Els clubs de futbol de Sabadell valoren l'elecció de Joan Soteras com a president de la FCF | Ràdio Sabadell\nEls clubs de futbol de Sabadell valoren l'elecció de Joan Soteras com a…\nSoteras, en el moment de la presa de possessió com a president | FCF\n04.10.2018 19:39 Pau Vituri\nEls clubs de futbol de Sabadell valoren l'elecció de Joan Soteras com a president de la FCF\nJoan Soteras ha pres possessió del càrrec de president de la Federació Catalana de Futbol (FCF) en els últims dies. L'expresident del Centre d'Esports Sabadell encapçalarà el futbol català durant els pròxims quatre anys. Des de dimarts i fins avui, els presidents dels clubs de futbol sabadellencs, ordenats per les seves categories competitives, han valorat a l'Hotel Suís l'etapa que Soteras enceta amb tres preguntes idèntiques per a tots ells.\n1- Quin futur veuen a Soteras al capdavant de la FCF?\nEsteve Calzada, president CE Sabadell: "Veig molt bé la FCF amb Soteras al capdavant per diferents motius. Tots sabem què ha fet el president Subies pel futbol català i, per tant, algú que ha estat al seu equip i ha format part d'aquesta transformació que ha experimentat el futbol català, està preparat. Si parlem del president Soteras amb tota l'experiència que duu, no pot sortir malament. És una persona respectada i ha estat president de club durant molts anys, una experiència imprescindible per fer-se càrrec de la FCF i poder donar suport als diferents clubs".\nAntonio Lou, president Sabadell Nord: "A Joan Soteras ja el coneixem des de fa temps, no ha de demostrar res. La gestió que va fer al Sabadell va ser de salvavides quan estava en hores baixes i com a president de la FCF espero que segueixi la línia. És un honor per a la ciutat de Sabadell que estigui al capdavant de la FCF".\nJosé Bedmar, president UE Sabadellenca: "Li auguro un futur llarg perquè ja ho feia bé al Sabadell. Serà un futur durador".\nCarlos Murciano, president Can Rull RT: "Espero que les coses vagin bé. Veig bastant abús en el tema fitxes, mutualitat... Hem parlat moltes vegades amb el Joan Soteras i espero que puguin fer algun tipus de rebaixa perquè el futbol serà un article de luxe. Espero que amb l'experiència del Joan en el futbol, ho faci bastant bé".\nFernando Rodríguez, president UD Tibidabo TR: "Suposo que seguirà tot igual perquè ni ha passat pels clubs, ni ens ha informat de les idees que té. És un 'tapat' del Subies i suposem que seguiran amb afany de recaptació i amb els clubs al servei de la FCF".\nAntonio Osete, president EF Planadeu: "Li veig un futur bastant afalagador. És una persona amb bastant experiència i no crec que tingui problemes".\nJosé Antonio Salazar, vicepresident CD Llano: "Nosaltres ho veiem favorable per a la ciutat, coneix la ciutat i els clubs de la ciutat".\nÈric Sabaté, responsable EF Cercle Sabadellès: "Espero que tingui molts èxits al capdavant de la FCF i que pugui aguantar unes quantes legislatures. Per a un club de Sabadell com el Cercle, tenir un expresident d'un club gran és un honor".\nPascual Rodríguez, president del VDF Roureda: "A Joan Soteras el conec des de fa molts anys i crec que tirarà cap endavant, tinc molta confiança en ell".\nFélix Acemel, president CE Marina-Can Gambús: "Aquest home té una llarga experiència en el món del futbol i té totes les eines per fer-ho bé. L'oposició d'Ivan Carrillo no ha estat prou forta i crec que és el candidat que tenim més fort. Per això ens hem decantat per ell".\nJordi Grané, president CE Mercantil: "Jo espero que tingui un recorregut llarg. No només és el Joan. És el Joan i la pròpia estructura que ha anat amb ell. És l'establishment de la Federació que ha anat amb la seva candidatura. El recorregut serà llarg".\nLino Gutiérrez, president EF Sabadell: "Li desitjo, per molts motius, un bon futur. Conec el Joan des de fa molts anys, des de l'etapa de directiu del Sabadell, quan jo era jugador. Li tinc una estima especial, desitjo que li vagi tot estupendament, que faci una bona tasca i que treballi pel bé del futbol català".\nPep Molet, director esportiu EF OAR Gràcia: "Li veig un bon provenir perquè és un home de futbol que sap el que toca i no hi ha cap tipus de problema".\n2- Com creuen que afectarà la seva presència al futbol sabadellenc i al seu club?\nEsteve Calzada, president CE Sabadell: "Per la part que ens toca des del Centre d'Esports Sabadell, nosaltres encantats. Ell és arlequinat i això sempre ens fa il·lusió. Dit això, nosaltres entenem que ha de buscar el millor pel futbol català i nosaltres no pretenem demanar-li cap favor, però sempre és millor tenir algú proper i que hagi viscut la realitat del nostre club i de la nostra ciutat".\nAntonio Lou, president Sabadell Nord: "Suposo que serà imparcial però ens coneixem de tota la vida. A la seva darrera etapa de president, va haver-hi apropament als clubs de la ciutat i es va notar molt la seva tasca. Que segueixi aquesta línia al capdavant de la Federació i, si hi ha qualsevol problema, ens ha dit que no dubtem en trucar-lo".\nJosé Bedmar, president UE Sabadellenca: "Al futbol de Sabadell li va millor que sigui Soteras. Amb el meu club? Bé, perquè tinc una molt bona relació amb ell".\nCarlos Murciano, president Can Rull RT: "No crec que hagi de fer favoritismes a ningú perquè no seria ètic, però el tu a tu es podria donar el cas. Prefereixo que hi sigui ell".\nFernando Rodríguez, president UD Tibidabo TR: "Qualsevol president de qualsevol federació ha de ser neutre, sigui del barri quin sigui, d'aquí o de Lleida. Si tinguéssim algun benefici, seria per recriminar-li".\nAntonio Osete, president EF Planadeu: "Nosaltres sabem que farà les coses bé però en teoria no ens ha d'afectar. Tot ha de ser millor per a tothom".\nJosé Antonio Salazar, vicepresident CD Llano: "Esperem que hi hagi més suport als clubs de Sabadell, especialment al nostre. Aquest any hem perdut la concessió, que mai havia passat en un club de Sabadell, i esperem que ens tornin la concessió del camp després de 60 anys mantenint el nom del club. Ens agradaria que el senyor Soteras ens ajudés a aconseguir novament la concessió del camp".\nÈric Sabaté, responsable EF Cercle Sabadellès: "No crec que afecti de forma especial ni que rebem tractes preferencials. Creiem que tot seguirà igual".\nPascual Rodríguez, president del VDF Roureda: "Joan Soteras, aquí a Sabadell, és un talismà. El coneixem tots i tothom té dipositada la seva confiança en ell".\nFélix Acemel, president CE Marina-Can Gambús: "És un president que està molt arrelat a la ciutat i crec qu mirarà de fer-ho el millor possible per als clubs de la ciutat".\nJordi Grané, president CE Mercantil: "Jo espero que vagi molt bé i només pot portar coses bones. Espero que les porti".\nLino Gutiérrez, president EF Sabadell: "No crec que afecti a nivell de club. La tasca del president de la FCF és treballar a nivell de tota Catalunya i intentar fer un bon treball per tothom. A nivell local el coneixem, podem tenir fil directe però espero i desitjo que faci una bona tasca pel futbol català".\nPep Molet, director esportiu EF OAR Gràcia: "Crec que ha de treballar per tothom i mirar-ho de fer bé per tothom, ja sigui l'OAR, que som els més petits, com pels més grans".\n3- Què li demanarien o quina creuen que ha de ser una de les seves prioritats?\nEsteve Calzada, president CE Sabadell: "Per una banda, en el seu rol a Madrid a nivell de pressupostos, tot el suport que es pugui tenir des d'un punt de vista financer. La Segona B és una categoria deficitària. Tot el que es pugui lluitar perquè arribin més diners, per regular aquesta categoria del futbol des d'un punt de vista que tots els equips competim amb les mateixes armes, en com es fan les contractacions dels jugadors, la seguretat social i també que hi hagi més igualtat i que un equip que ha baixat de Segona Divisió pugui tenir el triple de pressupost i ho tingui més fàcil per pujar. Tot el suport que es pugui tenir sempre serà benvingut".\nAntonio Lou, president Sabadell Nord: "Sobretot que ajudi econòmicament als equips de barri com nosaltres. Cada cop se'ns fa més difícil arribar a final de temporada. El teixit social que tenim està format per molts immigrants amb poc poder adquisitiu. Necessitem ajuda per seguir treballant pel futbol de barri i arribar a final de temporada sense la llengua fora".\nJosé Bedmar, president UE Sabadellenca: "Sobretot si pogués mirar el tema del portal del federat i rebaixar les quotes de mutualitat".\nCarlos Murciano, president Can Rull RT: "Tema de pagaments, de mensualitat i de fitxes. Cada cop és més car i ho veig abusiu comparat amb Andalusia o Extremadura, on no és així. Ara que hi ha superàvit, podem estar un o dos anys abaixant els preus. Que la Federació mai tingui pèrdues, però que arribem a un punt intermedi".\nFernando Rodríguez, president UD Tibidabo TR: "Hi ha coses que no serveixen per res en el futbol i són per treure diners. Ens cobren un dineral pel carnet del federat i no serveix per res. Els preus dels materials són exagerats. Ens cobren 20 euros per cada pilota i moltes arriben punxades. No confio molt en ell, ni espero res d'ell. No tinc notícies d'ell. El president del Gavà, Iván Carrillo, ens va informar a molts del que pensava fer. Joan Soteras imagino que serà el mateix que Subies, un estil Villar. Cap club sabem què vol fer".\nAntonio Osete, president EF Planadeu: "Que miri pels clubs més humils, intenti ajudar en el que pugui i que intenti no pujar les quotes dels jugadors".\nJosé Antonio Salazar, vicepresident CD Llano: "Sobretot en barris com el Llano de Can Puiggener, que som barris que estem qualificats quasi com marginals, necessitem més suport pels nens que no poden pagar equipacions ni quotes. No tenim equips per això. En canvi, l'Aristoi està rebent tota l'ajuda possible de l'Ajuntament. Però bé, entrem en guerres polítiques que no ens interessen. A nosaltres ens interessa l'esportiva".\nÈric Sabaté, responsable EF Cercle Sabadellès: "Tenim un problema molt greu amb les mutualitats, tant de jugadors com d'entrenadors. Ara mateix, els entrenadors estan pagant unes quantitats altíssimes que després ningú utilitza pràcticament. Per una altra banda, encara que no depengui directament d'ell, sinó del Comitè Tècnic d'Àrbitres, que siguin més curosos amb les designacions arbitrals. Ens trobem molts cops amb partits de Quarta Catalana on venen nois de 16, 17 i 18 anys i el partit els hi va gros. Aquí és on poden sorgir problemes".\nPascual García, president VF Roureda: "Que estigui una mica més pel futbol base, que estem una mica deixats. En tema de fitxes i subvencions pels nois que no poden jugar per no tenir. Això és el que li demanaria, tampoc massa".\nFélix Acemel, president CE Marina-Can Gambús: "Jo li demanaria que seguís treballant com ha fet últimament, que seguís apostant pel futbol base, els arbitratges i miri molt d'a prop la violència en els camps de futbol. Espero que ens representi amb la major contundència a tots els clubs".\nJordi Grané, president CE Mercantil: "Ha renunciat al sou de 150.000 euros anual que tenia el president de la Federació. Aquesta és la línia que ha de seguir. Hem de tenir en compte als clubs i sobretot a les famílies en els temps en els quals estem. Els números s'han de mirar amb molta estima. M'encanta que una de les primeres coses que hagi fet hagi estat treure's el sou".\nLino Gutiérrez, president EF Sabadell: "Espero i desitjo que faci una bona tasca, que vagi en bé del futbol català a nivell de futbol base i amateur i que continuem millorant i evolucionant. Que estigui preparat per escoltar la gent del futbol de Catalunya".\nPep Molet, director esportiu EF OAR Gràcia: "Ho té complicat perquè venim d'uns temps en els quals el futbol s'està encarint molt. A veure si es pot buscar un tema més assequible, que no fos tan car".\nEls representants de l'Aristoi Football Academy han declinat fer declaracions al respecte.


Comprar domini .ORG.GH a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .org.gh\nDisponibilitat i preu de dominis .org.gh\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .org.gh de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.org.gh en lloc rentadoresbones.org.gh. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.org.gh\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.org.gh, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Un encaputxat atraca a punta de pistola un supermercat de Lloret i s'endú 300 euros - Diari de Girona\nUn encaputxat atraca a punta de pistola un supermercat de Lloret i s'endú 300 euros\nlloret de mar | e.b. 25.11.2015 | 13:54\nL´assaltant es va esperar a l´aparcament perquè marxessin els clients i va entrar quan ja tancaven a la nit. CARLES COLOMER\nUn encaputxat va atracar a punta de pistola un supermercat del barri dels Pescadors de Lloret de Mar. L'individu va esperar quan tancaven caixa per així treure'n un bon botí. Va amenaçar els treballadors que li donessin la recaptació i va aconseguir 300 euros. Després va marxar i ja no se n'ha sabut res. Una treballadora va alertar el 112 i ràpidament es van desplaçar al lloc Policia Local i Mossos d'Esquadra. L'Àrea d'Investigació Criminal (AIC) dels Mossos a Girona es troba al càrrec del cas i busca el delinqüent, que en principi hauria actuat sol.\nEls fets es remunten a aquest dijous, al voltant de dos quarts de deu de la nit. A aquella hora el supermercat ja estava a punt de tancar. En aquell moment es va presentar un home que anava encaputxat a l'establiment de la cadena Caprabo situat al número 100 de l'avinguda Vila de Tossa. Va pujar amb l'ascensor i sembla ser que estona abans de l'atracament va estar esperant-se que els clients marxessin.\nUn cop a dins va provocar el pànic entre els treballadors perquè els va començar a amenaçar. Va reclamar els diners que havien recaptat a les caixes registradores i, en total, va aconseguir 300 euros en efectiu. L'arma que va mostrar era curta i, segons van explicar els treballadors a la policia, seria una pistola.\nUn cop va aconseguir els diners, l'home va marxar tal com va arribar. Va fugir i ara se'l busca. Com que anava encaputxat, serà difícil identificar-lo però les càmeres de videovigilància de l'establiment i de la zona podrien ser clau per enxampar-lo.\nUna treballadora es va poder amagar durant l'atracament, sembla ser que en una de les neveres o congeladors que hi ha dins el supemercat, i va trucar al 112. Al voltant de tres quarts de deu van anar-hi la Policia Local de Lloret i els Mossos, però de moment no s'ha enxampat l'atracador. La policia científica va prendre declaració als treballadors que hi havia al supermercat i es van prendre mostres a la zona per veure si havia deixat cap pista. L'Àrea d'Investigació Criminal dels Mossos a Girona es troba al càrrec de la investigació.\nL'últim atracament en un supemercat de Lloret va tenir lloc el 26 de maig cap a quarts de tres de la tarda. Va produir-se al Maxi Dia que hi ha a l'avinguda de Blanes. La sort en aquest cas va ser que, malgrat que el lladre va intimidar amb un ganivet una treballadora i va aconseguir la recaptació, finalment, els treballadors el van poder tancar al magatzem i la policia el va poder detenir. L'home, a més, ja havia atracat el mateix establiment en diverses ocasions fa un parell d'anys.\nL'atracament amb arma de foc més recent a la província va tenir lloc el 23 de setembre quan dos individus van atracar a plena llum del dia i a punta de pistola la Caixa de Bàscara. Van encanonar la directora perquè els entregués els diners de la caixa forta però no van aconseguir-ho, ja que es va activar el sistema d'obertura retardada de la sucursal.


Vandré - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n46° 03′ 20″ N, 0° 45′ 55″ O / 46.0556°N,0.7653°O / 46.0556; -0.7653Coord.: 46° 03′ 20″ N, 0° 45′ 55″ O / 46.0556°N,0.7653°O / 46.0556; -0.7653\nVandré és un municipi francès situat al departament del Charente Marítim i a la regió de la Nova Aquitània. L'any 2007 tenia 743 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Vandré era de 743 persones. Hi havia 297 famílies de les quals 89 eren unipersonals (28 homes vivint sols i 61 dones vivint soles), 94 parelles sense fills, 102 parelles amb fills i 12 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 371 habitatges, 300 eren l'habitatge principal de la família, 51 eren segones residències i 20 estaven desocupats. 349 eren cases i 19 eren apartaments. Dels 300 habitatges principals, 242 estaven ocupats pels seus propietaris, 56 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 15 en tenien dues, 49 en tenien tres, 86 en tenien quatre i 148 en tenien cinc o més. 231 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 131 habitatges hi havia un automòbil i a 127 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Vandré el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 482 persones, 334 eren actives i 148 eren inactives. De les 334 persones actives 296 estaven ocupades (175 homes i 121 dones) i 38 estaven aturades (13 homes i 25 dones). De les 148 persones inactives 51 estaven jubilades, 43 estaven estudiant i 54 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Vandré hi havia 306 unitats fiscals que integraven 754,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.531 €.\nDels 18 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses alimentàries, 3 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària, 3 d'empreses de serveis i 2 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 5 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 1 fusteria, 1 lampisteria, 1 restaurant i 1 agència immobiliària.\nL'any 2000 a Vandré hi havia 20 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.020 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Vandré\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Vandré a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Vandré a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vandré&oldid=30368288»


LA PANXA DEL BOU: PORGY AND BESS, LA PEL·LÍCULA I EL SEU TEMPS\nPORGY AND BESS, LA PEL·LÍCULA I EL SEU TEMPS\nAhir vaig anar al Liceu a veure Porgy and Bess. La meva cultura musical és molt limitada per raons educatives. Així que no entraré en valoracions sobre l'espectacle, aquí podeu llegir una crítica ponderada i poc favorable i aquí una altra de molt més entusiasta. En tot cas, malgrat que crec que algunes veus potser no tenien la força que la història demana i que ambientar la història a Sudàfrica quan el protagonista, de grat o per força, ha d'acabar anant a Nova York rere la noia, sembli una mica estrany, vaig passar una molt bona estona, la veritat.\nAvui mateix he llegit al blog de la Glòria una entrada molt interessant sobre Porgy and Bess, el seu origen novel·lístic i la seva transformació en òpera innovadora, així com algunes de les polèmiques que el tema, en el seu moment, va suscitar. Per a mi l'obra té un valor afegit, lligat a la pel·lícula de Preminger, del 1959 i que aquí no vam veure fins el 1968. En aquell moment la meva incultura musical era més gran que no pas ara i fins i tot ignorava que Summertime, un tema que coneixia a través dels populars discos de Ray Conniff, fos d'aquella òpera. Al cinema hi vaig anar gràcies a una amiga més coneixedora del món de la música que jo i que sempre estava amatent a les estrenes de cinema que tenien interès filharmònic. A ella li dec així mateix haver vist una versió filmada del ballet Romeu i Julieta, amb Fonteyn i Nureyev.\nSegons diuen, el temps és el millor crític. El que passa és que resulta un crític subjectiu i els nostres records relacionats amb lectures, cinema, teatre, viatges o el que sigui van molt lligats a les emocions. Encara puc evocar, malgrat els anys passat, l'emoció que em va provocar l'inici de la pel·lícula, amb aquella cançó de bressol que ha aconseguit vida pròpia. Fins i tot em vaig inventar una lletra en català per al tema, que no sé on va anar a parar. Després em vaig comprar un disc econòmic, amb els temes principals de l'òpera. Avui l'he buscat i m'ha sobtat comprovar que en cap lloc indica els cantants autèntics, car gairebé tots els protagonistes van ser doblats, com era habitual. En general s'ha estat sempre molt injust amb aquestes veus a l'ombra dels actors i actrius de bon veure.\nLa pel·lícula va patir molts problemes i molta polèmica. Era una època molt calenta pel que fa al tema del racisme. Harry Belafonte va refusar el paper principal ja que trobava que Porgy era un personatge degradant, de fet molts aspectes de la història eren mal vistos per una comunitat negra en ebullició que refusava els tòpics diversos que creia reflectits en la història. Pobresa, prostitució, droga, misèria... Poitier es va veure presionat per tal d'acceptar el paper i sembla que ho va fer per por que la negativa no li comportés males relacions amb el món del cinema i potser la pèrdua del que va ser el seu primer paper dramàtic premiat, The Defiant Ones. Dorothy Dandridge també tenia reticències i, a més a més, una relació amorosa conflictiva amb Preminger. Pearl Bailey va acceptar, després d'assegurar-se que no li fessin posar un mocador al cap estil mami Panchita. En canvi Sammy Davis júnior va anar al darrera del seu paper fins que el va aconseguir, gràcies, segons diuen, a la pressió d'allò que en deien el clan Sinatra, al qual pertanyia.\nDorothy Dandridge va morir abans la pel·lícula no s'estrenés a casa nostra. De la seva mort se'n van donar moltes versions, una caiguda, una embòlia cerebral. En el fons tot plegat va estar motivat per un excés de medicaments, no va tenir una vida fàcil ni satisfactòria malgrat la seva bellesa i els seus èxits. Va ser la primera actriu negra que es va imposar a Hollywood. Tant ella com Carroll podien haver cantat, ho feien molt bé, però sembla que la productora no va trobar les seves veus prou operístiques. Crec que tan sols Pearl Bailey i Sammy Davis canten ells mateixos. La cerca de veus per als actors no va ser fàcil, es considerava que havien de ser veus de persones negres i alguns cantants es van negar a facilitar la veu a actors convencionals quan ells mateixos havien representat l'obra en el teatre. Finalment als protagonistes els van doblar Adele Addison i Robert Mc Ferrin però els seus noms no apareixien ni tan sols en els títols de crèdits i encara ara costa de trobar informació sobre el tema.\nLa pel·lícula no es va projectar durant un temps al sud dels Estats Units, a causa dels problemes racials ja que les autoritats creien que podien agreujar-se amb l'estrena. La crítica va ser diversa, a favor i en contra, com sol passar. Sidney Poitier,com és ben sabut, va fer una carrera sòlida i encara es troba en actiu. Crec que és una mica, en negre, si se'm permet la broma, allò que Paul Newman va ser en blanc, un actor atractiu fins a les velleses, admirat de forma incondicional per les dames de tots colors. Durant anys, quan a casa nostra era difícil veure gent que no fos de color mediterrani de gos com fuig, una pregunta recurrent era la de si et casaries amb un negre, cosa a la qual s'acostumava a respondre: si, amb tal que fos Sidney Poitier. Potier ha estat un senyor intel·ligent, brillant, discret amb la seva vida privada, i és molt ben considerat, en general.\nAvui hi ha moltes parelles de color diferent, fins i tot pel meu barri i ningú no se'n sorprèn gens, en general, car sempre hi ha rancis repatanis. Sammy Davis junior es va casar en una ocasió, en aquells anys dels primers seixanta, amb una actriu sueca de bon veure, May Britt, qui fins i tot va deixar el cinema per ell, i en un moment en el qual als Estats Units les parelles interracials encara eren il·legals. Les revistes en van parlar força i van rebre amenaces diverses. El matrimoni va durar poquet i, segons tafaneries, va ser el xicot qui li va fer el salt amb Lola Falana. Davis va sortir molt a les revistes durant l'època Kennedy, ell i els seus amics, el mencionat clan Sinatra, van arribar a ser molt populars. Si eren ben mirats i protegits per la màfia, com es comentava, ells ho sabrien.\nEn tot cas la pel·lícula és avui una cinta de culte per molts motius i en molts aspectes. Els Estats Units la va incloure el 2011 en una mena de registre honorífic de cinema, amb tota la raó. Va guanyar premis i va tenir diferents nominacions als óscars però no va sortir del tot rodona i no va acabar de satisfer ni al director, ni als actors ni a la productora. Els anys l'han millorat, em sembla, com sol passar amb tantes coses. La visió de la pobresa del món negre, que tant va desplaure a la gent afroamericana en aquell moment, avui ja és una anècdota i, al capdavall, al món blanc també s'hi poden trobar pinxos, prostitutes i bosses de misèria i vici que el cinema ha reflectit en moltes ocasions.\nEl cinema convencional americà, sobretot en aquells anys, tenia tendència a arranjar els finals dramàtics i reconvertir-los en finals feliços i fins i tot hi ha qui va proposar que Porgy, al final, caminés, que ja és gros. Per sort la proposta no va reeixir. Tot i que un final amb en Porgy caminant, ben peixat i retrobant la noia a Nova York, penedida i redimida, hauria estat d'allò més pintoresc i satisfactori, la veritat. En tot cas el final és obert i deixa espai a una feble esperança de futur.\nPublicat per Júlia a 9:48\nEtiquetes de comentaris: Adele Adison, cinema americà, Diahnah Carroll, Dorothy Dandridge, evocacions, Liceu, òpera, Otto Preminger, Pearl Bailey, Porgy and Bess, Robert Mc Ferrin, Sammy Davis junion, Sidney Poitier\nNo he vist la pel·lícula, però sorprèn que fos de 1959. "Adivina quién viene a cenar esta noche" ja va ser polèmica tot i ser de 1967...\nGràcies per esmentar la meva crònica, Júlia. Recordo haver vist la pel·lícula. Només conerixia tres temes de l'òpera i em faltava biografia i formació -potser és el mateix- per donar-li el valor merescut.\nÉs cert que s'han comès terribles injustícies amb el tema doblatge. Quan Preminger va dirigir l'estupenda adaptació de Carmen de Bizet amb una Carmen Jones interpretada per Dandridge i Belafonte, Dorothy Dandridge va ser doblada per la prestigiosa mezzo Marilyn Horne,,,També els blancs han estat castigats. Audrey Hepburn va estudiar i assajar "My fair lady" convençuda de que ella la cantaria i, quasi a última hora, se li va dir que seria doblada.\nCelebro que la funció del liceu t'agradés. A veure si jo també en gaudeixo.\nEnric, és diferent, l'òpera i la novel·la ja es coneixien i a Porgy and Bess no hi ha parella interracial, els negres es queden 'a casa seva' i s'ajunten amb els seus. Aquesta pel·lícula, tot i ser amable, va resultar molt innovadora, encara ara no és freqüent al cinema americà veure parelles de diferent color.\nGlòria, espero que t'agradi si hi vas, he de dir que jo no sóc molt exigent. Havia llegit això de Hepburn a la seva biografia, li van donar un disgust. I a sobre va rebre crítiques per part dels partidaris que el paper el fes Julie Andrews que representava l'obra al teatre, cosa que també li va saber greu doncs no hi tenia cap culpa.En tot cas, doblada i tot, ho va fer de meravella, però la cinta tindria una altra gràcia amb la seva veu.\nCarmen Jones, un altre clàssic difícil de veure.


Comença l'interrogatori dels membres dels CDR acusats de terrorisme a l'Audiència Nacional\nActualitzada 26/09/2019 a les 16:15\nRepresentants polítics de la CUP, ERC, JxCat i EH Bildu els donen suport a Madrid\n© Representants d'ERC, JxCat, la CUP i EH Bildu a la concentració al costat de l'Audiència Nacional en suport als CDR detinguts.\nEls membres dels CDR detinguts des de dilluns han començat a declarar davant del jutge de l'Audiència Nacional a les 11 hores, segons han informat fonts jurídiques. Els set independentistes han quedat a disposició judicial després de passar els últims dos dies a la comandància de la Guàrdia Civil de Tres Cantos, a Madrid. El titular del jutjat d'instrucció 6 de l'AN, Manuel García Castellón, els interroga un per un, i poden acollir-se al dret a no declarar. Els arrestats han arribat a l'Audiència Nacional cap a les 7 del matí en un vehicle de la Guàrdia Civil i els advocats de cinc d'ells, d'Alerta Solidària, al voltant de les 8 hores. Abans de l'interrogatori els lletrats de l'organització antirepressiva s'han pogut reunir amb cinc dels detinguts. Els dos restants tenen advocats d'ofici.\nA l'exterior s'hi ha concentrat un grup de persones en suport als set arrestats, entre els quals, representants polítics de la CUP, ERC, JxCat i EH Bildu.\nEls set arrestats estan acusats de terrorisme i la fiscalia sosté que formaven un "grup terrorista d'índole secessionista català". Se'ls va detenir dilluns en el marc d'un operatiu ordenat pel titular del jutjat d'instrucció 6 de l'AN i en el qual els agents de la Benemèrita van trobar material i substàncies considerades "precursores" de la confecció d'explosius.\nEl portaveu d'Alerta Solidària i coordinador de les defenses dels membres dels CDR detinguts dilluns, Xavier Pellicer, ha atribuït aquest dijous les suposades confessions de dos dels arrestats a la manipulació i pressió "il·legal" de la Guàrdia Civil. En declaracions a TV3, Pellicer ha parlat d'aplicació "encoberta" de la Llei antiterrorista, "aïllant" els detinguts i impedint que poguessin trobar-se amb els seus advocats.\nLa fiscalia de l'Audiència Nacional demana presó provisional sense fiança per als set CDR i els acusa de terrorisme\nLa Fiscalia no acusa per explosius ni rebel·lió els nou CDR detinguts\nTorra: “No permetré que associïn un moviment democràtic amb el terrorisme”


El comú canviarà la reforma de l'avinguda Tarragona\nEl comú modificarà el projecte de reforma de l'avinguda Tarragona\nEstudia reduir la mida de la mitjana central arbrada o fer un dels dos carrils més ample\nEl comú d’Andorra la Vella modificarà el projecte de reforma de l’avinguda Tarragona per acomplir els neguits que els transportistes van posar en relleu al Diari respecte de les dificultats que tindran per circular per aquella zona si l’actuació es fa tal com està prevista. El president de l’Associació de Transportistes de Mercaderies i Carburants, Juli Pérez, va denunciar que la mitjana arbrada amb la qual el comú vol dividir els dos sentits de circulació des de la rotonda del Km 0 fins a l’altura del carrer Terra Vella provocaria que els camions haguessin d’enviar el carril de l’esquerra perquè\nAlgú es recorda de les cues d'abans??? Ara que tenim una cosa mitjanament arreclada, ara anem treguent vies, un dia per axó... l'altre per alló... Total, que els milers de diners esmerzats per solucionar un problema, no han servit de res, perque ara, desmemoriats, ens apuntem a les "modes" inversemblants com la de tornar a moures en bici: ja vull veure com circulem a l'hivern amb neu, i els dies de pluja i com anem a recollir als nens a l'escola, o com anem a fer la compra per la llar...Una mica més de sentit comú. Si hi ha gent que corre massa que se la sancioni, i si es tracta de disminuir la contaminació, que s'aposti per un transport public de qualitat- perque no electric?- però axo si, no busos enormes colapsants, sino tipus clipol. Més sentit comú i menys despilfarro de diners publics si-us-plau!!!\nRealment aquesta corporació comunal SEMPRE està explicant acudits, per quin motiu han de passar aquests camions enormes pel NUCLI URBA???? Arregleu l'Avinguda Tarragona d'una vegada i feu passar aquests camions per un altre lloc. Em sembla PENOS, que vingui algú a queixar-se i modifiqueu el projecte.\nClaríssim exemple de política neoliberal, el pressupost per camps de futbol i obra pública és il·limitat, però les retallades en nòmines, drets, jubilació, sanitat i serveis socials són una realitat.\n#4 Rec de l'obach\nTanbé com sempre,tornem a contactar enginyers,a fer plànols nous a desfer,a tornar a fer,"ancha es Castilla"ja hi estem acostumats,quin pais i quins politics,desastre total.\nCom sempre falta coratge per tirar endavant la proposta. Es queixa algú, i es canvia. Han de passar pel mig de la ciutat els camions de gran tonatge? Se'ls ha de fer passar per un lloc alternatiu i que comencem a tenir una ciutat per a les persones.\n#2 Mancats de cohrencia i valentia\nCom sempre falta coherència, seny i valentia, el que s'hauria de fer, es evitar que'ls transports de cert tonatge no passes per la capital, perquè una cubà plena de gasolina o semblants tenen que passar per el centre de la ciutat?, que es faci una circumval·lació com deu mana, per tal que'l vehicles pesants no passin per el centre urbà i deixeu les vies per altre tipus de vehicles, veure bicicletes.\nJajjajajajjajajaj com sempre estudi zero!!! Deixeu l'avinguda Tarragona que esta prou bé!! I arregleu de una vegada Meritxell que fa pena!


Diari de Desembre (II) – idea.cat\n← Més invisible Amic !!! → Postals de Nadal\n5 respostes a “Diari de Desembre (II)”\n19 desembre 2012 a les 10:21 am\nQuina enveja Cristina!!\nJo encara vaig pel 3 de desembre, a veure si aquest cap de setmana li dóno una empenta.\nM’agrada molt com t’està quedant.\n19 desembre 2012 a les 2:35 pm\nA mi el temps cada vegada s’hem passa més ràpid!!!. Veig que estàs plena de projectes, eh??\n20 desembre 2012 a les 9:18 am\nM’encanta com t’ha quedat cada pàgina. És molt fresc. Quina constància que tens, és admirable!\nBon Nadal i Feliç 2013, m’encanta seguir el teu bloc, és una alegria sempre que el rebo.\n22 desembre 2012 a les 3:17 pm\nCom sempre… un treball magnific… es tant fresc… i aquestes estrelletes amb els números em tenen el cor robat….\nPetons i bones festes…..


Reobrim compostadors comunitaris -\nTornem a reciclar col·lectivament\nEls mòduls de compostatge comunitari de Barcelona es varen tancar al públic just al començar l’Estat d’Alarma. Durant aquest temps l’equip dinamitzador va assistir a un curs de gestió de compost en temps de pandèmia per garantir un retorn segur, tant per a les usuàries com per a les treballadores, i es va elaborar un protocol d’obertura. Finalment, des de l’administració es va decidir no obrir els compostadors fins a finalitzar les fases de desescalada posades des del Govern Central.\nAixí doncs, el passat 22 de juny varem anar a cercar les claus dels nous panys posats per tancar els compostadors durant el confinament. Després de comprovar que, sorprenentment, el compost es troba en molt bon estat (i de retirar algun que altre impromi), a partir d’avui ja els podem tornar a utilitzar!\nLes persones usuàries dels compostadors de Sagrada Família, Fort Pienc i Raval ja podeu tornar a abocar les vostres restes orgàniques als compostadors comunitaris. Però, encara no estem absents de risc de contagi, i és per això que cal mantenir unes mesures de seguretat:\nNo abocar impropis\nLes restes orgàniques sempre sense bossa\nRecomanem portar guants d’un sol ús per manipular la tapa\nL’ús de mascareta no és obligatori, tot i que és recomanable\nConeix més sobre el protocol a la web femcompost.org.\nPer reactivar el procés de compostatge\nActualment, el procés de compostatge es troba en un estat de latència esperant a obtenir matèria fresca per a tornar a agafar humitat i temperatura òptimes per descomposar. És per això que recomanem a les usuàries acumular certa quantitat de matèria orgànica abans de tornar per primer cop a llençar-ho al mòdul verd. Així, el compostador agafa ràpidament les condicions necessàries per activar altre cop el procés.\nMoltes gràcies per seguir les indicacions.\nEs possible que durant el mes de juliol ja poguem buidar un mòdul i us avisarem per fer cribatge col·lectiu, estigueu atents i atentes!\n← Reobertura de l’Aula Ambiental


Apuntes, resumenes, trabajos, examenes y problemas de Otras lenguas extranjeras de Oposición | Wikiteka\nApuntes, resumenes, trabajos, examenes y problemas de Otras lenguas extranjeras de Oposición\nEscrito el 9 de Octubre de 2017 en catalán con un tamaño de 5,29 KB\nEl llenguatge es un mitja que permet als humans relacionar-se i establir vincles els un amb els altres. Les llengües permeten la comunicació oral i escrita.La comunicació es la capacitat que permet als éssers vius relacionar-se amb el altrrs i amb el medi, la comunicació es du a terme gracies a codis lingüístics, les llengües. Emissor,receptor,missatge,codi,canal,referent,espai i temps. La retroalimentació es quan el emissor fa servir un codi per emetre un missatge i els missatge es contestat per el receptor desores daverloescoltat i entes i es converteix en emissor. Funcions del llenguatge: referencial, intercanviar informació, expressiva, expressar emocions, conativa, manar i aconsellar, fatica, interaccionar socialment , poetica,... Continuar leyendo "Llenguatge connotatiu" »\nEl teatre caramar pere calders\nEscrito el 6 de Diciembre de 2017 en catalán con un tamaño de 957 bytes\n1. Parla amb el seu subconscient. Narrador intern/protagonista\n2. Caract. Humor reflexiu, fina ironia i imaginació desbordant. El primer arlequí, La Glòria del doctor Larén, Crónica de veritat oculta, L'ombra de l'atzara.\n3. Pere Calders vol representar el dia a dia (realitat quotidiana) a través del guix que es converteix en un eina màgica. Fa un dibuix a la paret amb el pom, i al obrir el seu subconscient sen't va perquè el molesta, però més tard torna amb ell.\n4. Està en cursiva quan parla el seu subconscient.\nEscrito el 1 de Junio de 2018 en catalán con un tamaño de 8,58 KB\nRegistres lingÜistes : és lús que cada parlant fa de la Llengua. El domini de la llengua i dels seus registres que té un usuari, i que Li permet adaptar-se a cada acte comunicatiu, es coneix com a competencia Comunicativa\nTEMA: és allò a que es refereisx el missatge. Son molts Diversos: Els temes generals que fan referencia a la vida quotidiana i a les Coses mes comunes com el vocabulari habitual i els temes especialitzats que són Aquells que requereixen un vocabulari especific\nCANAL: és el mitjà a travès del qual es transmet el Missatge: l´oral i l´escri. L´elecció d´un canal, determinarà el grau de Presentacióo d´improvisació del nostre Missatge\nGRAU DE FORMALITAT: és necessària la presencia d´un Receptor. La relació... Continuar leyendo "El registre literari" »


Estat de la Ciutat 2016 by Ajuntament de Bar... 957 views\nInforme econòmic de Conjuntura de la ciutat de Barcelona. Presentat a la Comissió d'Economia, Empresa i Ocupació del 20 de novembre de 2013.\n1. Informe econòmic de Conjuntura de la Ciutat de Barcelona per a la Comissió d’Economia, Empresa i Ocupació Àrea d’Economia, Empresa i Ocupació Ajuntament de Barcelona Barcelona, Novembre de 2013\n2. Resum executiu • Les economies catalana, espanyola i europea surten de la recessió i assoleixen una variació intertrimestral positiva del PIB el tercer trimestre de 2013, si bé les decisions dels agents econòmics segueixen condicionades per l’ajust fiscal, la reestructuració del sistema financer i la contracció creditícia. • El comportament recent dels indicadors de demanda interna –com l’índex de vendes del comerç al detall o la matriculació de vehicles-, l’evolució positiva dels d’activitat industrial i la millora de la confiança empresarial són indicis que apunten a un inici de la recuperació de l’economia a Catalunya i l’àrea de Barcelona. • El PIB de Barcelona l’any 2010 és de 61.915M€ i representa el 30,2% del de Catalunya, mentre el PIB per càpita és de 38.500 euros. La ciutat compta amb una estructura econòmica diversificada, amb predomini del terciari i una aportació rellevant dels sectors estratègics, mentre la indústria manté un pes molt significatiu dins l’estructura productiva de la RMB.\n3. Resum executiu (2) • • • Barcelona genera un clima de confiança per a inversors i empreses, com ho reflecteixen l’increment significatiu del volum d’inversió estrangera el primer semestre de 2013, el bon posicionament internacional en l’atracció d’aquestes inversions i la dinàmica positiva en la creació de noves empreses al llarg de l’any. Després d’un començament d’any poc dinàmic, les exportacions i el turisme s’han recuperat i mentre que les vendes a l’exterior s’estabilitzen, el turisme mostra augments en tots els indicadors en el període gener - setembre 2013. La ciutat es confirma com un referent internacional tant en el turisme de negocis com d’oci . El mercat de treball continua acusant els efectes de la crisi econòmica, tot i que els indicadors de Barcelona reflecteixen un ajust més suau que a Catalunya i Espanya. Es compten 109.984 aturats registrats a la ciutat i la taxa d’atur se situa en el 18,4%, essent especialment elevada entre els joves. La destrucció de llocs de treball porta l’afiliació a la Seguretat Social al nivell de 2003.\n4. Resum executiu (3) • L’Ajuntament gaudeix d’una situació financera sanejada i aplica un gestió econòmica i pressupostària rigorosa que garanteix el pagament en un màxim de 30 dies als seus proveïdors. • L’agència de rating Fitch, a data de 18 d’octubre de 2013, fa una valoració positiva de la liquidació de l’any 2012 i posa en valor l’economia dinàmica i uns molt bons indicadors del deute de la capital catalana. L’agència manté per a la ciutat el nivell màxim de rating que li permet el deute sobirà del Regne d'Espanya (BBB-). • La revisió d’Standard & Poor’s sobre la qualificació financera a Barcelona del passat juliol destaca la bona gestió econòmica de l’Ajuntament i la situació pressupostària i financera de la ciutat, la qual manté la qualificació intrínseca de ‘aa’, si bé manté oficialment un rating de BBB-/negativa/A-3 condicionat per la qualificació de l’Estat espanyol. Aquesta nota té en compte com a factors molt positius la gestió financera, la liquiditat de la institució i l’execució financera, a més de destacar un constant i sòlid acompliment pressupostari.\n5. Índex 1. Entorn macroeconòmic i conjuntural 2. L’economia de Barcelona A. Estructura productiva: PIB de Barcelona 2010 B. Inversió estrangera,empresa i emprenedoria C. Internacionalització de l’economia D. Infraestructures productives E. Turisme F. Ciència i tecnologia G. Mercat laboral H. Proximitat i cohesió social 3. Indicadors econòmico-financers de l’Ajuntament\n6. 1.1. Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (1) Les economies catalana, espanyola i europea surten de la recessió • • El tercer trimestre de 2013 el PIB de la Unió Europea creix un +0,1% en termes interanuals, en un escenari encara fràgil degut als efectes de la fragmentació dels mercats financers, la feblesa de l’activitat econòmica i l’ajust fiscal. El dinamisme de les economies emergents s’ha moderat, mentre Japó i EEUU mantenen una trajectòria sòlida tot i que seguiran enfrontant-se a incerteses notables els propers mesos. L’economia catalana també surt de la recessió i assoleix una variació intertrimestral positiva del PIB el tercer trimestre de 2013 (+0,1%) –després de vuit trimestres consecutius sense créixer- que modera la reducció interanual d’aquest indicador fins al -0,6%, uns resultats idèntic i més favorable -respectivamentque els de l’economia espanyola (+0,1 trimestral i -1,2% interanual). La demanda externa segueix sent el pilar bàsic de la recuperació, mentre es modera la caiguda de la demanda interna.\n7. 1.1. Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (2) Es redueix la prima de risc, però la reestructuració del sistema financer i l’ajust fiscal segueixen condicionant les decisions dels agents econòmics • • La prima de risc s’estabilitza al voltant de 240 punts bàsics, si bé l’escenari macroeconòmic a Catalunya i Espanya segueix presentant riscos significatius per la persistència de la contracció creditícia, els efectes de l’ajust en els pressupostos públics i la situació del mercat de treball. A la UE, els progressos cap a la Unió Bancària que es faran realitat el 2014 –com la supervisió única- i les mesures del Banc Central Europeu per eliminar la fragmentació financera a l’eurozona i promoure el crèdit a les pimes poden contribuir de forma significativa a la recuperació de l’activitat.  El procés de consolidació fiscal del Govern central i de les Comunitats Autònomes continua amb intensitat el 2013 per tal d’assolir els objectius aprovats de dèficit públic, xifrats en l’1,58% del PIB per a Catalunya i el 6,5% del PIB al conjunt de les Administracions Públiques.  El desapalanquejament d’empreses i famílies continua i el setembre el seu deute a Espanya es contrau un -6,0 i un -4,5% -respectivament- en termes interanuals, mentre la taxa d’estalvi de les famílies repunta fins al 14,9% de la renda disponible el segon trimestre. De tota manera, la càrrega financera que suporten segueix lluny dels nivells sostenibles a llarg termini i la morositat bancària assoleix un nou màxim històric (12,12%) el mes d’agost.  Mentre el procés de reestructuració, recapitalització i sanejament de balanços del sistema bancari segueix el seu curs, el crèdit al sector privat concedit per les entitats financeres segueix caient i s’ha reduït un -10,4% a Catalunya i un -12,8% a Espanya en termes interanuals el segon trimestre.\n8. 1.1. Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (3) La demanda interna modera el seu retrocés • • • Les vendes del comerç al detall a Catalunya creixen lleugerament el tercer trimestre de 2013 (amb una variació interanual de l’1,3%) per primera vegada des de 2010, mentre que a Espanya s’estabilitzen. El mes de setembre assoleixen augments interanuals del +3,1 i +2,8%, respectivament. La matriculació de vehicles a Barcelona experimenta el mes d’octubre un augment del 20,9% en termes interanuals i del 38,9% respecte al mes precedent, resultats que cal relacionar amb l’impuls pel Programa PIVE. En termes acumulats, l’augment de matriculació de gener a octubre és de l’1,0%. La variació interanual de l'Índex de Preus al Consum (IPC) manté una tendència predominantment descendent el 2013 i se situa en el 0,1% el mes d’octubre a la província de Barcelona, un valor lleugerament superior als de Catalunya i Espanya (ambdós del -0,1%) però inferior al de la Unió Europea (0,9%). * A preus corrents sense estació de serveis. Font: Elaboració del Departament d’Estudis de l’Àrea d’Economia, Empresa i Ocupació de l’Ajuntament a partir de dades de l’INE\n9. 1.1. Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (4) Símptomes d’inflexió positiva a l’activitat industrial • • • • L’evolució de l’índex de producció industrial (IPI) el tercer trimestre de 2013 mostra un augment interanual del 2,4% a Catalunya –la segona dada trimestral positiva després de sis de signe negatiu-, amb un comportament més favorable que el que experimenta a Espanya (0,2%) i la zona euro. El VAB industrial català creix en termes interanuals el segon i tercer trimestres (en un +0,5 i 1,2% respectivament), incentivat per l’evolució de les exportacions i la contenció de la caiguda de la demanda interna. En canvi, la inversió en béns d’equipament a Catalunya empitjora el seu comportament i torna a retrocedir els dos primers trimestres de 2013 (4,5 i -5,1%, respectivament), en part per l’efecte estadístic de l’augment que va experimentar l’any 2012 durant els mesos previs a la pujada de l’IVA. El grau d’utilització de la capacitat productiva el tercer trimestre (70%) se situa per sobre del registre mitjà del 2012 (65%) i assoleix el millor resultat des de mitjans del 2011, el que suposa un indicador avançat rellevant de recuperació de l’activitat industrial.\n10. 1.1 Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (5) Millora del clima empresarial a l’AMB, globalment encara desfavorable • • • Segons l’Enquesta de Clima Empresarial de l’AMB del segon trimestre de 2013 el saldo de la marxa dels negocis a l’AMB és el més favorable des del segon trimestre de 2011, si bé el 41% dels empresaris manifesten que la marxa del seu negoci és dolenta, per un 14% que la valora positivament. Aquest trimestre també es modera el descens de la facturació, que assoleix saldos positius a la indústria – especialment l’exportadora- i l'hostaleria. Les perspectives a curt termini dels empresaris respecte a la marxa dels negocis milloren i són les menys negatives des de principis del 2012. A Catalunya el tercer trimestre millora la confiança empresarial, com ho reflecteixen els resultats més favorables de l’Enquesta de Clima Empresarial i les millors perspectives pel quart trimestre.\n11. 1.1 Entorn macroeconòmic i anàlisi conjuntural (6) El mercat immobiliari de segona mà repunta • • • La compravenda d’habitatges a la demarcació de Barcelona assoleix 22.414 transaccions de gener a setembre de 2013 després d’augmentar un 8,6% en termes interanuals, mentre que a Catalunya i Espanya ho ha fet un +7,8 i un +0,2%, respectivament. L’evolució positiva del mercat de segona mà contrasta amb els resultats negatius que mostra l’habitatge nou. Malgrat les difícils perspectives econòmiques per a les famílies, la millora del mercat suavitza l’ajustament de preus: el preu de compra d’habitatge de segona mà a la ciutat se situa en 3.180 €/m2 l’octubre, un -2,6% menys que el mateix mes de 2012. El nombre d’habitatges iniciats a Barcelona presenta una variació acumulada de +7,8% respecte als sis primers mesos de 2012.\n12. 2.A L’economia de Barcelona: PIB 2010 (1) El PIB de Barcelona representa el 30,2% del de Catalunya l’any 2010 • • • L’any 2010 el PIB de Barcelona se situa en 61.915 milions d’euros i representa el 30,2% del PIB de Catalunya i el 44,9% del de la Regió Metropolitana (137.755,2 M€), que al seu torn genera més de dos terços (el 67,1%) del total català. Entre 2008 i 2010, el decrement nominal acumulat del PIB de la ciutat ha estat del -2,6%, com a resultat de la forta caiguda del PIB durant el 2009 i la seva lleugera recuperació el 2010. El PIB per càpita a Barcelona ciutat és de 38.500 euros l’any 2010, mentre que a la RMB i Catalunya se situa en 29.200 i 27.700 euros, respectivament. L’indicador de la ciutat supera en més d’un 50% el promig de la UE (24.500 €). PIB per càpita 40.000 2010 (Euros per habitant) 35.000 30.000 UE = 24.500 25.000 20.000 38.500 15.000 29.200 27.700 27.682 22.800 10.000 5.000 0 Barcelona RMB Catalunya Espanya Zona Euro Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l'Àrea d'Economia, Empresa i Ocupació de l'Ajuntament de Barcelona en base a dades d'Idescat.\n13. 2.A L’economia de Barcelona: PIB 2010 (2) Barcelona manté una estructura econòmica diversificada, amb un pes rellevant i creixent dels sectors estratègics • • El 2010 el 81,9% del VAB de Barcelona es genera als serveis, el 10,6% a la indústria i el 7,5% a la construcció. El context econòmic accelera l’avenç del procés de terciarització a la ciutat, mentre la indústria manté un pes molt rellevant (18,1%) dins l’estructura productiva de la RMB. L’administració pública i serveis col·lectius (23,1% del total) els serveis a les empreses i immobiliaris (19,9%) i el transport, emmagatzematge, informació i comunicacions (12,2%) són les branques que generen més riquesa a Barcelona, mentre el comerç situa el seu pes relatiu en l’11,5% i el de l’hostaleria (8,4%) creix en 1,1 punts respecte al 2008. Estructura del VAB per branques d'activitat a Barcelona 2010 (% s. total) Administració pública i altres serveis 23,1 Activitats immobiliàries, prof essionals, tècniques i administratives 19,9 Transport i emmagatzematge; inf ormació i comunicacions 12,2 Comerç 11,5 Hostaleria 8,4 Construcció 7,5 Activitats f inanceres i assegurances 6,8 Alimentació, tèxtil, f usta, arts gràf iques, química i cautxú 5,5 Metal·lúrgia, maquinària, material elèctric i de transport 3,6 Indústries extractives, energia, aigua i residus 1,5 0 5 10 15 20 Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l'Àrea d'Economia, Empresa i Ocupació de l'Ajuntament de Barcelona en base a dades d'Idescat. 25\n14. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (1) Barcelona genera un clima de confiança per als inversors i increment significatiu de la inversió estrangera • • les empreses: La inversió estrangera productiva a Catalunya registra un volum de 1.665,5 M€ el primer semestre de 2013 i augmenta un 42,2% en termes interanuals, de manera que representa gairebé la quarta part (el 24,4%) de la realitzada a Espanya. En el mateix període, la inversió catalana a l’estranger assoleix 536,9 M. d’Euros, el que suposa una caiguda de -38,1% respecte a l’any anterior.\n15. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (2) Barcelona genera un clima de confiança per als inversors i les empreses: Una regió urbana atractiva per als inversors internacionals • Catalunya és la segona regió europea en volum d’inversió estrangera directa el primer semestre de 2013 segons el Financial Times, superant el South West i West Midlands del Regne Unit o la Comunitat de Madrid. Segons la mateixa font,Catalunya obté el quart lloc del rànquing continental en nombre de projectes captats i el tercer en creació de llocs de treball. • D’altra banda, segons el prestigiós rànquing de l’European Investment Monitor d’Ernst &Young Barcelona/Catalunya és la tercera regió urbana en nombre de projectes d’Inversió estrangera directa captats -només per darrera de les regions de Londres i París- l’any 2012.\n16. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (3) Barcelona genera un clima de confiança per als inversors i les empreses: Societats mercantils • • • • • Entre gener i setembre de 2013 s’han constituït a Barcelona 5.425 societats mercantils, el que suposa un increment interanual del 5,9%. El capital subscrit per les societats mercantils creades els nou primers mesos de l’any assoleix un augment interanual del 110% i un volum de 607 milions que supera els registres anuals del quinquenni 2008-2012. Barcelona registra el rati d’empreses creades per 1.000 habitants (3,3) més elevat de les grans àrees urbanes espanyoles de gener a setembre. La província crea 8,3 societats mercantils per cadascuna que es dissol, rati superior a la mitjanes catalana, espanyola i d’altres grans entorns urbans de l’estat. Segons el Directorio Central de Empresas de l’INE, el gener de 2013 la província de Barcelona compta amb 438.385 empreses, de les quals 191.929 tenen assalariats i 246.456 no, amb un descens del -1,7% respecte a gener de 2012.\n17. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (4) Barcelona genera un clima de confiança per als inversors i les empreses: Global Entrepreneurship Monitor (GEM) • La taxa d’activitat emprenedora (TAE) de la població resident a la província de Barcelona el 2012 se situa en el 6,5%, el que suposa una disminució de 0,5 punts percentuals respecte a l’any anterior, mentre que al conjunt de Catalunya, on la TAE assoleix el 7,9% i augmenta 1,1 punts percentuals respecte a 2011. • Les taxes d’activitat emprenedora de Barcelona i Catalunya se situen per davant de les de França (5,2%), Suïssa (5,9%) o Finlàndia (6%) -que les superaven l’any 2010- i de les de totes les altres Comunitats Autònomes de l’estat. La taxa catalana queda també per davant de la mitjana europea (7,6%). • A Barcelona el 68,9% de les persones involucrades en activitats emprenedores són empeses per l’aprofitament d’una oportunitat de negoci, mentre que per a un 30% l’impuls emprenedor sorgeix de la falta d’alternatives laborals.\n18. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (5) Barcelona genera un clima de confiança per als inversors i les empreses: Global Entrepreneurship Monitor (GEM) • L’emprenedor de la província de Barcelona és majoritàriament un home (69,9%) que ha cursat estudis superiors (65,3%), té un nivell d’ingressos que oscil·la entre els 20.001 i els 40.000 euros (38,4%) i està ocupat (78,2%). • L’emprenedoria al conjunt de Catalunya adopta un perfil més innovador que el mostrat els últims anys de crisi -amb increments significatius en la innovació de procés i l’ús de noves tecnologies- i el percentatge d'emprenedors amb estudis superiors se situa per sobre del 68%. • Tant a Barcelona com a Catalunya baixa la taxa d’emprenedoria femenina i de menors de 35 anys i es detecten descensos en el relleu emprenedor que repercuteixen de forma desfavorable en l’estoc empresarial.\n19. 2.B Inversió estrangera, empresa i emprenedoria (6) Barcelona Mobile World Capital, motor econòmic • La tecnologia mòbil es perfila com un vector clau de creixement pel conjunt de l’economia, i la designació de Barcelona com a Mobile World Capital -amb la celebració del Mobile World Congress i el projecte de llegat industrial (legacy)- suposen una oportunitat estratègica per posicionar la ciutat en aquest àmbit. • L’ecosistema mobile a Catalunya compta el 2011 amb més de 2.300 empreses, més de 39.400 treballadors i genera una xifra de negocis de 5.400 milions d’euros, essent la província de Barcelona el nucli central que absorbeix el 85%, el 90% i el 94% -respectivament- d’aquests totals.\n20. 2. C L’economia de Barcelona: Internacionalització de l’economia (1) L’evolució de les exportacions s’estabilitza • • • Les exportacions de la província de Barcelona assoleixen un volum de 30.212 M d’euros entre gener i agost de 2013 -un valor lleugerament inferior al del mateix període de 2012 (-0,6%)-. La reducció d’aquest indicador el primer trimestre ha anat seguida d’una recuperació gradual els mesos posteriors, en paral·lel a l’evolució de l’economia europea. Entre gener i agost de 2013 es compten 34.907 empreses exportadores a la província de Barcelona, el que representa un 29,3% del total espanyol. La demarcació barcelonina segueix encapçalant el rànquing d’exportacions a l’estat espanyol amb gairebé una cinquena part (el 19,4%) del total.\n21. 2. C L’economia de Barcelona: Internacionalització de l’economia (2) • • • De gener a agost Barcelona genera el 25% de les exportacions espanyoles d’alt i mitjà-alt contingut tecnològic, i el seu pes dins de les vendes a l’exterior de la demarcació és de prop del 60% del total. El sector químic representa més de la quarta part de les vendes a l’exterior de la província de Barcelona (25,7%) entre gener i agost de 2013, seguit dels béns d’equip i maquinària i de l’automoció (amb el 18,7 i 18,3% del total, respectivament). La major part de les exportacions de l'àrea de Barcelona (el 58%) es destinen a la Unió Europea, però creix amb especial intensitat l’intercanvi amb les economies emergents i Àsia guanya pes relatiu (suposa més del 10% del total de les vendes exteriors).\n22. 2. C L’economia de Barcelona: Internacionalització de l’economia (3) La balança comercial segueix millorant • • • • • Entre gener i agost de 2013 el valor de les importacions de les empreses de la província de Barcelona se situa en 34.455 M d’euros i es redueix en un -7,7% respecte al mateix període de 2012. La UE (58,6% del total) és el principal proveidor de l’àrea de Barcelona. Per la seva part, Àsia ja representa més de la cinquena part (22,1%) de les compres externes. Encapçalen el rànquing importador el sector químic i els béns d’equip i maquinària industrial (amb un 22,9 i un 17,9% del total, respectivament). La taxa de cobertura de l’àrea de Barcelona creix 5,6 punts entre els primers semestres de 2012 i 2013 i se situa en el 86,4%, el valor més elevat de la sèrie disponible. El primer semestre de 2013 les vendes de Catalunya a la resta del món (41% del total) superen les dirigides a la resta d’Espanya (un 34%), seguint la tendència iniciada l’any 2010. El saldo comercial positiu del Principat amb la resta de l’Estat (+11.372 M€) es manté similar al de semestres anteriors.\n23. 2. C L’economia de Barcelona: Internacionalització de l’economia (4) Posicionament internacional (I): Barcelona es manté entre les 20 primeres ciutats del món en competitivitat global i destaca en habitabilitat Habitabilitat de les principals àrees urbanes del món l'any 2013 Posició Ciutat 1 París 2 Viena 3 Amsterdam 4 Barcelona 5 Vancouver 6 Copenhaguen 8 Zuric 9 Estocolm 10 • Berlín 7 Ginebra 11 Segons el prestigiós rànquing de la Mori Memorial Foundation Global Power City Index 2013 Barcelona se situa en dinovena posició en competitivitat global entre 40 grans ciutats del món i perd sis llocs respecte l’any anterior. Entre les dimensions que analitza, destaca la millora del posicionament del factor d’habitabilitat, on la ciutat comtal obté el lloc número quatre només per darrere de París, Viena i Amsterdam. Milà 12 Toronto 13 Madrid 14 Brussel·les 15 Osaka 16 Fukuoka 17 Frankfurt 18 Taipei 19 Xangai 20 Tòquio Font: Mori Global Power City Index . Institut of Urban Strategies. The Mori Memorial Foundation\n24. 2. C L’economia de Barcelona: Internacionalització de l’economia (5) Posicionament internacional de Barcelona (II) • • • El rànquing Scorecard on Prosperity 2013 -que compara 24 grans ciutats competitives del mónatorga el quart lloc a Barcelona com a ciutat atractiva per al treballadors, i el lloc 16è. en el rànquing global de prosperitat. Així mateix, Barcelona obté la primera posició entre les àrees metropolitanes punteres del món pel que fa al menor temps de desplaçament a la feina, amb un promig de 48 minuts d’anada i tornada. El mateix rànquing situa Barcelona en els primers llocs en termes d’igualtat. Barcelona apareix entre les 10 ciutats europees destacades en la creació de Start ups segons la revista Wired i assoleix la vuitena posició en el rànquing de Smart Cities Europees, segons la revista digital d’innovació Fast Company.\n25. 2.D Infraestructures i espais productius Augmenten les freqüències setmanals de vols intercontinentals • • L’Aeroport de Barcelona registra la xifra de 30.519.978 passatgers entre gener i octubre de 2013, el que suposa un lleuger descens interanual del -0,5%. D’altra banda, les freqüències setmanals de vols intercontinentals han augmentat un 16,5% respecte al 2012 Entre gener i octubre de 2013 es registra un lleuger creixement interanual en el tràfic de mercaderies (+0,4%) i un descens en el tràfic de contenidors (-2,3%) al Port de Barcelona, mentre que el percentatge de tones embarcades mostra un augment interanual del 2,3%. Indicadors d'activitat al port i l'aeroport de Barcelona 2013 Gener - Octubre 13 Nombre de contenidors Port (TEU) Tones mercaderies Port 1.452.220 35.133.234 Gener - Octubre 13 Nombre de passatgers Aeroport Tones mercaderies Aeroport 30.519.978 82.087 Variació interanual 13/12 Absoluta En % -34.239 -2,3% 138.826 0,4% Variació interanual 13/12 Absoluta En % -155.277 -0,5% 1.702 2,1% Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l'Àrea d'Economia, Empresa i Ocupació de l'Ajuntament de Barcelona en base a dades del Port i Aeroport de Barcelona\n26. 2.E Turisme (1) Creix el pes del turisme internacional • • • Després d’un començament d’any poc dinàmic, el turisme es recupera a partir dels segon trimestre i mostra augments en tots els indicadors en el període gener - setembre 2013. Destaca el fort increment interanual de la despesa de compra amb targeta de crèdit dels turistes (+28,2%), l’augment del nombre de passatgers en creuers (8,4%) i els més moderats de les pernoctacions (+2,8%) i els turistes (+0,9%). Catalunya és la primera CA en turisme internacional, amb un pes del 25% en relació a Espanya i un +7,5% d’augment interanual els nou primers mesos de 2013.\n27. 2.E Turisme (2) Barcelona, referent internacional del turisme de negocis • • Segons l’International Congress and Convention Assciaciation (ICCA), Barcelona és la primera ciutat del món en nombre de delegats i la tercera en nombre de congressos internacionals en el període 2008-2012. L’any 2012 Barcelona ha obtingut la cinquena posició del rànquing de congressos internacionals. Altres rànquings internacionals destaquen l’atractivitat de Barcelona pels visitants internacionals.\n28. 2.F Ciència i tecnologia La recerca d’excel·lència a l’àrea de Barcelona assoleix reconeixement internacional • Barcelona se situa en quarta posició europea i desena mundial en producció científica l’any 2012, segons l’informe anual elaborat per la Universitat Politècnica de Catalunya. • En el rànquing mundial d’excel·lència científica de la Max Planck Society en la categoria de Física i Astronomia s’hi troben 3 institucions catalanes - l’Institut de Ciències Fotòniques, l’Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats i l’Institut de Física d’Altes Energies, que ocupen el primer, tercer i divuitè llocs del món, respectivament.\n29. 2.G Mercat laboral (1) La ciutat manté prop d’1.000.000 llocs de treball, però continua la destrucció neta d’ocupació • • Barcelona tanca el tercer trimestre de 2013 amb 960.613 afiliats al conjunt de règims de la Seguretat Social, el que representa una reducció del -1,2% i la pèrdua de 12.056 llocs de treball respecte al mateix període de 2012. La disminució interanual del conjunt de l’afiliació a Barcelona ciutat (-1,2%) és inferior a la de Catalunya i, especialment, Espanya (-2,7 i -3,3%, respectivament).\n30. 2.G Mercat laboral (2): Assalariats per sectors econòmics • • El tercer trimestre de 2013 els tres grans sectors de la ciutat perden assalariats, de forma més moderada els serveis (-0,8% de variació interanual) que la indústria (-3,4%) i, especialment, la construcció (-14,6%). Per branques, generen llocs de treball les activitats immobiliàries (+2,6%), les activitats financeres i d’assegurances (+1,9%), l’administració pública (+1,8%) i els serveis a les empreses (+0,5%), l’hostaleria es manté, i en valors absoluts destaca la pèrdua de més de 3.800 llocs de treball al comerç (3,1%) i més de 2.000 als transports i emmagatzematge (-5,1%) i la indústria manufacturera (-3,5%).\n31. 2.G Mercat laboral (3): Assalariats als sectors de coneixement alt • • • Més de la meitat dels llocs de treball a la ciutat de Barcelona (el 53,4%) són de coneixement alt i la ciutat és el pol central d’aquestes ocupacions a Catalunya, amb el 44,5% del total. L’afiliació en sectors de coneixement alt experimenta un augment interanual suaument positiu (+0,1%) per segona vegada des de 2011 gràcies a l’augment dels serveis intensius en coneixement (+0,3%). Entre els serveis intensius en coneixement i tecnologia punta creixen els serveis d’informació i el serveis de tecnologies de la informació (+6,2 i +3,2%, respectivament), mentre que la recerca i desenvolupament és manté força estable i perden llocs de treball el cinema i vídeo (-6,9%), les telecomunicacions (6,4%) i la ràdio i televisió (-3,7%), seguint la tendència dels últims dos anys. Afiliats al règim general de la Seguretat Social a Barcelona per intensitat de coneixement 2013* 4% Indústria d'alt i mitjà nivell tecnològic 47% Serveis intensius en coneixement 49% Coneixement baix * Dades del III trimestre, en % de l'afiliació total. Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l'Área d'Economia, Empresa i Ocupació de l'Ajuntament de Barcelona en base a dades del Departament d'Empresa i Ocupació de la Generalitat.\n32. 2.G Mercat laboral (4) La taxa d’atur se situa en el 18,4% • La taxa d’ocupació a Barcelona se situa en el 63,9% el tercer trimestre de 2013 -8,4 punts per sobre de l’espanyola- i assoleix el segon valor més baix des del 2002. Així mateix, la ciutat perd actius respecte a fa un any, tot i que la taxa d’activitat (78,3%) torna a situar-se per sobre del 78%. • La taxa d’atur EPA a la ciutat (18,4% el tercer trimestre) s’ha reduït en 0,7 punts el darrer any. El valor d’aquest indicador a Barcelona és inferior –en 4,6 i 7,7 punts, respectivament- a les mitjanes catalana (23,0%) i espanyola (26,1%), però superior en 7,4 punts a la taxa europea (10,9%). • Continua l’elevada incidència de l’atur entre els joves, tot i que la taxa d’atur juvenil a la ciutat (37%) és inferior en 10 i 17,3 punts percentuals a les catalana i espanyola, respectivament.\n33. 2.G Mercat laboral (5) L’atur registrat a Barcelona es redueix en termes interanuals • • Barcelona tanca l’octubre amb 109.984 persones registrades com a aturades a les oficines del SOC (1.278 més que el mes anterior), el que suposa un increment mensual d’aquest indicador de l’+1,2% després de la pràctica estabilització que va experimentar el juliol, agost i setembre. En termes interanuals, Barcelona presenta novament la millor evolució entre els àmbits territorials comparats ja que la xifra d’aturats es redueix un -2,2% respecte a octubre de 2012 –el que suposa 2.495 aturats menys i el cinquè mes consecutiu de descens-, mentre que tant Catalunya (-1,9%) com el conjunt d’Espanya (-0,5%) experimenten reduccions més moderades. • El nombre de contractes signats a Barcelona l’octubre (85.245) representa un augment de 5.593 (un 7%) respecte a octubre de 2012. • La contractació acumulada de gener a octubre de 2013 s’ha reduït en termes interanuals a Barcelona (-0,4%), mentre que creix a Catalunya (+0,3%) i Espanya (+1,9%). Cal fer notar, però, que la contractació temporal acumulada a la ciutat registra un increment interanual (+4%), i que el pes dels contractes indefinits sobre la contractació total es manté més elevat a Barcelona i Catalunya (11,2% i 11%, respectivament) que a nivell estatal (7,%).\n34. 2.G Mercat laboral (6): Perfil de l’aturat a Barcelona La major part de les ocupacions mostren un descens de l’atur registrat a la ciutat el mes d’octubre • • Els treballadors dels serveis (21%), sense qualificar (18,4%) i administratius (17%) són els col·lectius amb més persones a l’atur i conjuntament representen més de la meitat dels aturats (56,4%). La major part dels grups d’ocupació a la ciutat registren un descens de l’atur respecte a octubre de 2012, essent els dels tècnics científics, els dels treballadors qualificats i el dels treballadors sense qualificar els que experimenten les disminucions interanuals de l’atur més accentuades (-5,1%,-4,5,-3,6%, respectivament).\n35. 2.G Mercat laboral (7): Atur registrat per sectors • L’Octubre de 2013 destaca la disminució interanual de l’atur a l’energia elèctrica i gas (-11,7%) l’Administració Pública (-10,2%), la construcció (-9,6%), altres serveis (-5,6%), les activitats artístiques i recreatives (4,6%) i els serveis a les empreses (-3,9%). El nombre d’aturats es manté estable al comerç (+0,2%) i augmenta moderadament als transports, les activitats sanitàries o les financeres, mentre al sector de l’hostaleria creix de forma més marcada (+3,5%) per raons estacionals.\n36. 2.G Mercat laboral (8): Perfil de l’aturat a Barcelona Continua el descens de la població estrangera aturada • • • El perfil mig de la persona aturada a Barcelona l’octubre de 2013 correspon al d’un home de 45 anys o més, amb estudis generals, procedent dels serveis a les empreses, el comerç, la construcció o l’hostaleria. Per trams d’edat, l’atur augmenta entre els majors de 45 anys i per nivell d’estudis només creix al grup d’FPTècnics. La població estrangera aturada es redueix en un -7,2% el darrer any, degut al fenomen del retorn als països d’origen.\n37. 2.H Proximitat i cohesió social (1): Comerç i mercats Barcelona, entre les 10 destinacions europees més atractives per establir-hi empreses de comerç al detall • • Amb 15.732 empreses i 138.204 ocupats, el comerç és una de les branques amb més pes dins de l’estructura econòmica de Barcelona i representa el 22,7% de les empreses i el 14,9% dels treballadors. Barcelona se situa entre les 10 destinacions europees més atractives per establir-hi empreses de comerç al detall segons l’últim rànquing elaborat per Jones Lang Lasalle el 2012,\n38. 2.H Proximitat i cohesió social (2): Atur per districtes i barris L’atur registrat es redueix a vuit districtes el darrer any Taxa d’atur registrat estimada per districtes Setembre 2013 (en %) • La taxa d’atur registrat estimada mostra una correlació negativa amb el nivell de renda del districte, i Nou Barris és el districte on assoleix un valor més alt (19,3%). Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l'Àrea d'Economia, Empresa i Ocupació de l'Ajuntament de Barcelona en base a dades del Departament d'Estadística de l'Ajuntament de Barcelona\n39. 2.H Proximitat i cohesió social (3): Distribució de la Renda Familiar Bruta La crisi econòmica redueix el pes de les rendes mitjanes a la ciutat • • Distribució de la població segons nivell de la RFD A Barcelona el 2011 predomina la població amb rendes mitjanes (46,9% del total), tot i que el seu pes s’ha reduït en 11,6 p.p. des de 2007. (2007-2011) 100% 90% 7,5% 7,7% 7,7% 7,8% 7,8% 12,2% 9,4% 9,5% 8,0% 8,0% 14,2% 18,1% 13,9% 20,3% 22,9% 80% 70% Molt alta 60% 50% Amb la crisi econòmica es detecta un desplaçament de la població cap els estrats mitjà-baix i baix, a costa de l’estrat mitjà-alt, que minva de forma progressiva. 40% 40,1% 38,2% 28,3% 33,0% 36,1% Baixa 25,7% 20% 0% Mitjana-alta Mitjana-baixa 30% 10% Alta 17,6% 16,0% 18,8% 4,1% 7,8% 9,7% 12,1% 2007 2008 2009 2010 29,9% Molt baixa 7,4% 2011 Font: Barcelona Economia, Gabinet Tècnic de Programació, Ajuntament de Barcelona\n40. 3. Indicadors econòmico-financers de l’Ajuntament (1) Millora progressiva d’indicadors Indicadors econòmico-financers de l'Ajuntament de Barcelona Indicadors pressupostaris Ingressos corrents Despeses corrents Estalvi brut % Estlavi brut s/ingressos corrents Ingressos no financers Despeses no financeres Capacitat (Necessitat) de Finançament % CNF s/ Ingressos no financers Ajustos Comptabilitat Nacional Endeutament (a 31/12) Ajuntament de Barcelona % Endeutament s/ ingressos corrents Endeutament Consolidat d'acord Protocol Dèficit Excessiu (PDE) (1) Endeutament Consolidat d'acord Carta Municipal (2) 2010 2.042.263 1.774.976 267.287 13,1% 2.216.179 2.516.411 2011 1.884.171 1.788.380 95.791 5,1% 1.996.670 2.394.973 2012 2.235.491 1.807.697 427.794 19,1% 2.261.079 2.200.999 2013e Var. 13e/12 2.303.903 3,1% 1.853.969 2,6% 449.934 5,2% 19,5% 2,1% 2.333.858 3,2% 2.210.546 0,4% -300.232 -13,5% -216.299 -398.303 -19,9% -466.409 60.080 2,7% -57.559 2010 1.200.101 58,8% 1.201.529 1.464.405 2011 1.090.101 57,9% 1.090.101 1.346.790 2012 1.165.101 52,1% 1.165.101 1.401.032 2013e Var. 13e/12 1.165.101 0,0% 50,6% -3,0% 1.165.101 0,0% 1.393.478 -0,5% abr-12 'aa' sep-12 'aa' mar-13 'aa' Actual 'aa' Espanya A (-) A (-) En revisió BBB+ (-) BBB (-) En revisió BBB- (-) BBB (-) Baa3 (-) BBB- (-) BBB (st) Baa3 (-) BBB- (-) BBB (st) Baa3 (-) (2) Inclou Ajuntament, OOAA, EPE's i Societats Mercatantils amb participació superior al 50% Standard&Poor's Fitch Moody's Nota: (Perspectiva) * ICL: "Indicative Credit Level". Avalua la solvència intrínseca de l'Ajuntament sota el supòsit de que no existís un sostre derivat de la qualificació del deute Font: Direcció de Finançament de l’Ajuntament de Barcelona Var. 11/10 -7,7% 0,8% -64,2% -61,2% -9,9% -4,8% Var. 12/11 6,9% -9,9% 6,9% Var. 11/10 -9,2% -1,5% -9,3% 4,0% -8,0% 123.312 5,3% -97.110 (1) Inclou els ens considerats Administració Pública de l'Ajuntament de Barcelona (criteris SEC'95) Qualificacions crediticies Standard&Poor's (ICL)* Var. 12/11 18,6% 1,1% 346,6% 276,4% 13,2% -8,1%\n41. 3. Indicadors econòmico-financers de l’Ajuntament (2) Es manté el compromís de pagament a 30 dies • L’Ajuntament manté el seu compromís ferm de pagament a 30 dies als seus proveïdors, tal i com reflecteix el promig mensual acumulat a 31 d’octubre.


Amarcord - Regió7\n20·09·19 | 22:54\nDurant la seva convalescència d'una estranya i greu malaltia diagnosticada com una mena de pleuresia al·lèrgica, Federico Fellini va escriure, el maig del 1967, un assaig sobre temes de la seva infantesa i adolescència, adornat amb una sèrie de dibuixos de caire caricaturesc, que mostraven diferents tipus humans característics d'aquella època de la seva vida. Aquest assaig, titulat El meu Rímini, fou el germen d' Amarcord i de determinats fragments d' Els clowns. D'altra banda, els dibuixos van ser presentats pel gran José Luis Guarner a unes sales del Palau d'Exposicions de la Fira a Montjuïc, en el transcurs d'una d'aquelles inoblidables Setmanes del Cine de Barcelona.\nLa pel·lícula s'havia de dir en un principi L'uomo invaso, després va passar a considerar-se com Borgo, i més tard com ¡Viva Italia!, el mateix que el film de Roberto Rossellini sobre la figura de Garibaldi. Un dia, mentre estava menjant en una trattoria de la Via Margutta, Fellini es va sorprendre ell mateix escrivint en un tovalló la paraula amarcor, que significa « jo recordo» en el dialecte de la Romanya. Amb l'afegit d'una «d» fou el títol definitiu amb el qual el productor Franco Cristaldi -el benaurat marit de Claudia Cardinale- va aconseguir convèncer la Warner Bros perquè donés una bona empenta internacional al projecte. Amacord posseeix l'encís i el misteri de les paraules infantils amb poders d'evocació fins i tot màgics, com l'«a-sa-ni-si-ma-sa» d' Otto e mezzo.\nSom davant d'una pel·lícula coral, un cinema costumista, satíric i ple d'una imaginació arrelada en les pròpies experiències. Una munió de personatges van teixint escenes que defineixen el que foren els anys 30 italians, amb les influències del feixisme en la vida quotidiana d'una petita ciutat. Quasi totes giren al voltant de Titta, un adolescent que és una simbiosi entre el mateix Fellini i un amic seu de nom Luigi Benzi, de pare socialista represaliat pels manaies del Duce. Els actors són tots gairebé desconeguts, llevat de Magali Nöel, que fa d'esplendorosa Gradisca, un rol destinat en primer lloc a Sandra Milo, però que no va poder fer per imposicions del seu llavors nou amant, el còmic Ciccio Ingrassia, que és l'oncle boig enfilat a un arbre que crida «Voglio una donna!».\nEn les més de dues hores de metratge, assistim a escenes jocoses, com la de les lliçons dels professors a l'escola o les confessions al capellà Don Balosa; moments onírics, com el paó passejant per la neu, la gent travessant la boira del matí o la pluja de manine blanca a la primavera (el borrissol que cau dels arbres de ribera); fetitxes sexuals, com l'estanquera d'enorme mamellam, i els miratges de grandesa feixista quan passa el transatlàntic Rex per davant dels ulls esbatanats de tots els que han anat a veure'l en barca des del moll. Tot s'acaba amb la cerimònia d'un enterrament i la celebració d'un casament: la mort i la vida formen part de la mateixa rutina, en un lloc com tants altres i entre una gent que s'oblida de l'embrutiment del feixisme a base de somnis i sentit de l'humor.\nAmarcord és amb Roma i 8 1/2 les obres més definitives de l'estil de Fellini, aquest devessall d'imatges i aquest prodigi de fantasia que el caracteritzen. La seva estructura a base de successió d'anècdotes representatives li proporciona una llibertat creativa amb la qual se sent a pler. La seva iconografia no és mai gratuïta, ni tampoc copiada de l'estricta realitat. L'equilibri entre fabulació i remembrança és la marca de fàbrica. Amarcord va guanyar l'Oscar a la millor pel·lícula estrangera del 1974.


El Congrés obri la reforma del Codi Penal per a despenalitzar delictes d'opinió, ofenses i injúries a la Corona\nPublicado 15/06/2021 19:10CET\nEl PSOE ofereix consens, però el PP, Vox i Ciutadans rebutgen la iniciativa d'Unides Podem i temen les conseqüències del canvi\nEl Ple del Congrés ha recolzat obrir la reforma del Codi Penal per a despenalitzar els delictes d'opinió i injúries a la Corona i institucions de l'Estat, els delictes contra els sentiments religiosos i l'enaltiment del terrorisme. La iniciativa ha sigut defesa per Unides Podem i ha comptat amb el suport del PSOE, que ha oferit diàleg i consens, però des del PP i Vox ja s'ha expressat el rebuig a la proposta.\nEl president del grup parlamentari d'Unides Podem, Jaume Asens, ha assegurat que la intenció de la seua iniciativa és "blindar l'exercici de drets fonamentals, ara amenaçats per delictes obsolets"; "modernitzar" un Codi Penal amb "rèmores franquistes"; "complir" amb el programa d'Unides Podem i amb el mandat d'Europa; i garantir que cap artista acabe a la presó.\nAsens ha defès que "amb aquesta llei Espanya deixarà de liderar la llista d'artistes més condemnats" i ha insistit que "hui és un dia important" perquè les "forces progressistes demostraran que es pot donar una resposta democràtica diferent".\nEn el marc de la seua intervenció, ha fet referència als rapers condemnats Valtònyc i Pablo Hasél i ha carregat contra el sistema judicial espanyol, que --al seu juí-- té una "cúpula" que està "colonitzada i segrestada per la dreta" i uns "censors disfressats de jutges".\nEl diputat del PSOE Odón Elorza ha coincidit en la necessitat d'"acomodar" la normativa a "una realitat que ha canviat" en considerar que el Codi Penal compta amb "conceptes que no es corresponen amb els temps", però ha reconegut que "no està d'acord amb alguna de les derogacions que planteja el proponent".\nEn aquest sentit, ha recolzat la presa en consideració de la iniciativa d'Unides Podem, però ha avançat que el PSOE farà "aportacions" per a afrontar el debat amb la premissa de "buscar consens", convidar al "diàleg social" i "atendre" les recomanacions de les institucions internacionals.\nElorza ha recordat que existeix "un conjunt important de recomanacions" del Consell de Drets Humans de les Nacions Unides com del Tribunal Europeu de Drets Humans que "conviden a revisar el Codi Penal". Ha insistit que es tracta d'un requeriment que "ha d'atendre's" i no una "qüestió d'antull".\nDurant el seu torn de paraula, el socialista ha assegurat que amb la reforma no es "desprotegirà a ningú" ni "concedirà impunitat cap a res" i ha recordat que l'honor de les persones i dels símbols "ja tenen el seu marc de defensa". "No hi haurà indefensió", ha dit per a després precisar que l'objectiu és tipificar els delictes "amb proporcionalitat".\nEL PNB DEMANA CALMA I ESPERAR Al GOVERN\nTambé el PNB ha demanat calma. El seu portaveu de Justícia i Interior, Mikel Legarda, ha demanat que la presa en consideració no supose una tramitació immediata, atés que creu pertinent esperar al projecte de llei que el Govern ha promès públicament i que aborda també la reforma de la normativa.\nJon Iñarritu, d'EH Bildu, també ha avançat que la seua formació recolza iniciar aquesta reforma perquè considera que el Codi Penal compta amb "articles arcaics" amb "origen en el franquisme" que "protegixen en gran manera a la prefectura de l'Estat". Açò sí, segons ha dit, presentarà esmenes a l'articulat.\nPer a la portaveu adjunta d'Esquerra Republicana, Carolina Telechea, la iniciativa d'Unides Podem "és un bon començament" i esperen que "es tramite amb celeritat", encara que també ha criticat que no es faça menció a altres reformes pendents com la dels delictes de sedició i rebel·lió, o la derogació de la Llei de Seguretat Ciutadana, coneguda pels seus detractors com a 'llei mordassa'.\nTambé Més País, la CUP i el Bloc Nacionalista Gallego (BNG) han recolzat en el debat la tramitació de la iniciativa d'Unides Podem.\nPer contra, des del Partit Popular, Vox i Ciutadans ja han avançat el seu rebuig a la iniciativa. La portaveu 'popular' en la Comissió Constitucional, Edurne Uriarte, ha criticat la proposta en considerar que "persegueix" la "impunitat per a tots aquells que volen atacar símbols i institucions", així com a als qui volen "fer apologia al terrorisme".\nEn la seua intervenció, Uriarte ha fet referència a les normatives d'altres països europeus com Alemanya, Bèlgica i França per a defendre que el Codi Penal espanyol és conforme a una "democràcia avançada" i s'ha mostrat "preocupada" pel fet que el PSOE vaja a recolzar la iniciativa perquè això "sí serà greu per a la nostra democràcia".\nEl diputat de Vox, Víctor Sánchez del Real ha confirmat el seu vot en contra perquè creu que Podem només busca "impunitat". "Per què necessiten açò ara? Quines barbaritats tenen preparades?", ha preguntat per a després convidar als diputats de la formació 'morada' a "controlar-se una miqueta" en allò que diuen per a no ser sancionats en virtut del Codi Penal.\nDes de Ciutadans, el diputat Guillermo Díaz també ha expressat el seu rebuig i ha criticat a Podem per voler canviar la llei. "Tenen problemes perquè són uns faltons, llaven-se la boquita", ha dit a Asens.\nCarlos García Adanero, d'Unió del Poble Navaro (UPN) en el Grup Mixt, s'ha mostrat en contra de la proposta i ha recriminat als 'morats' per "posar en qüestió el sistema judicial" espanyol i "dir que els jutges estan al servici d'un partit polític", així com per posar d'exemple les lleis dels Estats Units i no les de Cuba o Veneçuela.


La plantilla de la Policia Local realitza un curs de suport vital bàsic i ús del DEA – Begur\nLa plantilla de la Policia Local realitza un curs de suport vital bàsic i ús del DEA\nLa formació tenia com a objectiu capacitar els agents perquè obtinguin els coneixements i les habilitats necessàries per a poder dur a terme les maniobres de ressuscitació cardiopulmonar i fer un ús adequat dels desfibril·ladors externs automàtics.\nAquest mes d’octubre la plantilla de la Policia Local de Begur ha pres part d’un Curs de formació base de Suport Vital Bàsic i ús del DEA. El taller estava impartit pel cap d’unitat de l’Associació de Voluntaris de Protecció Civil (AVPC) de Begur, Ramon Rovira -que també és instructor qualificat pel Consell Català de Ressuscitació-, i hi van prendre part tots els agents del cos policial.\nLa formació es va dur a terme en dues sessions seguint totes les mesures de seguretat i protocols vigents per a evitar el contagi i la propagació de la Covid-19, i ha permès als agents policials adquirir coneixements, estratègies i habilitats bàsiques per ser capaços d’afrontar amb serenitat i eficàcia una situació d’urgència, i fer ús dels desfibril·ladors externs automàtics.\nCategories: Policia LocalProtecció Civil


El dedo que nos une La República\nSovint es diu que una imatge val més que mil paraules. Aquest cop podríem afirmar que la foto que us mostrem a continuació en val més de un milió. Us […]\nSovint es diu que una imatge val més que mil paraules. Aquest cop podríem afirmar que la foto que us mostrem a continuació en val més de un milió.\nUs posem en antecedents: Uns 200 independentistes convocats per l’Esquerra Independentista del Barcelonès es van manifestar ahir a la tarda a Barcelona sota la pancarta ‘El bilingüisme trepitja la nostra llengua. Als Països Catalans, en català!’. La marxa va transcórrer per la Rambla de la ciutat comtal, centre neuràlgic de la Diada de Sant Jordi, fins arribar a la plaça Reial sense cap incident.\nDurant el recorregut els manifestants es van topar amb la paradeta d’Unión Progreso y Democracia. Els manifestants van aprofitar per fer una performance al davant.\nImmediatament al balcó va sortir un home que, embogit pel que veia, va començar a fer fotos i a aixecar amb contundència el dit del mig cap als manifestants. La imatge és impagable: sota el lema ‘lo que nos une’ i un DNI, l’home en còlera alçant el braç amb aquest gest de menyspreu absolut.\nUna mostra més de què és UPyD. Un partit que no tolera ni respecta ni accepta la pluralitat que existeix dins l’Estat espanyol. Un partit a l’ombra del PP i que amaga la dreta més rància i conservadora amb els socialistes que tenen una visió totalment centralista pel que fa gestió territorial de l’Estat.\nAquest home resumeix l’argumentació i el sentiment que senten aquesta gent cap el nostre poble i les nostres ganes d’emancipar-nos i ser lliures. Aquest home amb el seu dit aixecat en nom de UPyD és la més clara i contundent metàfora de què és realment aquest partit.\nMoltes gràcies home anònim!


Ajuntament de Canet de Mar - Han finalitzat les obres del carrer Clausell\nHan finalitzat les obres del carrer Clausell\nPUBLICAT Dilluns, 08.02.2021\nAquest mes de febrer han finalitzat les obres de millora i renovació integral del carrer Clausell de Canet de Mar. Les obres, que van començar el passat mes d'agost, han quedat enllestides un mes abans del que estava previst.\nAquest dilluns 8 de febrer, el regidor d'Urbanisme, Lluís Llovet, l'Interventor municipal i personal tècnic de l'Àrea d'Urbanisme han dut a terme la recepció de l'obra.\nPer una banda, l'actuació ha consistit a renovar totalment les canonades d'aigua per tal de poder separar, en dos trams diferenciats, la xarxa de recollida d'aigües pluvials i la xarxa d'aigües residuals. En aquest sentit, també s'ha canviat la xarxa d'aigua potable que encara era de fibrociment (amiant). I, per altra banda, també s'ha dut a terme una tasca de renovació total de la part superior i visible del carrer que permetrà als vianants poder gaudir de voreres més amples i dues zones espaioses amb bancs per poder descansar ubicades a les confluències d'aquest carrer amb els carrers Pirineus i Cadí, dues zones sense sortida de vehicles.\nL' Ajuntament de Canet de Mar va adjudicar les obres a l'empresa COYNSA-2.000 per un import de 535.000€ .\nDurant la recepció, el regidor d'Urbanisme Lluís Llovet ha destacat que aquestes obres eren totalment necessàries, ja que feia molt de temps que ningú feia tasques de millora en aquesta zona. També ha volgut destacar que les zones de descans fan que caminar per aquest carrer sigui molt més agradable.


Inici » Actualitat » Notícies » La ciutadania del delta considera prioritari conservar el Parc Agrari\nTEMES: Persones,Turisme,Participació ciutadana, Descobreix El Prat\nDurant el debat ciutadà sobre el Pla director urbanístic metropolità celebrat al Prat\nAspecte de la reunió de debat celebrada al Cèntric. (Foto: AMB)\nEl 8 d'octubre es va celebrar al Prat el segon debat ciutadà del procés participatiu del Pla director urbanístic metropolità (PDU), corresponent a l'àmbit del delta del Llobregat.\nEl Cèntric va acollir la sessió, en la qual van participar 66 persones residents a diferents municipis, a més de representants institucionals i tècnics.\n- Infraestructura verda: els participants van defensar la connexió dels espais verds i oberts, entre si i amb les zones urbanes. Van fer especial èmfasi en el Parc Agrari com a element ecològic potencial del territori per avançar cap a un sistema alimentari metropolità i consolidar la producció de proximitat. Es va apostar per la conservació dels espais naturals i agraris davant la forta pressió urbana.\n- Cohesió social i habitatge: es va posar el focus en la necessitat d'habitatge assequible, la demanda d'habitatge públic de lloguer i la rehabilitació del parc d'habitatges com a necessitats primordials del PDU. Els participants van defensar una metròpolis formada per diverses centralitats i "fer ciutats per viure-hi, treballar-hi i comprar-hi". Finalment, es va recollir la demanda de frenar determinats plans urbanístics municipals que aposten per creixements urbans excessius.\n- Mobilitat: els assistents van defensar una mobilitat en xarxa i no radial, és a dir, una connexió entre els municipis sense haver de passar per Barcelona. També es va apostar per altres sistemes de mobilitat sostenible i especialment per la millora del transport públic i la xarxa de metro "seguint l'exemple del Prat, Cornellà o l'Hospitalet".\n- Desenvolupament econòmic i social: es va defensar la diversificació de l'economia i el comerç de proximitat en detriment dels grans centres comercials. També es va exposar la necessitat de regeneració dels polígons industrials.\n- Cicle de matèria i energia: es va proposar elaborar el PDU metropolità tenint molt present la situació actual d'emergència climàtica, amb la millora en la recollida i el tractament de l'aigua com un dels elements més importants a considerar.


STEP UP TEMPORADA 3: NAYA RIVERA REFOSA, CHRISTINA MILIAN IS NEW COLLETTE - BLOC\nquin és el millor vermut dolç\nquè vol dir IBU en cervesa\nquantes oz en una ampolla lleugera\nquina diferència hi ha entre l’aigua amb gas i l’aigua de seltzer?\nla cervesa de lluna blava ve en llaunes?\nStep Up: Christina Milian per tenir èxit la difunta Naya Rivera com a Collette\nDesprés del que una font descriu com una consideració acurada, Pas amunt ha decidit refundar el paper de Collette arran de la tràgica mort del retratista original Naya Rivera. Actriu-cantant- DWTS l'alumna Christina Milian assumirà el paperquan la sèrie salta a Starz per la seva tercera temporada.\nRivera va morir el juliol passat seguint a accident d'ofegament al llac Piru de Califòrnia. Tenia 33 anys.\nEstic molt emocionat de formar part del Pas amunt família, va dir Milian en un comunicat. Sé que tinc sabates massives per omplir. Naya era increïble. Espero honorar Naya, la seva família, amics i fans amb una gran actuació.\nAfegit creador de sèries i EP Holly Sorensen: la mort de Naya va ser una pèrdua terrible per al nostre món que, francament, no deixarem mai de dol. Era gairebé impossible considerar que hi pogués haver algú tan elegant i afectuós que ens ajudés a honorar la nostra pèrdua, alhora que aportés un gran dipòsit de talent al nostre programa, en tantes zones. Christina és una humana excepcional i una intèrpret enlluernadora i estem molt contents que s’hagi unit a la nostra família.\nA Pas amunt insider explica a TVLine que una gran varietat de factors, inclòs el fet que el personatge de Rivera és tan central a la sèrie, van prendre la decisió de refundar el paper. Una font també assenyala que la família de Rivera va donar la benedicció als productors de portar una nova actriu per interpretar Collette.\nPujar: aigües altes inicialment estava disponible al servei de subscripció de YouTube, YouTube Red (ara YouTube Premium), però es va cancel·lar després de dues temporades a mesura que la plataforma de vídeo s’allunyava de la programació original. El maig passat, Starz va llançar-se i va rescatar la sèrie, que el cablejat diu que es tornarà a imaginar. (Les dues primeres temporades estaran disponibles a les diferents plataformes d’Starz, a més de difondre’s els divendres a les 8 del vespre, a partir del 5 de març.)\nMilian s’uneix a un repartiment que inclou els habituals de la sèrie Ne-Yo (Sage Odom), Faizon Love (Uncle Al), Jade Chynoweth (Odalie), Carlito Olivero (Davis), Terrence Green (Rigo), Eric Graise (King) i Kendra Oyesanya (Rosella). Com s’ha anunciat anteriorment, Battlestar Galactica la veterinària Tricia Helfer ha arribat a bord com a nova sèrie habitual.\nNo hi ha res que substitueixi Naya: anem-ho directament, va reconèixer Ne-Yo en la seva pròpia declaració. El seu esperit continua vivint en els nostres records i en totes les parts del que és i serà aquest espectacle. Christina té grans sabates per omplir i ho sap, cosa que parla amb el seu equilibri i respecte com a persona i artista. Estic més que segur de la seva capacitat per aportar energia i llum a aquest personatge que els fans de Naya i la resta del món encantaran. Hem rebut la Christina amb els braços oberts absoluts i ens hem reunit al seu voltant amb amor i suport. Estic emocionat i no puc esperar que el món ho vegi!\nLa producció de la tercera temporada està actualment en marxa a Atlanta.