria.\nAlacant, 2 de maig de 2018


L'alcohol, el millor compost per desinfectar gimnasos | Papelmatic\nHome » Per què l’alcohol és el millor compost per desinfectar gimnasos?\njul. 27, 2021 | Article, Centres esportius, portada\nUn estudi demostra que la combinació entre la suor i el clor que es fa servir per desinfectar augmenta el risc de contaminació ambiental als gimnasos.\nDesinfectar els gimnasos sempre ha estat una prioritat per garantir un correcte desenvolupament de l’activitat, a més del benestar dels usuaris.\nNo obstant això, l’arribada de la Covid-19 ha suposat alguns canvis pel que fa a l’eliminació de microbis de les instal·lacions esportives.\nDes d’un inici, el clor i l’alcohol es van posicionar com els components estrella per desinfectar els gimnasos i acabar amb possibles rastres de Covid-19.\nA continuació, veiem les conseqüències que té l’ús de desinfectants clorats als gimnasos i observem com l’alcohol es postula com la millor alternativa.\nÚs de clor per desinfectar els gimnasos\nDes de l’inici de la pandèmia, diversos experts van demostrar l’eficàcia dels desinfectants clorats i en base a alcohol per acabar amb el coronavirus SARS-CoV-2.\nNo obstant això, l’ús dels desinfectants formulats en base a clor s’ha estès molt més que aquells que es formulen en base a alcohol. Per què?\nPotser perquè es tracta d’un producte molt més accessible i reconegut. Recordem que els desinfectants clorats són el que coneixem comunament com a lleixiu.\nLa relació entre higiene ambiental i desinfecció als gimnasos\nEn articles anteriors parlàvem d’higiene ambiental als gimnasos, entenent aquest terme com a un condicionant per a la salut, seguretat i benestar dels usuaris.\nEn la higiene ambiental es barregen ingredients com, per exemple, la qualitat de l’aire interior, el tractament de les males olors, la ventilació o l’erradicació de virus, fongs i bacteris.\nDit això, ara toca entendre la relació que guarda l’ús de desinfectants clorats amb la higiene ambiental.\nLa combinació de suor i clor en l’ambient pot ser perjudicial per a la salut\nUn estudi desenvolupat per investigadors de la Universitat de Colorado i publicat per la revista Wiley Indoor Air posa el focus en la barreja explosiva que suposa la barreja de suor i el clor alliberat pels desinfectants per a la higiene ambiental i, per tant, també per a la salut de les persones que conviuen als gimnasos.\nL’estudi destaca, entre d’altres coses, que una persona que practica esport emet fins a cinc vegades més partícules a l’aire que una persona sedentària. Això és degut, en gran part, a la respiració accelerada i a la suor que desprenem.\nAixí, quan elements com la suor i el clor que contenen els desinfectants es troben en l’aire, viatgen per l’ambient, reaccionant amb altres elements químics i suposant un risc per a la salut humana.\nL’alcohol la millor alternativa per desinfectar els gimnasos\nTenint en compte les conseqüències que té l’ús de clor per desinfectar gimnasos i que l’alcohol és igualment eficaç a l’hora d’eliminar el coronavirus o altres microbis, aquest es postula com a la millor opció.\nEls desinfectants en base alcohòlica destaquen, a més, per la seva ràpida evaporació i són especialment indicats per a la desinfecció de dispositius que funcionen amb electricitat.\nEn qualsevol cas, val a dir que, amb una ocupació i ventilació adequades, els gimnasos continuen sent espais completament segurs.\nLa nostra recomanació: El desinfectant Alcolac Plus\nA Papelmatic disposem d’un ampli catàleg amb productes per desinfectar els gimnasos.\nEn aquest cas concret, la nostra aposta va pel desinfectant Alcolac Plus, composat en base a alcohol i eficaç contra bacteris, fongs i virus (inclòs el coronavirus SARS-CoV-2).\nSi estàs interessat en comprar productes per desinfectar el teu gimnàs pots contactar amb nosaltres i un dels nostres experts t’assessorarà.


Estiu de 1714: els ulls de tot Europa miren cap a Barcelona. La ciutat està encerclada per les tropes combinades de Felip V i Lluís XIV. El rei de França ha enviat el duc de Berwick amb l’exèrcit més poderós de l’època per completar el setge d’una ciutat que ha resistit durant un any els embats de les tropes borbòniques. Sense aliats i gairebé sense esperances de vic¬tòria, els defensors de Barcelona es preparen per afrontar el final d’una lluita èpica i desigual en defensa de les llibertats i les Constitucions de Catalunya.\nAutor\t F. Xavier Hernàndez Cardona, Francesc Riart i Jou\nFormato\t 23 x 28 cm\nEncuadernación\t Cartoné cosida amb capçades\nFecha de publicación\t Abril 2014


Notícies - El PSC defensa la gratuïtat del peatge de la C-16 i fa front comú a la comarca\nEl peatge de Les Fonts perd les seves bonificacions / Font: Rubitv\nel 2/gen/12 Raquel Ligero Política PDF\nEl PSC de Sant Cugat reclama, juntament amb les seccions locals socialistes de Terrassa, Rubí i Matadepera, que la Generalitat reconsideri la mesura d'uniformització del sistema de descompte i bonificacions dels peatges, que afecta el de la C-16. El primer secretari del partit a la ciutat, Ferran Villaseñor, ha assegurat que presentaran una moció al ple municipal i ha demanat l'adhesió de tots els grups amb representació al consistori.\nEls socialistes lamenten la mesura que ha pres el govern i que afecta, de manera directa, el peatge de la carretera de la C-16, situat a les Fonts. Aquest peatge ha perdut les bonificacions del 100% existents per als usuaris habituals del sistema urbà per la part sud d'aquesta via. És per aquest motiu que el PSC de Sant Cugat, Rubí, Terrassa i Matadepera han volgut fer front comú per defensar la gratuïtat del peatge. El primer secretari dels socialistes santcugatencs ho explica a Cugat.cat.\nDemanem que el govern reconsideri aquesta situació. Aquesta no és una retallada abordable. Presentarem una moció al ple de l'Ajuntament.\nEn aquesta mateixa línia, el PSC de Terrassa ja ha presentat una proposta de resolució al ple de l'Ajuntament que ha estat aprovada.\nEls socialistes de la comarca consideren que l'eliminació de la gratuïtat del peatge de les Fonts implicarà el desplaçament de vehicles a la BP-1503 o a la carretera de Gràcia a Manresa, vies que 'en cap cas' han estat dissenyades per donar suport a la mobilitat metropolitana que haurà de rebre a partir d'ara.


com dur color a l’hivern\nEl món de la moda es pot dividir generalment en persones que amor el color i els que se senten més còmodes en tons suaus i tons silenciats. És just dir que els déus de la moda no han deixat anar massa a la multitud anterior durant les últimes temporades. Agraïment a dissenyadors com Nanusha, AWA.E i Lemaire, el món s’ha entelat amb conjunts de color camell cap a peus i bàsics de tonalitat de galetes, que no només es van abraçar durant els mesos d’estiu, sinó que també s’han estès mentides contra la incendi. hivern.\nSi bé sempre tindré temps per al poder carregador de tonalitats terribles, recentment he experimentat un greu cas de fatiga beix. Això està dient alguna cosa perquè estic fermament al camp ambivalent i he de forçar-me a afegir notes de color al meu armari de color blau marí, marró i blac. Tot i això, durant els darrers mesos, he trobat que el mar dels mateixos tons ha crescut una mica repetitiu i, segons la meva opinió, ha necessitat una mica d’emoció aquesta primavera.\nAmics monocromes amants, aquest és per tu. Si sou algú que es posa a la vista dels ocells de l'arc de Sant Martí, he creat un full de trampes d'un minimalista per injectar color al vostre armari aquest febrer. Desplaceu-vos cap avall per veure els meus consells superiors i comprar les peces d’ulls.\nCapa amb un nit pop-Color\nNotes d'estil: Un parell de pantalons a mida i una rasa de mida gran és un aparell minimalista clàssic. Afegiu un saltador de color vermell a la part superior i, de sobte, tot plegat se sent 10 vegades més elegant.\nJumper de llana bullida Aret (79)\nCardigan de llana i altres històries (85)\nTopshop de punt verd tallat amb llana (35)\nProveu el Groc Gen-Z\nPrevisió de tendència de moda del 2019\nNotes d'estil: Oblideu-vos de la temporada de Millennial Pinthis, es tracta del groc Gen-Z. Afortunadament per al color ambivalent, és una tonalitat relativament accessible i es pot incorporar fàcilment a un armari neutre. N’hi ha prou amb tractar-ho de la mateixa manera que ho faries blanc o beig (és que és fabulós amb denim).\nAbric de peluix de llana de llana de Burberry Willingstone (1590) 795\nI altres històries Sirt de llapis Midi cuir (169) 101\nSuècia de mohair barrejada amb Colette Rejina Pyo (495)\nExperiment amb el vestit tonal\nNotes d'estil: Podria semblar contrariós utilitzar color de cap a peus si acostuma a ser una persona neutre, però, d'una manera estranya, ofereix aquest acabat de mentida uniforme que desitgen els minimalistes. L'ull és picar els colors blocs i els ulls baixos, com el blau, el verd blau i el marró.\nVestit de satina d'estampat floral Styl Goya Bailed Belted (260)\nBossa d'espatlla de cuir arrodonida COS petita (99)\nJoseph Abbot va pletar Toile Sirt (295)\nLes 30 millors peces de compra nous, dividides en els colors actuals es llegeixen ara\nPorteu una capa base colorida\nNotes d'estil: Si no esteu gravats en les estampes, les capes baixes us poden aterrar, però la bellesa de la capa de base de colors és que es pot colar subreptícitament de qualsevol samarreta blanca a les calderes. Simplement sortirà a la vista per sota de les peces, oferint a qualsevol vestit una mica de personalitat.\nRodilla de màniga llarga verda de neó de River Island de punt superior (20) 15\nTurtlenec Micro Nit i altres històries (45)\nLe Reveries Stretch-Jersey Turtlenec (195)\nInjecteu color als vostres accessoris\nNotes d'estil: Aquesta ha de ser una de les maneres més fàcils de dur color al vostre armari aquest hivern. Tant si es tracta d’una bossa, un parell de sabates, diapositives de cabell o arracades de declaració, un accessori de colors es pot agafar a l’última hora i s’utilitza per elevar grapades neutres, tal com es veu en aquest estil elegant carrer.\nTalons slip-on de Charles & eith Bucle (49)\nBossa d'espatlla de cuir gruixut de Mulberry Darley, ambre profund (995)\nZara Printed Bandana (6)\nLlança un vestit agosarat\nNotes d'estil: Un vestit de colors és la trobada definitiva de lluents minimalistes polacs i arc de Sant Martí. Fàcil de combinar amb un impacte instantani, estarem dos peces del pin M&S amb un tee blanc i sabates de moc-croc.\nbotes altes de genolls de crema\nBlazer de pana de cotó pur de cotó M&S Collection (79)\nCol·lecció M&S Evie Corduroy cama recta 7 / 8è pantaló (40)\nJaqueta de llana monoplaça Bella Freud Saint James (820)\nPantalons de teixit de llana de Bella Freud David (430)\nPujar Següent: 6 tocs finals que apareixen a qualsevol tipus de vestit 10 vegades més posat\nMai vaig pensar que obtindria tants compliments en aquest accessori controvertit\nTothom a Instagram està guanyant sobre aquest vestit de carrer\nAquestes 7 bosses són prop de la majoria d’articles de demanda en moda ara mateix\nAquesta és la rutina de 5 minuts de maeup que faig al tub quan estic aturat\nLes 5 sabates que porta tot el món a New Yor, Londres i Milà\nAlexa Chung Maes Molt bonic Charlie Chaplin\nSóc l'única noia que odia lluir uns pantalons texans?\nEls experts de denim volen que deixi de fer-ho en comprar jeans


Us presentem la 6a promoció de Batxibac de l’Institut Samuel Gili i Gaya | Institut Samuel Gili i Gaya\nEl passat 7, 8 i 9 de maig va tenir lloc la prova externa del Batxibac de la demarcació de Lleida al nostre institut. Una prova que consta d’un exercici escrit de Llengua i Literatura francesa, un exercici oral i un darrer escrit d’Història d’Espanya i França. Si s’aprova aquest examen junt amb segon de batxillerat es dóna accés a la doble titulació Batxillerat- Baccalauréat. Aquesta nota, a més, els serveix com una nota de selectivitat i en funció d’aquesta decidiran o no a presentar-se a les PAU.\nAixí doncs, els nostres alumnes: Ivan Barroso, Mireia Bonjorn, Paloma Buj, Sophie Gaye, Albert Guallar, Aaron Law, David Llorens, Arnau Mir i Jordan Nga Nguede han passat tots la prova i, fins i tot, alguns amb molt bones notes.\nHa estat un llarg camí de 2 anys on s’ha fet un terç de l’horari lectiu en francès, en el qual destaquem la llengua francesa, la literatura francesa i la Història de França. Camí fet amb il·lusió, però, sobretot, amb esforç, moltes ganes d’aprendre i de millorar una llengua que, en molts dels casos, només s’havia estudiat com a segona llengua estrangera i que al cap dels 2 anys s’ha aconseguit arribar a un B2, alguns, i d’altres, més avantatjats, fins i tot, al C1.\nAra toca veure els resultats del Batxillerat i decidir el camí del futur. Alguns aniran a França gràcies a l’ accés directe que els proporciona la doble titulació i gaudiran dels preus públics de la Universitat Francesa d’uns 183 Euros de matrícula/any. Altres aniran a Barcelona i també n’hi hauran que estudiaran a les terres de Ponent.\nEls professors-professores que els hem tingut els desitgem que el nou viatge que emprendran els sigui propici, que els que cursen Batxibac segueixin la seva estela i que tinguem futurs alumnes que vulguin cursar aquests estudis per anar ampliant la família Batxibac, que enguany amb aquesta 6a promoció, arriba a la màgica xifra de 50 aprovats de Batxibac al Gili, una xifra rodona que certifica l’èxit d’aquesta doble titulació al nostre institut.\nA la foto ens falten l’Albert Guallar i el Jordan Nga Nguede, quan vinguin la repetirem.\nSi els veieu FELICITEU-LOS!


EL SÚMMUM – EL QUE ESCRIC\nPublicado el 4 junio, 2020 4 junio, 2020 de agustivilellaguasch\nDe la barra, de les penques, del menfotisme, de la dropada, de la manca de respecte per a unes institucions, per a una gent, per a un poble. Tot això i moltíssimes coses que qualificaria amb paraules molt més gruixudes és el que ha demostrat tenir aquella persona gris i desdibuixada, mancada de tota capacitat real, mancada de tot carisma, mancada de la més mínima empatia per als que tota la vida que li paguen el sou, és el que ha demostrat l’ex-president Montilla entrant en la nòmina d’una de les multinacionals que formen el nomenat “IBEX-35”.\nI per si això no fos prou, com si no podés sobreviure amb el sou i altres prebendes d’ex-president!, al damunt tindrà els sants bemolls de “treballar” (perdoneu però les cometes m’han sortit de l’ànima) des del despatx oficial que, per ser el que és, li paguem entre tots i que entre unes i altres coses (lloguer, tres persones a la seva disposició, etc.) ens costa la minúcia d’uns 400.000€ cada any mentre aquest penques visqui.\nEstic segur que en això no hi ha res il·legal, però per fer-ho s’ha de tenir “un fetge com una rajada”, que deien els vells del meu poble. Això no és riure’s de la gent, és fotre-se’n a la cara, és literalment pixar-se-li a sobre. Aquest paio és del partit aquell dels “100 años de honradez”, eh que si?. I la llengua viperina de l’Iceta no hi té res a dir a això?, i la senyora Granados?.\nPer cert, tampoc he vist ni sentit gaires per no dir cap escarafall d’altres polítics, de cap color. Ja els està bé?, pensen que més val callar que potser un altra dia l’ocasió serà per a ells?.\nQuina vergonya i quin fàstic tot plegat!!.\nEntrada anterior LLIÇONS D’HUMILITAT


Digitalitzar la teva PYME - Areafdesign\n28 març Digitalitzar la teva PYME\nPosted at 07:34h in e-commerce, Empresa, Empresa|Marketing|Xarxes Socials, Imatge corporativa, Sense categoria\tby\tOscar Pallarols\nSi alguna cosa hem après en aquests darrers temps és que la digitalització és indispensable per sobreviure en els negocis . Però, és possible que no tinguis clar com fer el salt al món digital amb la teva empresa. En aquest article intentarem donar-te algunes idees per digitalitzar el teu PYME.\nDigitalitza la teva PYME en uns senzills passos\nCom hem dit, sembla que digitalitzar-se és l’única opció per continuar creixent actualment, però tal com està la situació es pot pensar que el millor és posposar la decisió. Però si avalues el temps, diners i incidències que et pots estalviar durant els propers mesos si prens una decisió correcta igual si val la pena fer-ho.\nAquests són alguns dels avantatges que pot aportar la digitalització a la teva empresa. .\nMillorar els processos, la gestió i les operacions\nAccedir a la teva informació d’una manera més àgil i rigorosa\nReaccionar molt més ràpid en cas de canvis al mercat\nRespondre més ràpid als teus clients\nMinimitzar el número d’incidències i errors humans\nAl facilitar la feina, personal, clients i proveïdors es mostraran més satisfets\nPot ser que sembli difícil, però conforme avances en el procés, les accions es tornen automàtiques i al final, si es planifica bé, el canvi és completament natural .\nSi t’has decidit i vols saber com digitalitzar la teva PYME , t’expliquem els passos que has de seguir\nTria el programari adequat\nLa digitalització d’un negoci ha de cobrir tots els departaments i processos, així que analitza què necessites canviar al teu negoci . Quan tinguis clar què necessites, és el moment de decidir quin programari has d’utilitzar.\nPer exemple, tens una empresa d’alimentació amb què vens al consumidor i també distribueixes alguns dels teus productes . Què necessitaràs digitalitzar? Pots fer-ho a els processos de producció, en la comunicació interna o potser en les accions de màrqueting o la comptabilitat.\nPer digitalitzar la teva PYME a nivell de màrqueting val la pena triar algunes eines per fer-ho. Si crees un ecommerce necessitaràs triar si fas servir Prestashop, Woocommerce o una altra CMS.\nA més, és probable que vulguis difondre la teva marca a xarxes socials , amb una estratègia de Social Media. Pots començar amb eines de programari com Hootsuite i Mailchimp amb les quals pots automatitzar publicacions a xarxes i enviaments d’email màrqueting.\nNo n’hi haurà prou amb això , ja que els likes que aconsegueixis no et pagaran les factures si no vens. Si vols aconseguir conversions al teu ecommerce, per exemple, és indispensable comptar amb estratègies i eines més enllà del contingut de branding en xarxes.\nPel que fa als temes administratius i de facturació, podeu incorporar un bon programa de comptabilitat gratuït. Et permetrà tenir sempre una visió de com va la salut financera de la teva empresa. A més, estalviaràs molta paperassa, processos llargs i problemes.\nTambé hi ha eines que milloressin la comunicació i les tasques del dia a dia a la teva empresa.\nPer coordinar-te amb el teu equip apps com Slack o Trell o et poden ajudar molt .\nPer compartir fitxers en línia és molt útil Google Drive i si ho vols integrar amb correu i treballar en grup amb una completa suite d’office integrada pots anar més enllà amb google workspace .\nPer fer i editar creativitats recomanem Canva és fàcil dusar i té una gran varietat de plantilles fàcils dusar.\nEn cas que feu teletreball, podeu fer reunions virtuals amb Zoom, Skype, Google Hangouts o Microsoft Teams.\nHi ha tot un ampli ventall de possibilitats pel que fa a programari. No cal fer-los servir tots, només les que realment necessitis , algunes són integrables entre si i moltes són gratuïtes o tenen versions de prova.\nAdapta la infraestructura al nou entorn digital\nMaquinària, dispositius… Quin maquinari necessito per ser digital i adaptar-me al programari que esculli ? Segons el teu sector i tipus d’empresa, necessitaràs uns canvis o altres a nivell de maquinari.\nPer exemple, si teniu restaurant o bar, podríeu necessitar un TPV modern que s’integri amb l’ERP o CRM que hagis escollit com a programari de control d’estoc . Així sincronitzes les teves vendes, amb la teva comptabilitat sense necessitat de fer traspassos enutjós de dades, ja que el que has venut està ja al teu programa de comptabilitat al mateix temps.\nEn molts casos aquests TPV també disposen de connexió perquè puguis integrar el teu take away o botiga en línia per rebre les peticions com si el client estigués al teu local directament, aconseguint un nou canal de venda sense haver d’obrir un altre local.\nImagina’t quin potencial més gran pot tenir la teva empresa si aconsegueixes integrar l’offline i l’online fins al punt que els teus clients es puguin fidelitzar després amb accions d’email màrqueting, notificacions push mitjançant una app o a les xarxes socials.\nAquest és només un exemple per a un tipus de negoci en concret, però si teniu un supermercat, un comerç especialitzat, imagina’t les possibilitats d’augmentar i fidelitzar que tindries amb els teus clients d’aquesta manera.\nForma i ajuda la teva gent perquè et segueixin a la digitalització\nDigitalitzar la teva PYME serà impossible si no comptes amb el suport dels teus empleats . Tots han de tenir clar que el salt s’ha de fer per part de tots. Cal motivar-los i assegurar-se que tenen una bona formació per assumir el canvi. A mes en molts cassos la motivació principal pot ser el teletreball, ja que un da de les avantatges de la digitalització pot ser que ja no necessitis un lloc físic per treballar segons la tasca que desenvolupis.\nAl principi, és normal que hi hagi una certa resistència al canvi, sobretot en els perfils menys tècnics i les persones de més edat. Assumeix que inicialment hi haurà una dificultat , però que això no faci que et conformis amb qualsevol eina .\nHi ha solucions més intuïtives que altres i cal buscar la més adequada perquè el canvi sigui fàcil, cal pensar a curt i llarg termini en alguns aspectes. Un cop decidit, cal assumir que tots necessitessin una mínima formació en funció de les seves tasques a l’empresa i també dels seus coneixements previs.\nAvui dia no hi ha excusa per no virtualitzar una empresa, és una qüestió de valorar el que es pot guanyar , o perdre , en cas de no fer-ho. Esperem que amb aquests consells tinguis clar perquè cal fer-ho i alguna idea de com fer-ho també.\nResumint , aquest son els principals passos que nosaltres creiem que has de seguir per digitalitzar la teva PYME:\nEscull un programari intuïtiu i assequible per a cadascuna de les teves necessitats professionals és : finances, màrqueting, producte i altres. No escullis el més bonic, pren-te el teu temps i escull el que realment s’adapti a les teves necessitats\nPlanteja’t l’entrada al món online, ja sigui presencialment per vendre la teva marca o amb un ecommece per vendre els teus productes\nUtilitza el maquinari que necessitis per al teu salt digital.\nRecorda que has de formar i motivar l’equip perquè tothom faci el salt.\nEsperem haver-te donat aquesta empenta que et falta per fer el salt al món digital, pensa que ara és el moment del canvi, si et retardes et quedes enrere, confiem en que tiris endavant facis el salt i tinguis molta sort!. I si necessiteu algun tipus d’ajuda o suport no dubteu a consultar-nos i us ajudarem en tot el que puguem.\nCOM AUGMENTAR LES SUBSCRIPCIONS A LA NEWSLETTER Què és la retenció d’usuaris i clients? QUANT COSTA EL DISSENY D’UNA WEB? Com optimitzar la teva carta online


Unes 127 persones signen el manifest '#JoAmbNoguera' per demanar que segueixi com a alcalde després de les eleccions\nPublicado 7/5/2019 17:43:53CET\nUnes 127 persones han signat el manifest titulat '#JoAmbNoguera' en el qual els signants demanen que l'alcalde de Palma, Antoni Noguera, segueixi en el seu càrrec després de les eleccions del proper 26 de maig.\nSegons ha informat MÉS per Palma en un comunicat, el manifest destaca les polítiques aplicades per l'Ajuntament, com és "la prohibició del lloguer turístic en habitatges, la implantació de la recollida selectiva mòbil o la protecció del bosc de Can Tàpera", entre altres qüestions.\nEntre els signants està el forner del Fornet de la Soca de Palma, Tomeu Arbona, el cantant d'Antònia Font, Pau Debón, l'actriu de 'Mai Neva a Ciutat' i de la companyia 'La Calòrica', Esther López i l'esritora Antonia Vicens.\nQuant al món de la cultura han signat el manifest personalitats com el productor de cinema, Jaume Ripoll, els escriptors Biel Mesquida, Rosa Planas, Sebastià Bennasar i Sebastià Alzamora.\nD'altra banda també han signat el manifest alcaldes de diverses ciutats del canvi com l'alcalde de Santiago, Martiño Noriega, el de Saragossa, Pedro Santisteve, l'exalcalde de Badalona, Dolors Sabater, la tinent d'alcalde de Barcelona, Janet Sanz i d'altra banda l'eurodiputada de Verds-Ale, Ana Miranda.\nNoguera també rep el suport d'activistes de diferents col·lectius, com la presidenta de la Federació d'Associacions d'Iberoamèrica, Isabel Oviedo, el cooperant Enric Gonyalons, els activistes veïnals, Joan Josep Forteza, Edita Navarro, Alejandro Segura o Llucia Munar, entre uns altres.