TEMA 3- Cures d'Infermeria en VM  | Infermeria clinica de l'adult II (UdG) | Unybook\nTEMA 3- Cures d'Infermeria en VM (2016)\nTEMA 3- Cures d'Infermeria en VM\nEMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II TEMA 3 - CURES INFERMERES EN LA VENTILACIÓ MECÀNICA 1. HIGIENE BOCAL: cal fer higiene bucal amb clorhexidina 0'12%, aspiració i neteja amb turunda.\nAbans d'iniciar aquesta higiene bucal cal controlar el pneumotaponament per evitar broncoaspiracions. En persones que tenen la boca molt sèptica està recomanat utilitzar clorhexidina 0'12% i també SF+H2O2 (l'aigua oxigenada va bé pels gèrmens anaeròbics).\n2. CURES DEL TET: s'han de realitzar a cada torn d'infermeria i sempre que sigui necessari. S'ha de registrar els controls que es realitzin i les incidències. Això implica la higiene bucal, canvi de bena, gasses protectores, canvi de posició del TET.\n3. CONTROL PNEUMOTAPONAMENT: no ha de sobrepassar els 35cmH2O 8entre 20 i 30).\nServeix per evitar fugues d'aire ventilat i possibles micro-broncoaspiracions.\n4. NIVELL D'INTRODUCCIÓ + FISACIÓ DEL TUB: es mantindrà sempre el mateix nivell d'introducció per evitar sortides involuntàries del tub o intubacions selectives d'un pulmó.\nQuedarà fixat amb bena d'una forma que eviti cap moviment (20-24cm a nivell de dents).\n5. ASPIRACIONS DE SECRECIONS: es realitzarà sempre que sigui necessari, de forma estèril. Cal preoxigenar el malalt a FiO2=1. No s'ha de desconnectar completament del respirador, i no pot durar més de 10seg. Cal entrar la sonda sense aspirar i aspirar mentre es retira.\nA part del sistema d'aspiració obert, explicat anteriorment en TiP2, existeix el sistema tancat d'aspiració. S'utilitzarà sobretot en persones que tinguin infeccions per evitar la contaminació. En aquest sistema, en el tap que hi va connectada l'aspiració al TET, hi ha una sonda. En el moment que s'hagi d'aspirar, no es desconnecta al malalt, es connecta la sonda a l'aspirador i s'entra la sonda per dins del TET (ja que està sortida).\n1. PROTECCIÓ DE LES COMISSURES BUCALS: col·locació de gasses en el lloc on es recolza el TET.\nHidratació dels llavis amb cremes lubricants.\nEMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II 2. PERMEABILITAT DE LA VIA AÈRIA: control i vigilància de la integritat del tub i de les tubuladures i connexions del ventilador.\n3. CONTROL SNG: realitzar-ho cada torn, col·locació, canviar i assegurar fixació, mobilitat, retenció. Cal evitar les broncoaspiracions. Pot ser que la sonda migri i cal auscultar al final de la sonda, administrar amb una xeringa aire i auscultar a on va.\nTambé cal comprovar la permeabilitat de la sonda (aspirar i veure si l'aspiració és contínua) i mirar que l'aspiració funcioni.\nEn relació a les sondes de NE, hem de mirar si la tolera, perquè sinó s'anirà quedant a l'estómac fins que la vomita. Caldrà que aspirem. PE. Si la Ne va a 60ml/h, si trobem una retenció de >60 sigui 100, 200, 400... Significa que no es tolera bé (sobretot si està 200-400). En aquest cas s'administrarà medicaments com Primperan i disminuir la perfusió o aturar NE o aspirar.\n1. CONTROL CAPÇALERA LLIT: han d'estar entre 30-35º (evitar broncoaspiracions).\n2. CURA DELS ULLS: rentats amb SF i aplicar molta crema epitelitzant en cada torn. Si una persona està amb els ulls oberts aplicar una gassa estèril humidificada per ajudar a que estiguin tancats.\nLLIGAR SEMPRE EL TET JUNT AMB EL PNEUMO per tenir-lo controlat i no tallar-lo.\nCURES A LA TRAQUEOSTOMIA 1. NETEJA DE L'ESTOMA TRAQUEAL: amb SF i gassa estèril, secat de la pell, desinfecció antisèptic i col·locació de gassa seca. Mantenir la zona sempre seca, mai humida.\n2. CANVI DE LA CAMISA TRAQUEAL I NETEJA DE LA CÀNULA: es farà sempre que estigui bruta i/o impedeixi la ventilació. Es comprova a tots els torns d'infermeria. Al treure la camisa la persona quedarà sense VM, però no passa res, cal tenir-ho tot preparat per anar ràpid.\n3. FIXACIÓ DE LA CÀNULA DE TRAQUEOSTOMIA: amb bena de gassa, de forma que impedeixi rotacions o sortides accidentals de la cànula, ben alineada.\n4. PROTECCIÓ DE L'ESTOMA: es tindrà cura de mantenir sempre les gasses seques per evitar el creixement de gèrmens i lesions de la pell.\n5. PROTOCOL DE CANVI DE LA CÀNULA DE TRAQUEOSTOMIA: el realitza infermeria i s'ha de fer cada 29 dies com a molt (c/20dies). Actualment hi ha cànules que no es recanvien si no hi ha incidències fins descanular al malalt. Per fer-ho cal ser 2 infermeres: una desinfla el baló i treu la cànula i l'altre posa immediatament la nova.\n6. CÀNULA DE PLATA: es col·loca als pacients que han tolerat el destete o deshabituació a la ventilació mecànica. És el penúltim pas abans de tancar l'estoma traqueal. Les cànules de plata van reduint la mida de l'estoma i permeten al pacient parlar. També n'hi han de plàstic am bla mateixa funció (fenestrades).\n7. CONTROL SNG: cal fer-ho cada torn, comprovar una bona col·locació, fixació, mobilitzar i retenció.\nEMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II 8. CONTROL DE CAPÇALERA LLIT: 30-45%.\nWEANING o DESTETE - DESCONNEXIÓ AL VENTILADOR Si porten un TET ja se li treu el tub, però abans de treure-ho cal assegurar-nos molt bé que respira bé sense VM ja que no es tornarà a intubar, en canvi, una persona amb traqueostomia es deixarà la cànula de plata i, per tant, es pot tornar a posar una cànula. Els factors condicionants per tal de desconnectar són:       Estar molt despert Estabilitat hemodinàmica Tolera bé el suport parcial FiO2 <= 50% PEEP <= 8cmH2O Temperatura <38º Per tal de realitzar aquest destete realtizarem: 1. Preparació del tub en T posant la FiO2 desitjada.\n2. Desconnexió del malalt del ventilador 3. Connexió del tub en T: programarem en aquest tub una FiO2 desitjada (normalment 0'1 superior a abans). El tub en T es pot posar en TET i en traqueostomia.\n4. Als 15' farem una espirometria. L'espiròmetre és un aparell que ens permet mesurar el volum corrent de cada aspiració. Durant un minut contem la FR del malal ti mesurem el volum minut, mentre la persona està desconnectada de l'oxigen. VC=VM/FR. P.E. VM=6l, FR=16, VC=375cc.\nSi la persona fa un VC mitjà >250cc, no està taquipneic ni taquicàrdic i manté unes SpO2>94-95 continuarem amb el destete i ens plantejarem l'extubació.\nEl weaning és un procés progressiu on es va connectat i desconnectant en moment. Cada hora es va provant, fins que arriba un moment que observem que la persona ho tolera bé.\nDesprés d'anar-ho fent, quan ho indiqui el metge, es fa un INDEX DE TOBIN = FR/VC (en litres):   Tobin <100 ens marcarà un alt índex d'èxit en l'extubació: "per les respiracions que fa fa un molt bon volum" Tobin > 100 ens marcarà un alt índex de fracàs en l'extubació. Caldrà tornar a connectar, potser sedar, etc.\nQuè indicarà un fracàs weaning segur? a.\nTaquipnea (FR >= 35 resp/min) SaO2 <= 90% o disminució 4% FC >= 140 batecs/min HTA sistòliques <= 180 o <= 90mmHg Ansietat o agitació Diaforesis S'HA DE CONNECTAR AL VENITLADOR!!! EMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II Per EXTUBAR a la persona cal ser el metge i infermera i tenir preparat el següent material:     Sonda d'aspiració Xeringa Tisores Mascareta PROCEDIMENT D’EXTUBACIÓ 1.\nExplicar procediment i demanar col·laboració Via EV permeable Col·locar la capçalera del llit a 45º (per aprofitar al màxim l'ús de la musculatura respiratòria) Col·locar SNG en decliu o aspiració i aturar la nutrició enteral per tal d'evitar broncoaspiraicó ja que se sol vomitar.\nAspirar Desinflar pneumotaponament, tallar bena de fixació, retirada ràpida TET (tot aspirant) Administrar oxigenoteràpia segons prescripció Animar al pacient a tossir i expectorar i mantenir-lo incorporat Control FR, FC, SpO2 Descartar la presència d'estridors: si hi ha estridors posar nebulitzadors amb Noradrenalina.\nFer gasometria arterial Fisioteràpia respiratòria. Incentiu respiratori Rx de tòrax de control.\nLes possiblse complicacions de l'extubació són:      Irritació coll i afonia Laringoespasme, edema de glotis (nebulitzador amb adrenalina, corticoides ev) Broncoaspiració de secrecions, contingut gàstric o sang (aspirar amb Yankauer) Taquipnea, taquicàrdia, dessaturació, hipo/hipertensió, broncoespasme (broncodilatadors) Signes de fatiga muscular (ansietat, agitació, diaforesis, disminució del nivell de consciència).\nUna gran complicació de la intubació per ventilació mecànica és la pneumònia nosocomial. Hi han estudis que ho controlen: quantes pneumònies hi ha hagut per 100dies de VM entre tots els malalts amb VM.\nEMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II El Projecte Pneumònia Zero té per objectiu la prevenció de la NAV     Millorar la cultura de seguretat en les UCI Reduir la taxa mitjana estatal de NAV a menys de 9 espisodis per 1000 dies de ventilació mecànica (que representa una reducció del 40% respecte a la taxa mitjana dels anys 20002008 de les UCI espanyoles i una reducció del 25% respecte a la dels anys 2009-2020) Mantenir i reforçar les pràctiques segures en les UCI Aplicar un paquet de mesures específiques altament recomanables per prevenir la NAV.\nExisteixen algunes mesures bàsiques d'obligat compliment pels seus alst nivells d'evidència: o o o o o o o Formació i entrenament apropiat en la manipulació de la via aèria Higiene estricta de les mans abans de manipular la via aèria Higiene bucal utilitzant clorhexidina (0'12% - 0'2%) Control i manteniment de la pressió del pneumotaponament (>20cmH2O) Evitar, sempre que sigui possible, la posició de decúbit supí a 0º Afavorir els procediments que permetin disminuir de forma segura la intubació i/o la seva durada Evitar els canvis programats de les tubuladures humidificadors i tubs traqueals MESURES BÀSIQUES D’OBLIGAT COMPLIMENT En el programa Pneumònia zero, s’han fet alguns estudis dels quals s’han obtingut mesures bàsiques d’obligat compliment amb alts nivells d’evidència: - Formació i entrenament apropiat en la manipulació de la via aèria S’inclourà dins de la formació de l’aspiració de secrecions bronquials la contraindicació de la instil·lació rutinària de sèrum fisiològic pels tubs endotraqueals i la necessitat de utilitzar material d’un sol ús.\n- Higiene estricta de les mans abans de manipular la via aèria S’haurà de procedir a la higienització de les mans amb productes de base alcohòlica i la utilització de guants abans de la manipulació de la via aèria i a la higienització de les mans amb el mateix PBA després de la mateixa.\n- Higine bucal utilitzant clorhexidina (0’12-0’2%) - Control i manteniment de la pressió del pneumotaponament (>20cm H2O) - Evitar, sempre que sigui possible, la posició de decúbit supí a 0º La posició recomanada és una posició semi-incorporada (30-45º) excepte si existeix contraindicació. Es proposa comprovar cada 8h la posició utilitzant els sistemes de mesurament incorporats als nous llits. Quan no sigui possible es recomana un sistema manual de mesurament de posició.\n- Afavorir els procediments que permetin disminuir de forma segura la itubació i/o la seva durada EMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI - UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II Evitar els canvis programats de les tubuladures, humidificadors i tubs traqueals. A més manipulació més risc d’infecció.\nEs desaconsella el canvi rutinari de tubuladures i intercanviadors de calor i humitat, llevat mal funcionament de les mateixes. Si es realitza el canvi aquest no ha de ser inferior a cada 7 dies en el cas de tubuladures ni a 48h en cas de humidificadors.\nPer altra banda, hi ha mesures optatives que són altament recomanables però no obligatòries: - Aspiració contínua de secrecions subglòtiques El sistema d’aspiració subglòtica, a baixa pressió, ha de ser continu i es controlarà cada 8h el seu adequat funcionament. En el cas que hi hagi dubtes del seu correcte funcionament introduir 2ml de sèrum fisiològic del sistema d’aspiració - Descontaminació selectiva del tub digestiu (completa o orofaríngia) En pacients amb funció de la via digestiva s’administrarà el protocol complet, en cas contrari només s’aplicarà a nivell orofarigni.\n- Antibiòtics sistèmics (dos dies) durant la intubació en pacients amb disminució del nivell de consciència Aquesta mesura únicament prvé les pneumònies precoses en un gurp seleccionat de pacients amb disminució de consciència. Es recomana l’administració defuroxima o amoxicil·lia clavulànic en les primeres 48h després de la intubació.\nPOSICIÓ DECÚBIT PRO L’objectiu és passar el malalt de decúbit supí a decúbit pro per tal d emillorar la seva oxigenació. Està indicat en SDRA, en un malalt intubat que no millora amb FIO2 altes i PEEP màximes de 10, objectivantne una hipòxia mantinguda (indicat: PaO2/FiO2 < 200mmHg amb FiO2 => 0’5). Aquest canvi millora la ventilació redistribueix ventilació en zones dorals, millorant V/Q.\nEls malalts que estan intubats solen estar en decúbit supí, però el problema és que els alvèols de la part posterior els costa arribar la PEEP degut a la pressió. En canvi, si es posen en decúbit pro es fa un reclutament alveolar i la PEEP és efectiva en aquests alvèols i que sigui funcionals.\nNo obstant, al cap d’unes hores al estar en decúbit pro passarà el mateix amb els alvèols de la part anterior. Per això cal fer una combinació de decúbit pro i decúbit supí.\nEMI RODRÍGUEZ CAMPRUBI UNIVERSITAT DE GIRONA CLÍNICA DE L’ADULT II La posició anti-tren de lemburg és útil per disminuir el risc d’edemes facials (que augmenta en estar en decúbit pro). Alhora de girar cal estar al cas del TET, de les vies, dels electrodes (posar-los a l’esquena), etc.\nTags: tema2 clinica Clínica Adult II infermeria 3r Crítics udg universitat de girona ventilació mecanica VM tema2,clinica,Clínica Adult II,infermeria,3r,Crítics,udg,universitat de girona,ventilació mecanica,VM\nInfermeria clinica de l'adult II - TEMA 4 - Hemodinàmia (2016) Apunte\nClínica de l'adult II - NEURO TEMA 1 - Cures d'Infermeria en ictus (2017) Apunte


Missió comercial a Letònia, Lituània i Bielorússia - Cambra Terrassa\nMissió comercial a Letònia, Lituània i Bielorússia\nDel 14 al 20 de juny de 2020\nLa Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa, en el marc del Pla d’Acció Internacional 2020 del Consell General de Cambres de Catalunya i amb la cooperació dels seus col·laboradors a Riga, Vilnius i Minsk, organitza una Missió Comercial a Letònia, Lituània i Bielorússia del 14 al 20 de juny de 2020.\nEs visitaran, entre d’altres, les ciutats de Riga, Vilnius i Minsk segons les agendes individuals preparades específicament per la Cambra per a cada empresa.\nData límit d’inscripció: 17 d’abril de 2020\nPer què Letònia?\nLetònia és un país situat al nord d’Europa amb una població de 1.950.116 habitants. Pertany a la UE des de 2004 i fomenta activament la inversió estrangera. Fins i tot, tractant-se d’un país petit, compta amb moltes oportunitats per a les empreses del nostre país.\nLa seva economia està basada en l’agricultura, la indústria tèxtil i la siderúrgia, encara que actualment el turisme és una important font d’ingressos.\nEL PIB de l’any 2016 va créixer un 2% i es preveu un creixement del 3% ens els anys següents.\nLituània és un país situat al nord d’Europa amb una població de 2.847.904 habitants.\nEn aquest país, és molt important l’agricultura ja que 1/5 part de la població activa es dedica a ella. També en destaca la ramaderia.\nVa adoptar l’euro al gener de 2015 i des de llavors, la seva economia s’ha anat recuperant a causa de l’increment d’exportacions i la captació de fluxos creixents de IED.\nEstà dividit en quatre zones econòmiques: Lituània Est té un sector industrial diversificat en expansió, la zona Sud posseeix la meitat de recursos energètics i aquàtics i té metal·lúrgiques, manufactures i alimentàries, el Nord de Lituània és una important zona grangera i per últim, la zona Oest és coneguda per les drassanes, la reparació de vaixells i la pesca.\nBielorússia és un país situat a Europa Central amb una població de 9.504.704 habitants. La seva capital és Minsk i és el major centre industrial de Bielorússia.\nAquest país manté una important estructura industrial i una agricultura desenvolupada. Les seves principals importacions des d’Espanya són els productes hortofrutícoles, la tecnologia industrial i els automòbils.\nEls sectors prioritaris són la indústria farmacèutica, la biotecnologia, la nano tecnologia i els nano materials, l’alta tecnologia, la indústria química i petroquímica, la indústria mecànica i béns d’equip, els transports i infraestructures de transports, l’enginyeria civil, els materials de construcció, el sector agrícola, la indústria alimentària, les tecnologies de la informació i el turisme.\nQuè us oferim:\nReunió amb el responsable dels mercats de Letònia, Lituània i Bielorússia de la Cambra de Comerç de Terrassa per avaluar l’activitat i l’objectiu de l’empresa participant.\nLetònia: 750 €\nLituània: 500 €\nBielorússia: 750 €\nData límit d’inscripció: 17 d’abril de 2020.\nPer transferència bancària on figuri com a concepte “Missió Directa a Letònia, Lituània i Bielorússia 2020” al compte número:\nConvocatòria de la missió a Letònia, Lituània i Bielorússia\nConvocatoria de la misión a Letonia, Lituania y Bielorrusia


Ràdio Associació de Catalunya – Premis Ràdio Associació 2018\nLlibertat i rigor periodístic. Aquesta ha estat la reivindicació més escoltada a la festa de la ràdio en català celebrada aquest dijous 3 de maig a l’Auditori de l’ONCE. El president del Parlament, Roger Torent, ha remarcat els conceptes de rigor, honestedat i respecte per a totes les facetes públiques en una gala marcada per las presència dels guanyadors, però sobretot per les absències de personalitats que fa un any eren presents a la sala, com Jordi Cuixart o Carme Forcadell.\nLa gala ha començat amb la benvinguda a càrrec de Jordi Margarit, president de Ràdio Associació que ha recordat que hem de fer nostres els valors de la república –llibertat, igualitat, fraternitat-, tot remarcant que República s’escriu amb R de Ràdio. Margarit també ha fet la lectura d’una emotiva carta de Jordi Cuixart, actualment empresonat, en què destaca l’empenta dels fundadors d’Òmnium i els de Ràdio Associació que per sobre de les seves pors i interessos personals en una època convulsa, van tirar endavant projectes per estructurar el país avançats a l’època. (VÍDEO)\nDels parlaments també cal destacar el de cloenda, a càrrec del president del Parlament Roger Torrent. El president ha dit que “està en risc la llibertat de premsa. Sense llibertat de premsa no hi ha llibertat ideològica i, per tant, no hi ha democràcia”. Torrent ha parlat dels “valors republicans que lliguen amb els fonaments de Ràdio Associació de Catalunya” i dels quals destaquen “el rigor, l’honestedat i el respecte.” (VÍDEO)\nCronològicament, la gala –presentada per Judit Martin i Jordi Soriano- ha començat amb les Mencions d’Honor. La vocal del Consell Rector de Ràdio Associació, Pepa Palau, ha fet el lliurament de la Menció d’Honor a Xavier Solà pels 30 anys de “la Nit dels Ignorats” que ha esdevingut un clàssic modern de la programació de Catalunya Ràdio i s’ha convertit en una icona de la intel·ligència col·lectiva. El vicepresident de Ràdio Associació, Jordi Maluquer, ha lliurat la de Joan Vives Bellalta, locutor-redactor de Catalunya Música per la seva trajectòria com a divulgador musical des dels inicis de l’emissora ara fa 30 anys. (VÍDEO)\nContinuant amb les mencions d’honor, el president del jurat, Carles Solà, ha donat les mencions als 20 anys de Flaix Andorra, com a proposta d’èxit de l’àmbit privat que contribueix a normalitzar la presència del català en l’àmbit radiofònic a l’estat andorrà; a Isabel Vinaixa Bonet, productora d’exteriors de RAC1 i RAC105 per la seva trajectòria en l’organització d’events que faciliten l’acostament de la ràdio a l’oient; a Francesc Sánchez Carcassés, periodista impulsor de mitjans audiovisuals que s’ha convertit en referència del periodisme esportiu i de música popular a les comarques gironines; a Josep Gifreu i Pinsach, periodista i catedràtic de Teoria de la Comunicació, per la seva tasca universitària i, especialment, per la gran influència política que ha tingut la seva noció d’”espai català de comunicació” que ell ha fonamentat, difós i ha anat actualitzant; i a Andrew Marr, editor de la BBC per haver exercir sense complexos l’ofici de periodista davant les respostes del Ministre d’Exteriors d’Espanya, Alfonso Dastis, en una entrevista a “The Andrew Marr Show”. Aquest guardó ha estat recollit per Francesc Canosa, secretari de la Junta del Col.legi de Periodistes i vocal del Consell Rector de Ràdio Associació.\nJordi del Rio, director general de Mitjans de Comunicació, ha lliurat el GUARDÓ “1924”a Jaume Roures pel documental “Las Cloacas de Interior” amb producció de Mediapro i emès per TV3-Televisió de Catalunya, per presentar un treball valent d’investigació i anàlisi sobre les maniobres ocultes del Ministeri de l’Interior. (VÍDEO)\nEn l’apartat local, el vicepresident del Consell Audiovisual de Catalaunya (CAC), Salvador Alsius, ha estat l’encarregat de donar els guardons. El Premi al Millor Programa de Ràdio Local ha estat per a l’Especial programa 1000 del Badalona Matí, de Ràdio Ciutat de Badalona, per l’elaboració d’un treballat programa en què en destaca l’excepcional trobada de tots els alcaldes d’època democràtica. En aquest apartat ha hagut dues Mencions de Qualitat: Tastets d’Història, d’Ona La Torre, i El Pont de Mahoma, de Tarragona Ràdio. (VÍDEO)\nEn la categoria de Premi Ràdio Associació a la Inclusió, el president del CAC, Roger Loppacher, ha lliurat el guardó a Asteroide B612, d’Emun FM Ràdio (Consorci de les emissores municipals d’Albesa, Alfarràs, Alguaire, Almenar i Torrefarrera) per proposar un programa d’entrevistes a personatges populars conduïdes pels usuaris del Centre Assistencial Sant Joan de Déu d’Almacelles. La menció de Qualitat ha estat per Fons d’Armari, d’IB3 Ràdio. (VÍDEO)\nAntoni Molons, secretari de Difusió i Atenció Ciutadana cessat pel 155, ha lliurat la categoria d’Innovació, en què el premi ha estat per IGDA, Igualada Guia d’Àudio, de Ràdio Igualada, per posar de manifest els nous usos que pot tenir la ràdio en transformar càpsules informatives en una aplicació en català, castellà i anglès per recórrer literalment el patrimoni històric de la població. (VÍDEO)\nJoan Manuel Tresserras, membre del jurat, ha lliurat el Premi al Millor Programa de Ràdio a Toni Clapés i l’equip del Versió RAC1, de RAC1, per una proposta rica en informació i entreteniment que és i ha estat líder indiscutible en totes les temporades d’emissió durant la programació radiofònica de les tardes. La Menció de Qualitat d’aquest apartat ha estat per a Aire, d’IB3 Ràdio. (VÍDEO)\nEn l’apartat a l’Excel·lència, Miquel Gamisans, secretari de Comunicació del Govern, ha lliurat el guardó per la tasca realitzada amb coratge i professionalitat durant el referèndum de l’1 d’Octubre per les emissores de ràdio catalanes en els seus diferents àmbits de cobertura. El premi es personalitza en quatre de les candidatures presentades sobre aquest esdeveniment històric: la Xarxa, Ràdio Banyoles, Catalunya Ràdio i RAC1. (VÍDEO)\nEl darrer dels reconeixements ha estat per a Mònica Terribas i Sala, Premi al Millor professional que ha lliurat el president del parlament, Roger Torrent. Terribas va fer una defensa dels mitjans públics en un entorn complicat per la informació. (VÍDEO)\nDesprès del parlament de cloenda de Roger Torrent, l’acte ha finalitzat amb la foto de família de tots els guardonats.


Precarietat i mileurisme | Changing cities\n← Previous Post Final de curs\nNext Post → Quin diari llegir?\nAtka Kevlarsjal 31 July 2008 at 2:15 pm\nM’ha agradat, aquest, i se m’ha fet curt! Si es poden demanar entrades a la carta, en demano de creativitat 🙂 Això sí, per després de vacances! Ara a rascar-se la panxa! Una abraçada!\nMarc 1 August 2008 at 10:31 am\nMoltes gràcies per la referència. És bonic saber que allò que escrius ho va recollint algú.\nxarxes 1 August 2008 at 11:45 am\nEi, vinc a fer de veu dissident. No parlaria pas de cobrar una “misèria”… Parlaria més de que no es correspon amb les “seues espectatives”. Crec que cobrar 1.000 euros, amb els que cal sustentar 4 membres d’una família i un pis que llogar, és una miseria. Ara bé, cobrar 1000 euros, anar 2 vegades a l’any a l’estranger , fer sopars de 25€, concerts de 30€, llibres, teatres, canviar el mp3 per un ipod, pantalla de TV potent, ordinador potent… no seria una “misèria”. Li hauriem de dir d’alguna altra manera… Crec que esta definició “la convicció de que tot a la vida són drets inalienables que li han estat furtats” s’adequa força a la base del problema.\nMarc 1 August 2008 at 2:30 pm\n1000 euros són una misèria en una ciutat com Barcelona, per cert la més cara d’Europa. Potser no a d’altres llocs… molta gent té ordinadors i ipods després de mesos d’estalviar… tot depèn d’on s’estigui i de com es vulgui viure. Un altre tema és això dels drets inalienables, jo també crec que és una definició bona d’un sector de “mileuristes” que van amb els drets per davant… i els deures molt molt enrere.


Dansa al Mercat | El blog sobre els espectacles del Mercat de les Flors\nTalleres y Fraguas\nLes onades d’escuma que llepen les costes son com la bata de cola d’una flamenca. Jo navego la meva pròpia barca. A l’escenari set dones vestides de negre xiuxiuegen reflexions entorn al mar. El mar es immens, obscur i salat. Parlen en veu baixa perquè el públic s’hi a propi. Aquesta nit, les dones tenen un secret. I el públic ha d’entrar a l’escena de puntetes. A un costat de l’escenari, assegut a les fosques el cantaor Salao les bressola suaument amb la veu i les set figures ballen com les crestes d’una onada. Són joves però vesteixen el dol d’una edat llunyana. Jo navego la meva pròpia barca, canta Salao. La música i la dansa es pessiguen, s’amalgamen, i els espectadors entren de sobte a la mar. Deixant en darrera el port d’on venen; el pati de butaques.\nL’espectacle de “Talleres y fraguas” gira entorn l’univers de Carmen Amaya. Es centra en el període en el que la bailaora va marxar a Nova York a fer carrera, al voltant dels anys cinquanta. Música americana de l’època evoca i enfila les escenes. Sonoritat de gramòfon i llauna. Smoke a l’aire. I el mar com a canal poètic, com a connector constant de la transgressió i la universalitat de l’artista catalana Carmen Amaya.\nAquesta presentació es el resultat d’un taller a càrrec del bailaor Marco Flores i el dramaturg i teòric de la dansa Roberto Fratini que es dugué a terme del 20 al 23 de maig a l’espai de creació del Graner, dins del marc del festival “Ciutat Flamenco” de Barcelona. La intenció del taller, batejat com a flamenc empíric, responia a la necessitat de recerca de noves metodologies per apropar-se a la composició i la interpretació del flamenc. El resultat dels treballs realitzats a l’aula ha donat nom i forma a l’espectacle de “Talleres y Fraguas”.\nUna finestra a la creació jove de la ciutat.\n9 anys ago Short URL Comentaris\nSiena o la revisió del Renaixement\n“I’ve just had the feeling that you and I have done this before”.\nL’obra transcorre en un museu. Hi ha un gran llenç de Tiziano. És la Venus d’Urbino. Pura carnalitat. És una dona despullada en primer pla, darrere seu hi ha un gos i dues dones que busquen quelcom en un bagul. El cos s’exposa. És el cos representat. Durant els primers segons, una noia vestida de verd la mira. El cos la contempla. És el cos viu. Onirisme i inquietud arreu. Pertorbació màxima, amb ecos cinematogràfics provinents del cinema de Pasolini.\nPerò no només és un museu. La sala també es converteix en un pavelló esportiu, on els ballarins són mestres d’esgrima. També és un supermercat, icona per excel·lència de l’(hiper)consumisme actual. Però també és un tanatori. La mort és molt present al llarg de la peça. Les narracions amb la veu en off en parlen, els ballarins en parlen.\nI Siena, per què? Perquè l’obra gira entorn del renaixement, del cos humà i l’home com a centre de l’univers. Per a Marcos Morau, director de la companyia, el llindar de l’humanisme és el punt de partida de la societat actual. La Veronal vol veure com s’ha desvirtuat l’home durant els segles fins els nostres dies. I ara on es troba l’individu? En una massa totalment homogènia. Anònima.\nSiena no és només dansa. És molt més que això. És un cúmul de magnífiques transversalitats: cinema, pensament, art i teatre agafats de la mà per originar aquesta gran reflexió col·lectiva. I és que els membres de la companyia provenen d’àmbits tan diferents com la fotografia, la dansa, la literatura i el cinema. Aquesta aposta jove i plena de disseccions artístiques fa que les referències culturals siguin màximes i l’espectacle no es limiti únicament a la dansa contemporània. És més que això.\nMiratges de Hofesh\nTot sovint, esperant a la parada de l’autobús o fent cua per entrar al cinema em topo amb mirades plenes de força o gestos elèctrics que em recorden a Hofesh Shechter Company. El coreògraf Israelià de gran èxit internacional aconsegueix portar als escenaris la descripció perfecta de la força humana. Homes i dones es converteixen en bèsties plenes d’impuls i neguit que vagaregen i s’interrelaciones en jungles de moviment. Una minimalista posada en escena i un ús exquisit de la llum acaben d’arrodonir una atmosfera inquietant que fa que l’espectador estigui constantment en tensió.\nTothom que hagi anat a veure algun espectacle de Hofesh sap que aquest coreògraf parteix d’un caos absolut dominat per la fisicalitat del moviment. L’última parada que va fer a Barcelona el passat divendres 1 de gener no va ser pas diferent. En aquesta ocasió va presentar els espectacles Uprising i The art of not looking back. El primer va ser creat fa sis anys i va fer que el nom de Hofesh donés la volta al món. Pel camí no ha perdut la potència que l’acompanyaven i tothom segueix consternat davant l’entrada de la filera d’homes a contrallum i la seva plantada davant el públic. Potser una de les presentacions més impactants del panorama de la dansa contemporània.\nSi a Uprising, Hofesh va voler demostrar la força dels homes, amb The art of not looking back vol demostrar que les dones també trepitgen fort. Elles tenen una mirada decidida -quasi militar- i pugen a l’escenari per demostrar que estan plenament vives i convençudes.\nEn ambdós casos Hofesh aconsegueix treure de dins dels ballarins aquella part animal, aquella força i decisió pròpia dels militars i embolcallar-ho tot amb una magnífica sonoritat –creada pel mateix coreògraf- i un disseny lumínic espectacular. Una experiència brutal, electrificant, que omple l’espectador d’una tensió desconeguda que mai hagués imaginat experimentar davant un espectacle de dansa.\n9 anys ago Short URL 1 comentari\nSi existissin els cementiris d’elefants\nRoberto Olivan presenta l’espectacle A place to bury strangers\nSegons la mitologia africana, els cementiris d’elefants són llocs pròxims a fonts d’aigua on aquest animals moribunds hi van a passar els seus últims dies de vida. Llocs on, qui hi va a parar, no té cap necessitat de fingir ser el que no és o fer el que no vol fer. Un lloc semblant a aquest és el que pretén recrear l’espectacle A Place to bury strangers, un espai on tornar a l’essència on ser allò que realment ets i fer allò que realment vols fer és el més important.\nA place to bury strangers busca la fusió de llenguatges escènics del circ i la dansa. És per aquest motiu que Olivan ha decidit col·locar els espectadors al voltant de l’escenari, gaudint de l’espectacle des de 4 punts de vista diferents.\nEls espectadors recorren amb la mirada els diferents moments de la vida de 4 personatges que es troben a l’escenari. Com en qualsevol existència, a A place to bury strangers hi trobem moments d’una fisicalitat absoluta amb portés aeris que, com un engranatge, transporten el moviment a tots els ballarins; moments simbòlics i visualment magnífics reforçats per una posada en escena pròpia del món del circ i, finalment, com en tot recorregut vital, també hi trobem moments sentimentals.\nL’any 2003, Roberto Olivan va crear la companyia Enclave Dance Company establerta a Brussel·les. A més a més, des de fa 9 anys, Olivan, convençut de la potencialitat que es pot trobar en l’entorn rural, dirigeix el festival Deltebre Dansa que cada any brinda imatges impactants dels ballarins als arrossars.\nA place to bury estrangers, és doncs, l’últim treball d’un ballarí i coreògraf incansable que explora i posa en escena l’encontre de 4 personatges en moments centrals de la seva vida. Una autèntica muntanya russa humana que vol fer reflexionar l’espectador sobre la veritable substància que conforma l’essència humana. Immersos en una societat de l’aparença, a vegades, mostrar allò que realment som i fer allò que realment volem ens converteix en personatges rars i aquest espectacle en ‘un lloc on enterrar estranys’.\nTot lliscant amb els dits\nSlipping through my fingers d’Helena Franzén és un homenatge a la poètica corporal. El cos rígid i el cos inert comparteixen protagonisme en la proposta d’aquesta coreògrafa sueca, que va obtenir el premi de dansa de l’Associació de Crítics de Teatre de Suècia l’any 2011.\nPer crear aquesta peça, Franzén s’ha inspirat en la pel·lícula Gerry del director americà Gus Van Sant. En aquest film, dos amics que van d’excursió, decideixen deixar l’autopista i endinsar-se en el desert per cercar quelcom que només ells coneixen. Així doncs, la recerca de la pròpia identitat n’és el tema principal. Les cinc ballarines de Franzén també cerquen aquesta identitat, però amb un seguit de limitacions i regles tècniques, entre les quals es troba un escenari molt petit.\nLa música en directe té un paper molt important en aquesta peça. El compositor Jukka Rintamäkii el músic Johan Skugge esdevenen un tàndem perfecte, ja que la música entra directament a la pell del públic. Mitjançant la melodia de la peça, de vegades fins i tot inquietant, els espectadors s’endinsen en la corporalitat dels moviments. Notes dissonants, molta música electrònica, piano i tocs de guitarra acústica omplen la sala OM de l’Institut del Teatre.\nLa proposta d’Helena Franzén s’emmarca dins el festival SÂLMON<. Aquesta iniciativa aplega artistes europeus independents i artistes locals que han pogut desenvolupar residències al Graner. Una oportunitat única per veure a Barcelona artistes emergents, innovadors i emprenedors. Tots els ballarins han estat seleccionats pel projecte modul-dance, una cooperació multianual en el que participen 22 cases de dansa europea. L’objectiu principal d’aquesta trobada és la creació de peces de dansa, incentivar la mobilitat i les relacions internacionals i promoure el desenvolupament dels artistes seleccionats amb noves audiències.\n10 anys ago Short URL 1 comentari\nReady! Sònia Gómez, Lucy Suggate & James Holden al @mercatflors @SonarFestival http://t.co/YmjQsSZDlf 7 years ago\nRT @PepeZapata: Barcelona ya respira flamenco... @ciutatflamenco, del 22 al 25 de mayo, en @mercatflors http://t.co/UBGvsWNFRu 7 years ago\nFeliç dia internacional de la dansa! #DiaInternacionalDeLaDanza 7 years ago


finques trobades: 998 + anuncis gratuïts: 0\nDisposem de negoci nocturn en venda prop de Girona amb una superfície total de 25000m2, amb unes instal.lacions immillorables, piscina, 32 habitacions, sala de festes, mes de 5000m2 de PK, cuina industrial, menjador per 40 pax. També disposa de permisos per construir un hotel...\t[+]\nEs ven a Castell D'Aro , Masia fortificada del segle XIV, situada en ple cor de l'Empordà i catologada com monument històric, construïda el 1.384. Els seus jardins i vistes a les Gavarres i la proximitat al mar fan de tot un lloc únic, que es completa amb terres...\t[+]\nBonica casa unifamiliar i cantonera de 110m2 en parcel·la de 460m2, amb una antiguitat de 6 anys, tota en una sola planta, amb sala menjador, tres habitacions, dos banys complets, un amb banyera i l'altre amb plat de dutxa, cuina amb silestone, gran pati de paviment estampat amb caseta...\t[+]\nDisposem d'unes oficines diàfans a només 100 metres de la sortida de l'autopista Girona centre, preu a consultar\nEs ven o es lloga plaça de pàrquing descoberta a St Daniel, accés per carrer sense sortida, amb porta automàtica i llum. Demaneu més informació sense cap compromís.\nEs ven hotel A Platja d'Aro a pocs metres de la platja. 29 habitacions, cuina totalment nova i equipada, restaurant-bar, en molt bones condicions i amb tots els permisos, inspeccions etc .. en regla.\nveure més finques publicades >>           de  [Següent]


Primavera Club 2011 (i 3) | La Finestra Digital\nUn combat intern habitual quan ja portes uns quants dies de festival: quedar-se fent el manta al sofà de casa o anar al primer concert del teu itinerari festivaler pel dia en qüestió? Sort que aquest va començar amb retard: hagués estat una llàstima perdre’m a Braids. Eren un dels “tapats” del festival: un dels noms que no poden presumir de trajectòria però que es donen a conèixer amb concerts tan bons com el del Primavera.\nBraids. Foto de Mariano Regidor\nLa sala Marula tampoc va ajudar: les seves columnes dificulten molt la visibilitat a bona part del públic. Tot i aixi, encara que no els veiéssim, els escoltàvem tots en silenci. Música pop hipnòtica i minimalista feta a base de loops i veus somniadores, i amb una tècnica instrumental exquisida. Un concert amb màgia.\nUna altra proposta arriscada, i un altre acert: la cerimònia drone del duo Barn Owl. Un parell de guitarres perfectament sincronitzades sostenien un sol acord durant el màxim temps possible abans de virar cap al següent. Tot això sonant a un volum ensordidor i adornat amb projeccions que, junt amb la música, transportaven als que els estaven veient a llocs fantàstics, tenebrosos, inhòspits.\nUna proposta molt introspectiva, per a gaudir en soledat i deixar córrer la imaginació. Una sala no sempre és el millor lloc per a aquest tipus de música, però dissabte l’experiment va funcionar prou bé.\nTorn per la proposta nacional que semblava, a priori, més interessant: els madrilenys Margarita. Aquell no va ser el seu dia: el públic era escàs i no animava molt, i el so era desastrós. I ells van decidir donar la partida per perduda: zero actitud, zero esforç per a convèncer els pocs presents. Hi haurà millors oportunitats.\nUn tant insubstancial també va ser el concert de Mazes, practicants d’un rock indie massa de manual.\nMazes. Foto de Mariano Regidor\nHauríem de deixar que un grup jove com aquest agafi una mica d’experiència per a poder fer un judici definitiu, però de moment, a part d’unes quantes cançons prou taral·lejables, no semblaven tenir molt que oferir-nos, com a mínim res que no haguem vist abans. El públic semblava estar ja pensant en el grup gran d’aquella nit.\nL’actuació de Superchunk era esperada per diversos motius: per ser un grup mític dels anys 90 que forma part de l’educació musical de gran part dels assistents, per estar de plena actualitat per un nou disc que (sorpresa!) està al mateix nivell que els seus treballs anteriors, per no haver tocat en sala a Barcelona en més d’una dècada, i perquè del seu show al Primavera Sound de fa un any només es deien coses bones.\nSuperchunk. Foto de Dani Canto\nEl concert de dissabte va acabar sent molt semblant a aquell… però millor. Una descàrrega d’electricitat i d’energia, amb els músics saltant i tocant com si tinguessin vint anys i encara sentissin aquella excitació que els hi falta a molts dinosaures del rock. I és que per ells i les seves cançons sembla que no passi el temps. Viure un concert d’aquell nivell tan de prop és un privilegi que dóna sentit, per si sol, a l’existència d’un festival com el Primavera Club.\nJust després, l’electrònica amb aires retro de Com Truise (nom curiós, sens dubte). El que vaig veure del concert va estar francament bé, i les cançons guanyaven força en directe gràcies a la incorporació d’un bateria prou solvent. Però desgraciadament res podia igualar el concert de Superchunk per a mi, així que vaig decidir acabar la nit en aquell moment, en el punt més alt.\nA l’última jornada un nom sobresortia molt per sobre de la resta: Fleet Foxes. Per a ells havien reservat una de les sales amb millor acústica de la ciutat: l’Auditori. Això va ser una benedicció també per a Vetiver, els seus teloners, i per la seva proposta folk reposada, subtil, que necessita del silenci per a ser gaudida. Prou bé, però no van saber aprofitar del tot l’oportunitat. Semblava com si volguessin passar desapercebuts, coneixedors del seu paper de secundaris de la nit, i els hi va faltar seguretat i ganes de destacar.\nFleet Foxes. Foto Damià Bosch\nHe de confessar que anava una mica desganat al concert dels Foxes. Pensava que no podien fer res que em sorprengués. Estava equivocat: van aconseguir millorar en directe unes cançons que ja són, de per sí, excel·lents. Són uns grans músics, i no necessiten de cap espectacle de fons per emocionar. Simplement, saben aprofitar les qualitats que els fan destacar: les melodies i les seves veus. Les projeccions emfatitzaven subtilment el sentiment de la música, aportant-hi una dimensió visual prou encertada. I com ja he dit, la solemnitat de l’Auditori va crear l’ambient perfecte. Si segueixen per aquest camí, poden acabar sent grans: no m’estranyaria que acabessin tocant en estadis d’aquí uns anys. El seu estatus de grup folk del moment és merescut.\nAuditoriBarn OwlBraidsCom TruiseFleet FoxesMargaritaMazesPrimavera ClubSala ApoloSuperchunkVetiver


Marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO a Espanya\nInformació sobre la marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0)\nLa marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0) va ser sol·licitada el 19/10/2017. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0) va ser sol·licitada per MUTUA UNIVERSAL-MUGENAT, MUTUA COLABORADORA CON LA SEGURIDAD SOCIAL, Nº 10 mitjançant els serveis de Jorge Isern Jara.\nRenovació de la marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0)\nAltres marques sol·licitades per MUTUA UNIVERSAL-MUGENAT, MUTUA COLABORADORA CON LA SEGURIDAD SOCIAL, Nº 10\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per MUTUA UNIVERSAL-MUGENAT, MUTUA COLABORADORA CON LA SEGURIDAD SOCIAL, Nº 10, entre les quals es troba la marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per MUTUA UNIVERSAL-MUGENAT, MUTUA COLABORADORA CON LA SEGURIDAD SOCIAL, Nº 10 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de JORGE ISERN JARA entre les quals es troba la marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO amb el nombre M3687476(0). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de JORGE ISERN JARA clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca GESTION UNIVERSAL DEL ABSENTISMO. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Casa Rural Pandelo Vega De Valcarce Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 12 allotjaments a Vega De Valcarce.\nLa Calleja s/n, Vega de Valcarce, Vega De Valcarce, Espanya, 24520 - Veure al mapa\n"This is a casa rural, a private house where rooms are rented..."\nMés informació sobre Casa Rural Pandelo\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Vega De Valcarce, Casa Rural Pandelo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Casa Rural Pandelo asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos servei de bugaderia, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nL'ambient de Casa Rural Pandelo es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Vega De Valcarce, faci de Casa Rural Pandelo la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (125) Parelles (72) Viatgers en solitari (25) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (2) Grups (21)


Els Estats Units controlen l’expansió lúdica dels drons | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nEls Estats Units controlen l’expansió lúdica dels drons\nEl Govern d'Obama crea un sistema de registre dels aparells no tripulats\nWashington 27 DES 2015 - 17:06\tCET\nUn policia belga pilota el primer dron de vigilància que fa servir la policia d'aquest país. FRANCOIS LENOIR REUTERS\nEls drons són un dels regals més populars aquest Nadal als Estats Units. S'estima que es vendran uns 400.000 aparells pilotats a distància, una cinquena part de les vendes anuals al món. L'expansió inquieta el Govern de Barack Obama. Té por que el cel s'ompli de drons sense control. Poc abans d'aquestes dates de frenesí comercial, ha anunciat un reglament per garantir un ús segur dels artefactes amb finalitats recreatives.\nUn dron gairebé fa caure Marcel Hirscher, líder de la Copa del Món\nEl ciutadà nord-americà que tingui un dron d'entre 250 grams i 25 quilos comprat després del dilluns passat haurà de registrar-lo abans de començar a fer-lo servir a l'exterior, segons la normativa de l'Administració Federal d'Aviació (FAA, per les seves sigles en anglès). Els qui ja tenien drons, tenen fins al febrer per registrar-los. No comunicar les dades de l'artefacte i de contacte del seu propietari pot comportar multes de fins a 250.000 dòlars i tres anys de presó.\nDes de l'any 2012, la llei no requereix un permís a qui operi amb finalitats lúdiques un dron a menys de 121 metres d'altura, sempre que mantingui contacte visual amb l'aparell, i aquest no voli prop d'aeroports ni sobrevoli esdeveniments esportius ni concentracions de gent. Ara, la FAA fa un pas més amb el sistema de registre, que es basa en les recomanacions d'un panell d'experts, fabricants i usuaris. L'objectiu és saber quants drons recreatius hi ha aproximadament als EUA i educar la població per evitar usos inadequats.\n“No s'equivoqui: els entusiastes d'aparells no tripulats són aviadors, i això porta aparellada molta responsabilitat”, va dir el secretari de Transport, Anthony Foxx, quan va revelar a mitjan desembre el sistema d'inscripció. Aquest tipus d'aparells existeixen gairebé des de l'inici de l'aviació al segle XIX, però el seu ús, gràcies al progrés tecnològic que ha reduït els preus, s'ha disparat en l'última dècada.\nL'Associació Tecnològica de Consumidors, que representa empreses del sector i va participar en el panell impulsat per la FAA, va aplaudir el sistema de registre però va demanar que no hi hagi duplicitats amb les autoritats locals i va criticar la taxa de cinc dòlars d'inscripció –que es retornarà en el primer mes del sistema– perquè “descoratjarà” el compliment de la normativa.\nAquesta associació preveu que els ingressos per vendes de drons als EUA ascendeixin aquest any a 105 milions de dòlars, amb un creixement interanual del 52%. La consultora Teal estima que a tot el món els ingressos arribaran a 1.400 milions, gairebé el doble que el 2014.\nEl sector espera amb expectació la normativa de la FAA, que s'espera que entri en vigor la primera meitat del 2016, que expandirà l'ús comercial de drons. Actualment, només es permet aquest ús en casos excepcionals. Al febrer, l'agència va divulgar una proposta inicial que se centrava en aparells de fins a 25 quilos. Obligava els pilots a tenir almenys 17 anys, rebre un certificat de coneixement aeri, mantenir sempre contacte visual amb l'aparell, i establia límits d'altura i velocitats.\nSegons el Govern, la regulació beneficiaria 7.000 empreses en tres anys. L'Associació Internacional de Vehicles No Pilotats estima que es crearien en aquest mateix període 70.000 llocs de treball amb un impacte econòmic de 13.600 milions de dòlars.\nL'abast de la nova iniciativa és limitat. El Govern no té capacitat de vigilar per complet el cel. El reglament no evita que qui vulgui fer volar un dron amb males intencions decideixi simplement no registrar-lo. I també xoca amb realitats pràctiques: si un dron col·lisionés amb un avió comercial quedaria destruït per complet, inclòs el seu número d'identificació, la qual cosa impediria a les autoritats determinar qui n'era el propietari.\nLa normativa de la FAA, que s'encarrega de la seguretat aèria en tot el territori dels EUA, sobre el registre dels drons, contrasta amb la gairebé inexistent sobre el control d'armament: dels 50 Estats només nou tenen lleis que obliguen a registrar –amb exigències molt diverses– armes de foc, segons un recompte del Centre Legal per Prevenir la Violència de les Armes.\nLa portaveu de la FAA Alison Duquette va evitar comentar, esgrimint confidencialitat sobre “assumptes de seguretat”, si hi ha preocupació davant la possibilitat, i com evitar-la, que un dron recreatiu pugui utilitzar-se per atacar la població amb explosius o armes de foc.\nEn una botiga de telefonia al centre de Washington, venen un dels drons més populars del mercat. Costa 249 dòlars, té quatre hèlixs, pot arribar als 50 metres d'altura, es pilota des d'un telèfon mòbil i permet veure a temps real al telèfon les imatges que grava l'artefacte. Un dels venedors, que declina donar el seu nom per política d'empresa, explica que hi ha una àmplia divergència de coneixement entre els clients. “Alguns tenen molta informació sobre les regles d'ús, però d'altres simplement busquen una joguina per als seus fills”, diu. La FAA estableix que si el propietari és menor de 13 anys una persona adulta ha de registrar el dron.\nLa proliferació de drons, el preu dels quals als EUA oscil·la entre els 20 i els 30.000 dòlars, expandeix possibilitats i perills. Els aparells s'han fet especialment populars per a la captura d'imatges. Hi ha grups a la capital nord-americana que es reuneixen els caps de setmana en parcs per solcar junts el cel. Però, al mateix temps, no són inusuals les històries d'artefactes prop d'aeroports, estadis o fins i tot presons amb finalitats de contraban.


Els ajuntaments es reboten contra el govern per encarregar-los la seguretat anti-Covid La República\nEls ajuntaments es reboten contra el govern per encarregar-los la seguretat anti-Covid\nAlbiol demana a la Generalitat que decreti el toc de queda i retreu el trasllat de responsabilitats als ajuntaments\nFesta nocturna a la platja de Barcelona\nEls alcaldes de grans ajuntaments i de ciutats de costa han reaccionat amb crítiques al govern per les noves mesures anunciades aquest dilluns. Es queixen que no tenen prou recursos per controlar els botellons o els accessos a les platges. Denuncien que es traspassa la responsabilitat als consistoris, demanen ajuda per aplicar les restriccions o, fins i tot, que s’apliqui de nou el toc de queda.\nl’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que en una entrevista a Catalunya Ràdio, ha demanat recursos a la Generalitat per poder fer complir les mesures i més concreció en les restriccions: “No pot ser que si la Generalitat de moment ha descartat demanar el toc de queda, d’alguna manera faci un toc de queda informal i traspassi la responsabilitat als ajuntaments, que no tenim mitjans suficients per portar això a la pràctica. Aleshores l’única cosa que demanem és claredat en la mesura. Es pot fer o no es pot fer, s’han de tancar les platges o no s’han de tancar les platges a Catalunya?” Colau assegura que hi posaran tots els mitjans i demanen a la Generalitat ajuda, també, perquè no en tenen “suficients”.\nL’alcalde de Badalona, Xavier García Albiol, demana “valentia” a la Generalitat i que decreti el toc de queda per frenar els contagis de covid-19. Ho fa després que ahir el Govern va anunciar les noves mesures davant l’empitjorament dels valors referents al virus, i entre les quals hi figura limitar l’activitat i la presència en espais públics a partir de les 00.30 h. En una piulada, Albiol considera: “Traslladar als alcaldes la responsabilitat de tancar platges i parcs després de les 00.30 h em sembla una enorme irresponsabilitat”. En en mateix missatge al seu perfil a Twitter assegura que si l’executiu català no restitueix el toc de queda, la petició feta als consistoris és “literalment impossible”. D’altra banda, Albiol ha renovat les mesures de prevenció adoptades per intentar frenar els contagis. A través d’un ban, se suspenen totes les activitats lúdiques, festives i culturals en les que s’hi puguin produir aglomeracions fons la mitjanit del 18 al 19 de juliol.\nTrasladar a los alcaldes como hace el @govern la responsabilidad de cerrar playas y parques después de las 00:30h. me parece una enorme irresponsabilidad. Pido valentía a la Generalitat y que decrete el toque de queda, en caso contrario la medida es literalmente imposible.\n— Xavier García Albiol (@Albiol_XG) July 13, 2021\nl’alcaldessa de Sant Cugat del Vallès, Mireia Ingla, s’expressava a “El matí de Catalunya Ràdio”: “Necessitem aquest confinament nocturn. Limitat en el temps, és evident. Però nosaltres estem totalment a favor de la mesura. Si remem totes les institucions alhora ens en sortirem. Si no, això se’ns descontrolarà”.\nMaria Miranda, alcaldessa de Castelldefels, valora les mesures com a “massa toves” perquè “són recomanacions i no ens donen les eines a nivell municipal per poder fer-les efectives”. Assegura que fer efectives les restriccions així “és molt complicat” per municipis com el seu i que “es pot fer un dia, per Sant Joan, per exemple”, però que no és possible fer-ho cada dia: “Son 5 km de platja”, ha afegit.\nL’alcalde de Palamós, Lluís Puig, manté que un toc de queda “és molt més fàcil d’aplicar perquè la gent ho té més clar”, però no si són recomanacions:\n“Sí que si veiem grans concentracions de gent o espais on s’acumulen podem fer actuacions específiques, però pensar que arreu podem fer control total a partir de les 0.30 és difícil de dur-ho a terme”.


transformacion en cr\nCANCEL·LACIÓ D'UNA SAT PER TRANSFORMACIÓ EN COMUNITAT DE REGANTS.\nPer a inscriure la cancel·lació d'una SAT per transformació en Comunitat de Regants és requisit indispensable que estiga al corrent en la presentació de comptes anuals, que no tinga arracada d'atendre cap requeriment emés pel Registre de SAT i, en general, haja donat compliment a les obligacions establides en l'Ordre Ministerial de 14 de setembre de 1982, que desenvolupa el Reial decret 1776/1981, de 3 d'agost,regulador de les SAT.\nS'ha de remetre al Registre de SAT de la Comunitat Valenciana la següent documentació:\n- Certificat expedit pel/per la secretari/secretària amb el vistiplau del/de la president/a, signat en totes les fulles, de l'acord adoptat en assemblea general, amb quòrum suficient, per l'es aprova transformar la SAT en Comunitat de Regants, Si l'assemblea es va celebrar en primera convocatòria, l'acord haurà de ser adoptat pels dos terços dels socis i sòcies ; si va ser en segona convocatòria, per majoria simple, havent d'estar, en tot cas, representat, com a mínim, pel 50 per cent del capital social.\n- Ordenances de la Comunitat de Regants en la qual, entre altres extrems, l'assumpció per part de la Comunitat de Regants de tots els drets i obligacions de la SAT transformada.\n- Resolució favorable de la Confederació Hidrogràfica de la demarcació de conca corresponent pel qual s'aprova la constitució de la Comunitat de Regants, els seus ordenances i reglaments.\n- Balanç final de transformació, signat pel/per la president/a i pel/per la secretari/secretària de la SAT transformada i pel/per la president/a i pel/per la secretari/secretària de la Comunitat de Regants.\n-Justificant de declaració-liquidació a l'efecte de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats (model 600).\n-- Relació nominal de socis i sòcies de la SAT amb la seua aportació individual al capital social.\n- Junta rectora de la SAT en el moment de la transformació.\n- Escrit de presentació de documentació de transformació d'una SAT en Comunitat de Regants.\nLa tramitació s'haurà d'efectuar EXCLUSIVAMENT amb el certificat electrònic de la SAT o del/de la representant designat/per la SAT i inscrit/a en el Registre de Representants. En el cas que la tramitació l'efectue el/la representant designat/per la SAT i inscrit/a en el Registre de Representants, i amb la finalitat d'acreditar la seua inscripció en el citat registre, HAURÀ D'ADJUNTAR SEMPRE CERTIFICAT EXPEDIT EN LA DATA EN LA QUAL S'EFECTUARÀ LA TRAMITACIÓ TELEMÀTICA.\nEn el cas d'elevació a públic de la transformació, s'haurà de remetre per correu postal certificat la còpia autoritzada de l'escriptura (no la còpia simple ni fotocòpia) a l'adreça que s'indica a continuació, segons siga el domicili social de la SAT:\nSecció de Relacions Agràries-Registre de SAT.\nAvinguda dels Germans Bou, núm. 47-4a planta\nPROVÍNCIA DE VALÈNCIA:\nCarrer de la Democràcia, núm. 77 (Torre núm. 1)\nEl tràmit d'inscripció de la cancel·lació de la SAT per transformació en Comunitat de Regants és GRATUÏT


Observatori UMAT | Notícies | Els ciutadans de Girona acumulen 4,7 milions d'euros en impagament d'impostos\nEls ciutadans de Girona acumulen 4,7 milions d'euros en impagament d'impostos\n07/01/13 - El Punt Avui L'Ajuntament de Girona t� pendents de cobrar prop de 4,7 milions d'euros de ciutadans que encara no han pagat els impostos corresponents. En l'exercici de l'any 2012, el consistori tenia previst recaptar en impostos prop de 39 milions d'euros. En els per�odes previstos per al pagament dels tributs municipals i, amb posterioritat, el consistori va cobrar fins al mes de novembre un total de 33 milions d'euros, que suposa un 84,5% del total previst.\nLa regidora d'Hisenda de Girona, Maria �ngels Planas, explica que del 15,5% que falta per pagar, hi ha un 3,15% que correspon als ciutadans que han sol�licitat fer el pagament de manera fraccionada i evitar aix� pagar determinats tributs d'un sol cop o b� ajornar-ne el pagament fins aquest any amb uns interessos de demora, segons la quantitat. Aix� suposa que l'any passat els impagaments van suposar un 12% del total. Planas puntualitza, per�, que els impagaments no provenen nom�s de l'exercici del 2012, sin� que s'arrosseguen d'anys anteriors i que s'han anat acumulant fins a arribar a aquests 4,7 milions d'euros.\nMalgrat aix�, Planas considera que els ciutadans de Girona "s�n bons pagadors" i subratlla la bona predisposici� d'aquelles fam�lies que veuen complicat fer front al pagament de cop dels tributs a sol�licitar el fraccionament per poder-hi fer front al llarg de l'any. La responsable municipal destaca els passos que s'han fet en els �ltims exercicis per facilitar-ne el pagament, com �s el cas que ara es permet pagar en tres terminis, abonant el 20% del total a l'inici, un 40% en la segona entrega i el 40% restant en la seg�ent. Durant l'exercici del 2011, el pagament fraccionat nom�s es permetia fer-lo en dos terminis i s'havia de pagar el 60% de l'impost en el per�ode voluntari i un 40% mesos m�s tard. La situaci� econ�mica de moltes fam�lies i la necessitat de fer front a m�ltiples despeses han provocat que augmentin les llars que sol�liciten el pagament fraccionat dels tributs.


Sendero del Arroyo Ganzarros - Senderisme\n> Sendero del Arroyo Ganzarros\nPerfil Sendero del Arroyo Ganzarros\nDescripció Sendero del Arroyo Ganzarros\nLa ruta Sendero del Arroyo Ganzarros presenta un recorregut circular de 2.28 km i 106 m de desnivell acumulat. Amb sortida i arribada a Boo, el dia que vam realitzar aquesta fàcil ruta vam gaudir de bones vistes al llarg del recorregut.\nLa ruta es mou entre els 45 m corresponents al punt més baix, fins als 87 m que corresponen a la màxima altitud. Per a que et facis una idea, l'altitud mitjana es troba situada als 63 m. Aquestes dades proporcionen a la ruta un desnivell positiu de 53 m.\nSendero del Arroyo Ganzarros (En español)\nLas Dunas de Liencres (a 0.00km)\nMaoño-Peñas Negras (a 2.11km)\nLiencres-Pedruquíos (a 3.55km)\nLiencres-Monte Picota-Mortera-Liencres (a 3.55km)\nVioño-Sisos (a 8.02km)


La Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Castelló ha aprovat hui el projecte d'execució de millora en el Camí la Ratlla, amb un pressupost d'1.270.500 euros i un termini d'execució de 10 mesos, així com l'expedient de contractació de les obres. S'inicia així el procediment d'adjudicació de l'actuació cofinançada amb fons europeus, inclosa en el programa d'ajudes a projectes singulars d'entitats locals que afavorisquen el passe a una economia baixa en carboni en el marc del programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (Feder) de creixement sostenible 2014-2020.\n“Avancem així en l'execució d'un projecte que ens permetrà atendre una reivindicació històrica i millorar el Camí la Ratlla, dotant-lo de més seguretat, amb millores en la calçada i el carril bici existent i afegint un carril de vianants”, ha explicat l'alcaldessa, Amparo Marco. “A més, s'incorporarà més arbrat i zona verda i s'adequarà i consolidarà la séquia”, ha especificat la primera *edila.\nEl plec de prescripcions administratives que regulen aquesta contractació inclou una condició especial d'execució de caràcter social per a fomentar la recuperació del teixit econòmic i productiu local, que és la subcontractació d'un 30% del pressupost d'execució material de l'obra (al qual se li aplicarà el percentatge de baixa oferit pel licitador que resulte contractista) amb microempreses, autònoms i pimes.\nUna clàusula que s'incorpora a les contractacions sobre la base dels acords per la Junta de Govern Local del passat 7 de maig, amb la finalitat de pal·liar les previsibles dificultats econòmiques arran de la pandèmia del coronavirus per a recolzar el mercat laboral i teixit empresarial de la ciutat i contribuir a l'impuls d'aquest. “Clàusules socials com aquesta que s'introdueixen en la reforma del Camí la Ratlla ens permeten diversificar la contractació pública i generar llocs de treball, ajudant així a autònoms, pimes i micropimes, que són sectors que estan patint especialment l'impacte de la crisi sanitària”, ha destacat l'alcaldessa.\nD'altra banda, aquesta obra permetrà reduir almenys en un 5% les emissions de CO2 respecte a la situació de partida abans d'executar-la, complint així un dels requisits dels projectes presentats a la concessió directa de subvencions a projectes singulars d'entitats locals que afavorisquen el passe a una economia baixa en carboni, en el marc del programa operatiu Feder de creixement sostenible 2014-2020, segons es detalla des de l'Oficina de Planificació i Projecció Econòmica de l'Ajuntament.


Els diners invertits en el pressupost 2021 han de revertir socialment, aquesta és la premissa clau per ERC Vilafranca\nPromoure uns pressupostos expansius a Vilafranca que apostin pels ajuts directes a sectors com el comerç, la restauració o a aquells comerços que han hagut de tancar així com una clara aposta per la igualtat d’oportunitats i “no deixar socialment a ningú enrere” impulsant ajusts directes a famílies i recuperant els ajuts a l’escolarització. Aquestes són les línies estratègiques que Esquerra Republicana posa sobre la taula davant la imminent negociació dels pressupostos municipals pel 2021.\nL’objectiu dels republicans passa per uns pressupostos que ajudin a la recuperació econòmica “de tots els sectors afectats per la triple crisi del 2020”. És per aquest motiu que defensen que els pressupostos incorporin partides destinades als sectors més afectats per injectar liquiditat mitjançant ajuts directes. Tal com exposa la regidora Gemma Urgell “aquesta és la millor proposta per ajudar de forma concreta als sectors econòmics afectats” i va remarcar que molts ajuntaments han combinat accions com els Vilafrancs i els ajuts directes ja que d’aquesta manera “es pot concretar molt més l’ajut a aquests sectors tan afectats i que són bàsics per la cohesió i l’enfortiment de Vilafranca”.\nPla de xoc social i d’habitatge\nUn dels cavalls de batalla d’Esquerra Republicana en els últims anys ha estat les polítiques d’habitatge. ERC ja va posar de manifest que durant els mesos de confinament i durant tot el 2020 el govern no ha pres cap tipus de mesura per incidir en aquest àmbit. De cara al 2021 els republicans aposten per ajuts per fer front al lloguer a persones vulnerables, per fer complir el decret de la Generalitat que prohibeix els desnonaments i per l’impuls immediat de l’ampliació del parc d’habitatge públic de Vilafranca. A més els republicans consideren bàsic que els pressupostos estiguin plantejats per fer front a una situació on les necessitats socials seran més grans que mai ja que hi ha gent amb feina però que no podrà arribar a final de mes, i per tant l’acció social ha d’incloure totes les necessitats socials. En aquest sentit, els republicans aposten per l’impuls d’ajuts directes per exemple amb targetes moneder per potenciar el comerç alimentari de proximitat i assegurant que “tot euro invertit ha de revertir socialment”.\nRecuperar els ajuts a l’escolaritizació\nEn aquesta línia d’apostar per uns serveis que donin resposta a les necessitats i en la millora de la vida de la ciutadania, Esquerra Republicana proposa la recuperació dels ajuts a l’escolarització. Salvador Campamà, regidor d’ERC, va exposar que “encara ningú ens ha justificat de forma lògica el perquè es van eliminar aquests ajuts” i va apostar perquè en la situació de crisi social actual “es recuperi aquesta mesura que ajudava a garantir la igualtat d’oportunitats de l’alumnat vilafranquí i que era un motiu d’orgull com a poble”.\nD’altra banda Campamà també va explicar que els republicans reforcen les seves propostes per potenciar el sector cultural. El regidor republicà va remarcar les propostes que durant aquests mesos s’han fet per tal que des del govern es donés suport a les diferents disciplines artístiques de la vila, i que no s’han tirat endavant, i va reiterar la necessitat d’un pla de xoc cultural i d’una contractació massiva de creadors locals per, per exemple, dur a terme accions als centres educatius mentre durin les restriccions sanitàries.\nL’Ajuntament ha de fer l’esforç\nEn aquest context per tant, i davant d’una situació complicada pel grup republicà, tal com va exposar Pere Sàbat “és evident que la prioritat d’aquests pressupostos ha de ser la recuperació econòmica i social i l’Ajuntament de Vilafranca té la capacitat per fer-ho i la nostra tasca és que ho faci”. Sàbat va remarcar que el govern sempre ha fet gala del baix endeutament, fet positiu, de la ciutat però en moments de crisi social “cal que l’ajuntament faci un esforç, tal com el fan els autònoms, els comerciants, les famílies o els clubs” i va reiterar que “el pressupost 2021 ha de ser expansiu”. Tal com van explicar, gràcies a la pressió del món municipal el govern espanyol es va veure obligat a flexibilitzar la regla de la despesa, la llei l’estabilitat pressupostària i permetre la utilització dels romanents, fet que permet als ajuntaments tenir més marge per fer pressupostos expansius. A Vilafranca a més aquestes mesures tenen la conseqüència que el govern no haurà d’aplicar el Pla Econòmic Financer que es va veure obligat a aprovar degut que el 2019, any electoral, va gastar més del compte. Per tant, Sàbat va demanar que “l’ajuntament té les eines per fer un pressupost expansiu que ajudi a la ciutadania i als sectors econòmics”.\nERC, l’opció útil\n“Esquerra sempre estén la mà per millorar la vida de la gent”. Montse Espinosa va ser molt clara en mostrar la predisposició dels republicans per negociar els pressupostos. Espinosa va recordar que ERC es va abstenir als pressupostos del 2020 després d’arribar a un acord per desbloquejar diversos projectes que estaven encallats com la nova biblioteca o la reforma de l’hospital vell, però que la crisi de la covid-19 van deixar aparcats. En aquest sentit Espinosa va remarcar que “Esquerra estenem la mà per poder acordar uns pressupostos expansius que donin resposta a les necessitats actuals de Vilafranca”. La regidora va remarcar que “encara no tenim cap proposta de pressupostos i ho hem demanat des de fa setmanes. La majoria de ciutats estan negociant i acordant pressupostos i a Vilafranca el més calent és a l’aigüera”. Espinosa va incidir que “Esquerra serà allò on calgui per millorar les condicions materials de la ciutadania, ja sigui aprovant els pressupostos de l’Estat, ja sigui amb els pressupostos amb més inversió social de la història de Catalunya o sigui a Vilafranca si realment el govern vol caminar per aquesta línia”.