Augmenta el nombre de persones ingressades per coronavirus a l'Hospital de Gandia - Diari Serpis\n– Creix la pressió hospitalària a la Safor\nL’Àrea Salut de Gandia tanca la setmana amb un augment de les persones ingressades per coronavirus a l’Hospital Comarcal Francesc de Borja.\nEl nombre de persones ingressades en aquest moment és de 47, la qual cosa suposa un increment de 6 persones més Ingressades.\n39 es troben en planta Covid i la resta, 8 necessiten atenció mèdica en la Unitat de Vigilància Intensiva.\nDavant el continu augment de nous casos de contagi, l’hospital de Gandia ha habilitat una nova planta per a pacients Covid.\nEn l’última actualització la Safor hi havia una incidència acumulada de 1.569,49, xifra rècord des de l’inici de la pandèmia i més 2.700 casos actius de contagi per la Covid.\nArticle anteriorBombers de Gandia col·laboren en un operatiu amb el SAMU\nArticle següentL’alcalde de Gandia visita la Policia Local en la Nit de Cap d’Any


8 IDEES PER A LA PRIMERA CITA PER FER-LA SENTIR ULTRA ESPECIAL - LIFEHACKS\nPrincipal Lifehacks 8 idees per a la primera cita per fer-la sentir ultra especial\nTens una primera cita? Aquí teniu algunes de les millors idees per a la primera cita. No hi ha res dolent en tenir una primera cita típica com compartir un sopar o sortir a prendre una copa. Tot i això, fer alguna cosa del tot inesperat pot fer que l’experiència sigui molt més atractiva i agradable per a tots dos.\nSi voleu fer alguna cosa diferent, presteu atenció a aquestes idees creatives de primera cita que us permetran tenir una primera cita inoblidable i fantàstica.\nIdees per a la primera cita:\nFer un passeig en bicicleta\nSi fa bon temps, no hi ha res més divertit i saludable que fer un viatge en bicicleta per a dos. Podeu divertir-vos recorrent la vostra ciutat i fins i tot anar més enllà. Podeu parar a menjar en algun restaurant nou per als dos. A més, podeu muntar el vostre propi pícnic. Un esdeveniment divertit, original i a l’aire lliure que resultarà súper atractiu.\nLa cuina és un espai íntim que pot ser divertit i sensual alhora i és una excel·lent activitat per a una primera cita. Podeu anar al supermercat junts, triar el que vulgueu cuinar i preparar el menjar escoltant música i beure alguna cosa. Concentrar-se a la cuina us permetrà trencar el gel. Per sentir-se més còmode i passar una bona estona.\nPer llegir més: Com preguntar a una noia sobre el text\nprimera cita d'hivern\nSi viviu en un lloc muntanyós i nevat, podeu gaudir d’activitats a l’aire lliure com l’esquí o el surf de neu. Li encantarà fer aquest tipus d’activitats. I després podeu descansar en un lloc càlid menjant quelcom ric.\nAmb aquesta cita, podreu gaudir del paisatge i del contacte amb la natura. Però també un moment d’intimitat i relaxació al final del dia. A prop dels fogons i amb una copa.\nAtreveix-te a presentar el teu costat competitiu amb una data de joc súper original. Fins i tot podeu organitzar una competició amb els vostres jocs preferits i passar una tarda diferent, divertida i molt feliç.\nAl final de la cita, el guanyador pot posar-se una peça divertida o pot ser l’excusa perfecta per coordinar la segona cita.\nPer llegir més: 8 raons per les quals cap noia vol sortir amb tu\nTuristes per un dia\nSer turistes per un dia i redescobrir la ciutat és una excel·lent activitat per a la primera cita perfecta. Conèixer llocs que mai no heu visitat i explorar noves zones us permetrà no només conèixer-lo des d’una altra perspectiva, sinó també gaudir de la companyia de l’altre.\nAquest tipus de cites és original i divertit i et permet trobar i conèixer coses noves que no sabies que tenies tan a prop.\nPodeu convertir la cita típica del sopar en un restaurant en un esdeveniment original, divertit i molt ric fent un recorregut gastronòmic creatiu. Podeu provar diferents aperitius, entrants i postres a diferents llocs.\nNo només serà deliciós, sinó que també us permetrà conèixer diversos llocs i trobar aquells que més us agradin per a properes dates.\nPassegeu amb els vostres gossos\nidees de primera cita a la nit\nSi a tots dos us encanten els animals, passegeu amb les vostres mascotes serà una gran activitat per a la primera cita. Podeu passejar o anar a un parc i gaudir amb les vostres mascotes. Us coneixereu millor i passareu un bon dia junts. Al mateix temps, podeu fer un pícnic mentre els vostres gossos juguen i seuen al sol i gaudeixen del temps.\nL’escape room està molt de moda per a grups d’amics i també serveix per a una primera cita si intuïu que aquell noi no se sentirà incòmode jugant a les endevinalles o resolent misteris en aquest primer temps.\nPoques idees més:\nNit de cinema a l’aire lliure\nAnar a patinar sobre gel\nJuga a minigolf\nData de l'activitat a evitar:\nEspectacles de comèdia\nAnar a una cita de cafè\nAquestes dates són poc convencionals, divertides i molt agradables. Quin t’ha agradat més? Vine a fer la teva primera cita divertida i inoblidable experiència per a tots dos!\nsignes per deixar una relació\ncom atreure les persones adequades\n10 preguntes per fer-li al seu xicot


Arxius de Festes de Sant Sebastià | Diari La República Checa\nTorredembarra adapta les festes de Clarà\nL’Ajuntament de Torredembarra adaptarà les festes de Clarà a la situació sanitària esdevinguda amb la covid-19. Per tal de dur a terme la celebració de forma segura, s’han hagut de cancel·lar diversos esdeveniments.\nEl tradicional concert de la Coral Santa Rosalia tindrà lloc el dissabte 22 de gener, a les 20.30 h, a l’església de Sant Joan (Baix a Mar). Per poder mantenir les distàncies entre cantaires, no es podrà dur a terme a l’església de Clarà.\nDiumenge a les 11 h, l’església del barri acollirà l’Ofici Solemne dedicat al patró de Clarà (amb aforament limitat). D’11 a 13.30 h, a la plaça de Nelson Mandela, parc de jocs amb inflables per a totes les edats. D’altra banda, a les 11.30 h, a les pistes de petanca del carrer del Camí del Moro, es durà a terme el XII Campionat de Petanca Sant Sebastià per a principiants (inscripcions al telèfon 616 11 98 79).\nA les 12.30 h, a la plaça de Nelson Mandela, tindrà lloc l’actuació del trio “Bóssalo“, que oferirà un repertori basat especialment en bossa nova. En cas d’inclemències meteorològiques adverses, el parc de jocs i el concert es traslladaran a la Sala Gran del casal Municipal (carrer de la Capella, 6).


Sigma Industrial Precision participa en un "market place" de solucions d'Indústria 4.0 | Tecnocampus\nL’empresa Sigma Industrial Precision, empresa ubicada al TecnoCampus, va participar en un l’esdeveniment d’ACCIÓ on es presentaven solucions tecnològiques en l’àmbit de la indústria 4.0 davant l’auditori d’empreses industrials el 17 de gener. Al Marketplace hi van participar quaranta empreses industrials, onze expositors i unes 180 persones.\nSigma Precision Industrial va atendre empreses durant la jornada i va aconseguir contactes amb potencial de venda. A més, està en conversa amb Acció per formar part de l’estand de Catalunya a la propera Hannovar Messe del mes d’abril, dins de la fira més important del món, pel que fa a indústria 4.0, la Digital Factory.\nAquest febrer l'empresa farà un viatge a Portugal, després d’haver participat en la primera edició del programa Go Global. Després d’aconseguir finançament, està tancant els primers acords pilot i comercials amb importants empreses industrials públiques i privades, fet que comporta un creixement en infraestructura i equip per abordar aquesta expansió del negoci.\nVols saber-ne més sobre aquesta empresa? Visita la seva pàgina web.\nBusiness Corner 19 de (...) Següent\nMinoryx Therapeutics obre (...) Anterior


El president Torra i l'alcaldessa Colau planten el monarca - Regió7\nErnest Maragall defensa que no es cedeixi cap espai de titularitat municipal a la monarquia\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, que va deixar d'anar ahir al vespre a un míting de JxCat a Lleida per seguir el desenvolupament de les concentracions convocades en contra de la visita de la família reial a Barcelona, segons fonts del partit independentista, no va acudir a l'entrega dels premis Fundació Princesa de Girona (FPdGi). Així ho van explicar fonts de JxCat. També va plantar el monarca l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.\nA Lleida, els expresidents de la Generalitat Carles Puigdemont i Artur Mas van substituir Torra; en l'acte també hi va participar la cap de llista al Congrés, Laura Borràs, acompanya d'altres membres de la candidatura.\nEl Govern català havia fet una crida que les mobilitzacions contra la sentència del procés mantinguin aquesta setmana «l'actitud cívica» que va marcar les protestes dels últims dies a Catalunya. El gabinet de seguiment de la crisi catalana es va tornar a reunir a les 8 hores del matí, al Palau de la Generalitat, amb la presència del president Quim Torra, el vicepresident Pere Aragonès i els consellers Meritxell Budó, Miquel Buch, Ester Capella, Alba Vergés i Damià Calvet.\nDurant la reunió es va fer un balanç de les mobilitzacions de la setmana passada, que «es van desenvolupar, en termes generals, de manera democràtica i pacífica», segons el Govern, que va cridar a mantenir aquesta actitud cívica durant les mobilitzacions d'ahir a la tarda.\nEn paral·lel, el líder d'ERC a l'Ajuntament de Barcelona, Ernest Maragall, va acudir ahir a la protesta contra el rei a l'avinguda Diagonal, on va dir que veu «encertada» la proposta que ha fet Òmnium Cultural que el consistori no cedeixi cap espai de titularitat municipal a la monarquia.


El claustre de Palamós és autèntic segons dos experts que han accedit al recinte avui\nJuan Antonio Olañeta, president de l'Associació Amics del Romànic afirma que "el romànic ha recuperat un fill que s'havia perdut i d'una qualitat excepcional" i el descobridor del cas, l'historiador Gerardo Boto, apunta que ve de Castella\nACN / EFE Palamós | 08/06/2012 13:42\n260x366 El claustre de Palamós / ACN El claustre de Palamós / ACN\n260x366 El president de l'Associació Amics del Romànic, Juan Antonio Olañeta, fent fotografies del claustre romànic / ACN El president de l'Associació Amics del Romànic, Juan Antonio Olañeta, fent fotografies del claustre romànic / ACN\nMolt impressionat. Així és com s'ha quedat el president de l'Associació d'Amics del Romànic, Juan Antonio Olañeta, una de les persones que porta temps intentant accedir a la finca Mas del Vent de Palamós per comprovar l'autenticitat del claustre que s'hi amaga. Avui per primer cop ha pogut tocar-lo amb les mans mentre assenyalava que, "pel desgast d'algunes pedres, està claríssim que són originals".\nAquest divendres s'ha obert per primer cop als mitjans de comunicació, per iniciativa de la societat que n'és la propietària, després del rebombori mediàtic que ha aixecat el cas. La procedència del conjunt continua essent una incògnita tot i que l'expert hi ha vist similituds amb el monestir de Silos.\nEl professor d'història de l'art de la Universitat de Girona (UdG) Gerardo Boto, que va aixecar la llebre del cas, també ha ssegurat que el claustre romànic de Palamós és una construcció autèntica del segle XII, després de visitar-lo avui per primer cop. L'havia descobert en una revista francesa de decoració. Boto diu que prefereix deixar el veredicte final en mans dels tècnics de la Generalitat que ahir van accedir a l'emplaçament per realitzar les proves necessàries, però per ell el desgast de la pedra i, sobretot, un emblema heràldic en forma de castell i que representa la corona de Castella, és una de les claus de l'origen del claustre.\nEl president del consell d'administració de l'empresa Explotacions Agrícoles i Forestals Brugarol, propietària del terreny, Josep Comas, ha manifestat la seva predisposició a col·laborar amb la investigació i a acceptar el dictamen de la normativa patrimonial, si es confirma l'autenticitat del claustre. Comas ha explicat que, entre la documentació que disposa l'empresa, hi figura el contracte de compravenda del monument a un particular a Madrid el 1958, pel preu final d'un milió de pessetes de l'època (6.000 euros).


El 14 de setembre comença el nou curs escolar a Sant Just, atent a la situació sanitària | GESTOR DE COMUNICATS | Ajuntament de Sant Just Desvern\nsantjust.cat 09/09/20 NOTA INFORMATIVA\nEl 14 de setembre comença el nou curs escolar a Sant Just, atent a la situació sanitària\nEl curs escolar 2020-2021 comença el 14 de setembre de forma presencial. La tornada a les escoles és una prioritat i, per fer-ho amb les màximes garanties, l’Ajuntament extremarà les mesures de protecció. Es reforçarà la neteja i desinfeccions de tots els centres educatius; i els accessos i la mobilitat de les escoles també es controlaran perquè no es produeixin aglomeracions.\nLes direccions i professorat dels centres han treballat el pla d’organització per al curs vinent, segons les instruccions del Departament d’Educació, amb les mesures de seguretat i prevenció de la COVID-19 establertes pels organismes responsables dels departaments de Salut i Educació.\nEs preveu que les classes siguin presencials, amb grups estables, en la mesura que l’evolució de la crisi sanitària ho permeti. Els centres han decidit incrementar el nombre d’entrades per garantir les distàncies i evitar acumulacions de persones. Per part de l’Ajuntament s’ha ofert als centres espais alternatius en equipaments propers per fer-ne ús en cas de necessitat, però només l’escola Montseny ha sol·licitat utilitzar part del camp de futbol com a pati.\nLes famílies, poden consultar a les webs de les escoles i a la de la Generalitat, el protocol que seguiran els centres en cas de detecció de casos positius de la COVID-19.\nPer reprendre amb garanties el curs escolar, l’alcalde i el regidor d’educació s’han coordinat amb les direccions dels centres per detectar necessitats i articular les millors mesures possibles. A part, des del CAP de Sant Just, hi haurà un gestor COVID dedicat només al seguiment de les escoles, a més d’una persona d’infermeria assignada per a cada centre públic, concertat o privat per assessorar i orientar a l’hora d’aplicar el protocol COVID als centres educatius. En total, l’ambulatori disposa de 3 gestors COVID; dos dedicats a fer el seguiment global de la població i un especialitzat en centres educatius.\nEnguany s’han matriculat 1.311 nenes i nens de primària a Sant Just Desvern. Per centres, a l’escola Canigó s’han matriculat 455 infants, al Montserrat 406, al Montseny 242, i al col·legi concertat Madre Sacramento 208. Com a novetats, aquest curs l’escola Canigó comptarà amb un tercer grup de P-3, i l’escola Montserrat un segon grup de 5è de primària, amb el qual ja es completa tota la segona línia d’aquest centre. Pel que fa a secundària obligatòria (ESO), a l’Institut Sant Just s’han matriculat 613 nois i noies i al Madre Sacramento 119.\nDurant els mesos d’estiu s’han dut a terme obres de manteniment bàsic dels centres i l’adequació de l’aula per al nou grup de P-3 a l’escola Canigó. El 23 de setembre, si les circumstàncies ho permeten, tindrà lloc l’acte d’inici de curs. Serà un acte de retrobament i reconeixement al professorat i membres de la comunitat educativa, així com d’homenatge a les persones que es jubilen: la Maria Isabel Pijoan, catedràtica de llengua catalana i professora de l’Institut durant més de 30 anys; el Xavier Orti, professor d’Educació Física de l’Institut l’Anna Maria Casa, professora de l’escola Montserrat. Totes i tots amb una llarga trajectòria professional a la nostra població. A principi de juliol, la Maria Pilar Junqué va deixar la direcció de l’escola en mans de la Mireia Muñoz.


Torrent de la Corba, barranquisme al Ripollès - Relleus Gent de Muntanya\nTorrent de la Corba, barranquisme al Ripollès\nBé sigui perquè el barranc de Núria o bé el Freser són impracticables, per canvis de plans o qualsevol situació que ens hagi fet acabar baixant pel Torrent Roig o de la Corba, el cert és que són moltíssimes les ocasions en les quals hem fet el descens d'aquest barranc tan atractiu del Ripollès, però que resta a l'ombra dels grans barrancs de la zona, que atrauen els barranquistes més agosarats buscant grans descensos i aigua abundant.\nEl Torrent de la Corba en canvi, ens presenta un cabal d'aigua més limitat llevat de dies de tempestes, quan pot esdevenir fins i tot perillós.\nTot i que els grans barrancs de la zona l'eclipsen en certa manera, el Torrent de la Corba és tot ell un bonic racó, oferint-nos punts concrets de gran bellesa paisatgística, i ràpels d'allò més fotogènics.\nA més, ens obligarà a repassar la tècnica d'instal·lació de passamans recuperables per tal d'accedir amb seguretat a algunes de les seves capçaleres de ràpel.\nTambé val la pena remarcar que el descens del Torrent de la Corba va ser reequipat el 2017 per part de la Federació Catalana d'Espeleologia.\nFitxa tècnica del Torrent de la Corba\nAccés i aproximació al barranc del Torrent de la Corba\nEL DESCENS DEL TORRENT DE LA CORBA\nRETORN DEL TORRENT DE LA CORBA\nCroquis o topografia del Torrent de la Corba\nAltres toponímies: Torrent Roig\nPunt de sortida: Carretera de Bruguera a Ogassa\nPoblació més propera: Bruguera i Ribes de Freser\nTemps de descens: 1 a 2 hores\nTemps de retorn: 40'\nRàpel més llarg: 28 mts\nTaga - 1:25.000 (Ed. Alpina)\nVall de Camprodon - Vall de Ribes - 1:25.000 (Ed. Alpina)\nObservacions: El barranc ens permet sortir després dels 3 primers ràpels, quan creuant una pista podem tombar a la dreta per tornar al cotxe. També permet sortir si no ho veiem clar, des de la capçalera del primer ràpel del segon tram, a través d'un rastre de sender a la dreta i que ens duu a trobar també la pista. Passat el ràpel de 24 metres de després del pont de roca tant característic del Torrent de la Corba, podem sortir també a la dreta (aquesta és l'opció descrita en aquesta fitxa) si ens volem estalviar la sortida per la canal a la dreta en acabar el tram topografiat del barranc, que és molt dret i a mig camí entre una grimpada i una via ferrada.\nEntrant a Ribes de Freser des de Ripoll per la GIV-4011 passarem per davant de l'estació del cremallera de Núria, i passarem per sota el pont que l'ajuda a travessar el riu Freser. Uns metres més enllà, trobarem un pont a la dreta que ens duu a prendre la carretera GIV-5263 i que porta al preciós poble de Bruguera. Ja arribant al poble, una corba de dretes on hi ha un aparcament i el que semblen unes fonts, ens abocarà a l'entrada del llogaret, trobarem immediatament una bifurcació que prendrem a l'esquerra i en sentit ascendent per creuar el nucli per la part alta i seguir pel Camí de Coll de Jou i que ens portarà, si ho volem, fins a Ogassa.\nPer mirar d'explicar on és el punt on aparcarem, comptarem dues corbes de 180 graus, la primera a l'esquerra i la segona a la dreta, i després d'un llarg tram força recte i ascendent en una corba a l'esquerra veurem com se'ns incorpora per la dreta la pista forestal per la qual retornarem.\nA partir d'aquí la pista pavimentada planeja i ens durà a una nova corba de 180 graus a l'esquerra, amb aparcament abundós a la part exterior. Aparcarem aquí, ens equiparem i prepararem per l'aproximació a peu.\nL'aproximació a peu ens permet dues opcions. La més directa i desdibuixada és cercar una petita estructura de formigó que protegeix un pas d'aigua per sota la pista, des d'on podem baixar bosc a través i molt rectes fins al torrent.\nLa més còmoda i amb camí més traçat, és cercar just abans de la corba, a la dreta, una carena amb unes fites que baixa en direcció Oest, i que connecta amb un sender transversal que prendrem a l'esquerra i que en cinc minuts ens durà al curs del Torrent Roig, conegut pels barranquistes com a Torrent de la Corba.\nIniciarem el descens per un curt tram en forma de riera que mica en mica i amb algun petit ressalt ens conduirà a un bonic passadís les parets del qual semblen compostes d'esquistos i de les parets del qual penja abundosa vegetació, farem algunes corbes i un ressalt delicat d'uns tres metres, que podem assegurar des d'un petit arbre a la dreta.\nSeguirem resseguint el passadís fins a arribar al primer ràpel, al qual podem accedir amb un passamà, per bé que no és massa complicat d'estalviar-nos-el. Aquest primer ràpel, topografiat generosament amb 10 metres d'alçada ens deixa de nou a un curt passadís que tomba a l'esquerra i a la meitat del qual hi trobem la instal·lació obligada (no intenteu evitar-la) d'un passamà recuperable que ens permetrà accedir a una reunió penjada del següent ràpel, d'uns 17 metres i instal·lat a la dreta.\nA la base d'aquest ràpel hi trobarem una bonica surgència que s'incorpora al barranc per l'esquerra i a través d'una gran formació de tosca, i seguint el barranc, arribarem al punt de la capella, on podrem instal·lar el ràpel directament a la instal·lació de passamà recuperable, amb compte que la corda de recuperar no pessigui l'activa o del contrari ens podem trobar remuntant la corda per resoldre un bloqueig. Si no, podem instal·lar el passamà, amb un punt intermig i delicat perquè la progressió pot fer que fàcilment ens despistem i ens situem en una posició en què podem tenir una caiguda amb factor.\nSi rapelem des de la capçalera al final del passamà, hem de comptar amb uns 12 metres de ràpel.\nAcabarem aquest tram caminant pel torrent, superant algun ressalt i atents a l'esquerra per on sortirà un senderó que ens portarà a la pista (també podem seguir baixant pel torrent i arribarem al mateix lloc).\nSi decidim seguir amb el descens ens espera un llarg tram, a estones caminant pel torrent, altres per un camí a l'esquerra o a la dreta, fins a topar-nos de nou amb la vertical, just abans de la qual podem escapar per la dreta (comprovat).\nLa primera vertical del segon tram ens ofereix a parer nostre tres opcions per a ser rapelada.\nDesgrimpar amb molt de compte el primer ressalt per anar a cercar una instal·lació a la dreta, amb vista a la tirada neta de la vertical.\nBuscar un gran bloc al mig del torrent d'on penja una instal·lació des de la qual podem davallar, però que té un accés un xic delicat i incòmode.\nCercar a la paret esquerra del torrent, un bon tros enrere, una reunió gràcies a la qual podrem rapelar fins a la instal·lació descrita a la primera opció.\nEvidentment, altres opcions imaginatives que se us puguin acudir poden ser viables, sempre que siguin segures.\nSeguirem pel torrent, ara amb un ambient més obert per bé que igualment bonic, superant un ràpel curt on un arbre prim ens pot ajudar a desgrimpar-lo, tot i que no val la pena, al cap i a la fi, si portem la corda és per progressar amb seguretat.\nUn tram de ressalts ens durà a creuar un indret amb restes d'antigues feixes, i un camí que no hem comprovat mai sembla sortir a esquerra i a dreta del barranc.\nMés endavant, trobem la part més interessant i vertical del barranc, amb el que és a parer nostre el millor dels ràpels, instal·lat a la dreta, i al qual podem accedir amb o sense passamà, una llarga rampa i molt interessant els dies de cabal abundant, ens durà a creuar amb els seus 28 metres per sota un imponent i característic pont de roca per deixar-nos en una mena de banyera penjant damunt el ràpel més bonic del barranc.\nAquí tenim tres opcions, sempre que el cabal ho permeti, és recomanable instal·lar el passamà de l'esquerra per cercar la reunió penjada que ens permet fer el ràpel de 27 metres. Si no, podem cercar a la dreta i penjada, una instal·lació que ens permet esquivar l'actiu, amb un ràpel de 24 metres. Si encara el cabal és més alt, dins la bauma una tercera instal·lació ens permet sortir d'aquí amb menys problemes, tot i que amb una recuperació més delicada.\nA la base d'aquest preciós rapel, hi trobarem de nou una altra vertical, de la que podem afrontar els 25 metres que supera per la dreta, accedint a la capçalera per un passamà, o bé cercar a l'esquerra, una instal·lació molt baixa.\nEn aquest descens, decidim deixar el barranc aquí, sortint per un sender a la dreta, força exposat en cas de caiguda però que permet caminar sense complicacions i abandonar el barranc estalviant-nos haver de recuperar força desnivell per la canal habitual de sortida, ara en forma de pas equipat i semblant a una ferrada poc equipada.\nSi ho desitgem doncs, podem seguir i davallar dos rapels més, el primer des d'un natural a l'esquerra, i el segon, al final d'un llarg passamà a la dreta.\nSapigueu també que si es combinen cotxes, deixant-ne un al Restaurant la Corba, a la carretera de Ripoll a Ribes de Freser, hi ha també un tram inferior, molt poc recomanable, per llarg i monòton.\nTant si sortim per la canal equipada, com pel caminet que hem descrit amb anterioritat i utilitzat en l'ocasió del descens aquí descrit, arribarem al final d'un tram rocós de la canal, on el camí en surt per l'esquerra i ens deixa en una feixa on ens podrem canviar amb comoditat.\nDes d'aquí, seguirem remuntant seguint algunes fites i rastres de sender fins a una pista, que prendrem a l'esquerra per a retornar amb calma cap a la carretera de Bruguera a Ogassa, que agafarem a la dreta per arribar al cap d'un centenar escàs de metres al cotxe.\nRessenya realitzada partint de la base topogràfica de la FCE incorporant-hi detalls que hi mancaven i que aporten una millor experiència en el descens a més d'oferir-nos més opcions alhora d'afrontar el descens en diferents situacions.\nATENCIÓ: Com és habitual en les nostres ressenyes, els trams d'aproximació i retorn són traçats amb GPS, però el tram del descens del barranc és marcat sobre mapa per evitar punts errants, per tant, però cal prendre'l únicament com a referència.\nEscapatòria segon tram del Torrent de la Corba (Format GPX)


Bruce Springsteen no sortirà de gira amb la E Street Band el 2019 • Ràdio Capital de l'Empordà\nBruce Springsteen ha emès un comunicat on ha desmentit els rumors que des de diumenge circulaven per la xarxa i on s’apuntava a la possibilitat d’una gira amb la E Street Band durant el 2019.\nAquestes especulacions van sorgir arran d’una entrevista que va concedir a The Sunday Times i on deia que després de finalitzar la seva residència a Broadway tornaria a la seva feina diària. El periodista va donar per entès que el cantant es referia a una nova gira amb la E Street Band i a partir d’aquí molts altres mitjans ho van donar per fet sense contrastar-ho.\nEl músic ha assegurat que dedicarà l’any a descansar i a diferents gravacions en les quals ha estat treballant.\nPel que sembla, Springsteen tindria un disc ja gravat, però més orientat en la seva faceta de cantautor, tot i que de moment no hi ha data de publicació.\nDe moment l’únic que és segur és que el 16 de desembre veurà la llum el directe “Springsteen on Broadway“.\nL’entrada Bruce Springsteen no sortirà de gira amb la E Street Band el 2019 ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorMostra col·lectiva a la Llibreria Mediterrània de Palafrugell\nArticle següentEl lloguer a Palamós i a Sant Feliu assoleix preus d’abans de la crisi


Vilamarxant envia 14 palets de material humanitari per a Ucranïa - Periòdic del Camp de Túria\nAmb les donacions dels veïns i empresaris locals\nUn total de 14 palets de material humanitari han sigut recollits per les brigades municipals gràcies a la solidaritat del municipi de Vilamarxant amb la tragèdia que s’està vivint a Ucraïna després de la invasió de les tropes russes.\nEls veïns i empresaris de la localitat del Camp de Túria han respost a la crida d’auxili del poble ucraïnés, que necessita material de primera necessitat per a combatre les conseqüències de la guerra iniciada en el seu territori.\nEls operaris de l’Ajuntament de Vilamarxant han transportat hui el material donat per la ciutadania a la Fira de Mostres perquè la Federació Valenciana de Municipis i Províncies organitze un comboi d’ajuda humanitària que done resposta a les peticions del poble ucraïnés.\nXavier Jorge, alcalde de Vilamarxant, ha tornat a destacar l’esperit solidari de Vilamarxant que ha posat el seu granet d’arena perquè el poble d’Ucraïna puga seguir en peu davant esta guerra provocada per Rússia.\n“Vilamarxant continua demostrant una vegada més el seu esperit acollidor i solidari amb les persones que més ho necessiten. La nostra ciutadania ha contestat de manera excepcional amb més de 14 palets de material humanitari a la petició de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies que organitzarà l’enviament a Ucraïna”, ha explicat.\n“Tots hem fet un gran esforç per a respondre a esta crisi humanitària que s’està vivint a Ucraïna a conseqüència de la invasió russa i és molt emocionant comprovar el suport de la ciutadania”, ha continuat Jorge, qui ha aplaudit el treball desinteressat d’un grup de dones ucraïneses residents a Vilamarxant que han sigut les responsables d’organitzar el material donat.\n“El nostre poble ha estat, com sempre, a l’altura de les necessitats de la gent que més ho necessita. Poc importa el seu lloc de procedència, només importa que eixes persones tinguen el necessari per a viure una situació tan complicada i dramàtica com una guerra”, ha finalitzat el primer edil.\nTags: solidaritat, Ucraïna


Tornen les banderoles del Crist de la Mar als balcons de l'Ajuntament de Benicarló. Així ho va aprovar el ple ordinari del passat 22 de febrer amb: 17 vots a favor (PP, C's i PSOE) i 4 en contra (Compromís-ERPV)\nEstudiant de Ciències Polítiques i director de 'Mistela i Política'\nLa moció, que havia presentat el Partit Popular, tirava endavant amb la sempre inestimable ajuda de Ciutadans que sense unes propostes sólides, i sobretot, poc realistes per a Benicarló se suma a tot allò que no els faça desaparéixer en les pròximes eleccions. La moció també va tirar endavant amb la sorprenent i, pràcticament inexplicable, ajuda del PSOE. Per primera volta votava de manera diferent l’equip de govern. Això suposa que es trenca l'aliança? No crec. Hi ha certa por a les pròximes eleccions? Potser.\nLa proposta del Partit Popular es justificava dient que era una tradició (feia 26 anys que es penjaven i 2 que no) i que són com una mena de panell informatiu per a informar que el Crist de la Mar es troba a l'església de Sant Bertomeu. També al·legaven el sentit majoritari que hi ha Benicarló. Un sentit majoritari que no sé d'on l'han tret. Perquè crec que no s'ha realitzat cap enquesta d’opinió ni res similar per saber què pensa la gent de les banderoles a l'Ajuntament, o almenys a mi no me l'han fet. Pel que fa als altres arguments hi ha unes coses que fallen, per exemple: afirmar que és una tradició penjar unes banderoles que es van fer en commemoració del Crist de la Mar l'any 1990, és al meu entendre, poc rigorós. La processó, de la qual he participat molts anys, sí que és una tradició. Però penjar una banderola, senyors i senyores del PP, no ho és. Si volen usar les banderoles d'una forma informativa que proposen posar panells informatius a l'església que és el lloc per a qüestions religioses. No a un edifici públic com ho és l'Ajuntament, la casa de TOTS ja siguen cristians, musulmans, jueus, messians o moderdonians. És de tots. Per tant , si pengen la banderola del Crist, per què no una quan siga el ramadà? El Partit Popular presentaria una moció en aquest cas? Tots sabem la resposta.\nEl PP, ja que poca cosa fa a l'oposició, s'aferra al sentimentalisme del seus votants, però oblida que el seu votant sempre el votarà, facen el que facen. Per contra, al PSOE no l’entenc. El discurs impecable de Domingo Roca, acusant de polititzar la fe i que el que cada un sent o en el fet que creu és una cosa de l’àmbit privat, quedarà en l'oblit pel seu vot a favor de la moció. Les paraules han acabat a un sac foradat. Ahí és on jo em perdo, ho sento, però no ho arribo a entendre. Si donar suport a la moció té l'objectiu de no perdre vot, perdó per l'expressió, l'han cagat. És cert que, a l'igual que al PP, tenen un vot fidel però amb menor mesura. Potser amb aquest suport més d'un que es considere d'esquerres i els votava ho considere una traïció. Jo sí que ho sent així.\nNo vull deixar de mencionar les grans comparacions que feien des de Ciudadanos on afirmaven que si es penjen banderoles quan és el dia del VIH, el dia contra la violència de gènere, el dia dels LGTB o per la defensa dels drets del infants que son grups minoritaris, per què no la del Crist de la Mar quan és de ben sabut que “tots” el benicarlandos i benicarlandes es veuen reflexats en ella? Doncs perquè els altres no son qüestions religioses, són de suport per la discriminació que han anat suportant o per la lluita de més drets. Cal recordar que estem en un Estat aconfessional i així ho reflexa la tan nomenada Constitució Espanyola en l’article 16.3.\n“Cap confessió tindrà caràcter estatal. Els poders públics tindran en compte les creences religioses de la societat espanyola i mantindran les consegüents relacions de cooperació amb l’Església catòlica i les altres confessions.”\nPerò, com en tot, cada un interpreta el que vol i com vol. Si el Partit Popular considera que portar a un ple si penjar o no una banderola és fer oposició, encara més, si creuen que això és fer política, dons a mi em dóna vergonya tindre uns polítics així. Si consideren que penjar unes banderoles arreglaran o faran un millor Benicarló a l'igual que ho fan unes polítiques socials per a tots, un PGOU al nivell que ens mereixem, uns programes esportius i culturals per a tot el món, una oferta turística que faça que es reactive l'economia local, una promoció d'unes festes per i de tots, entre d’altres temes. Potser s'han equivocat de lloc. Potser deurien anar a un monestir i no a l'Ajuntament.\nPedro Torrent Roca. Estudiant de Ciències polítiques i director de 'Mistela i Política'


Els usuaris de la Targeta Intermodal que combinen línies de TIB i EMT poden arribar al seu hospital sense pagar el bus de Palma - Fora Vila\nEls usuaris de la Targeta Intermodal que combinen línies de TIB i EMT poden arribar al seu hospital sense pagar el bus de Palma\nAvui s’ha iniciat, en fase de proves, la utilització de la Targeta Intermodal del TIB als busos de l’EMT, concretament a les línies que van als hospitals de Son Espases i de Son Llàtzer des d’unes parades d’intercanvi dels busos interurbans TIB amb línies de l’EMT. D’aquesta manera, per a aquests recorreguts no és necessari disposar de dues targetes de transport diferents, fet que permet que el trajecte sigui més còmode. A més també representa un estalvi per a l’usuari, ja que en el viatge combinat entre les dues xarxes, el tram fet amb l’EMT surt gratuït.\nEls usuaris del TIB que vagin a l’hospital de Son Espases i viatgin amb les línies d’Andratx (101), Peguera (102), Santa Ponça (103), Magaluf/Palmanova (104), Sol de Mallorca/Magaluf/Palmanova (105) i el Toro/Son Ferrer/Son Caliu (106) poden transbordar gratuïtament amb la línia 29 de l’EMT a la parada de Son Dureta.\nPer la seva part, els usuaris del TIB que arribin a Palma amb la línia d’Es Capdellà/Calvià/Son Bugadelles/Santa Ponça/Costa de la Calma/Palmanova/Son Caliu (107) poden agafar la línia 20 o la 39 a la parada de la Carretera de Valldemossa (prop de l’Ocimax) per anar a l’hospital de Son Espases.\nFinalment, els residents de Llucmajor poden arribar fins a l’hospital de Son Llàtzer viatjant primer amb les línies TIB que vénen de Campos/Llucmajor/S’Arenal (503), Tolleric/Badies de Llucmajor/S’Arenal (504) i Porreres/Llucmajor (502), i fent un transbordament gratuït a la parada del Fan Mallorca amb les línies 27 i 28 de l’EMT.\nLa Targeta Intermodal s’ha de validar tant a l’entrada com a la sortida del bus TIB i a partir d’ara també s’haurà de validar, només en pujar, al bus de l’EMT. El viatge amb l’EMT és gratuït sempre que es combinin les dues xarxes. Per fer el transbordament entre el TIB i l’EMT es disposa de 60 minuts a partir de la validació de sortida, i en el cas del trajecte invers, EMT i TIB, es disposa de 90 minuts a comptar des de la validació d’entrada. En el cas que l’usuari només viatgi amb el bus de l’EMT per anar als hospitals sense transbordar amb el TIB, també ho pot fer des de les parades indicades anteriorment, però el viatge li costarà 1,15 euros (i no els 2 euros que és el preu del bitllet senzill), import que se li descomptarà del seu saldo del moneder de la Targeta Intermodal.\nAmb l’entrada en vigor d’aquesta nova mesura, s’inicia la segona fase de la integració tarifària que té per objectiu facilitar els transbordaments entre les xarxes d’autobús urbana i interurbana i d’aquesta manera fomentar l’ús del transport públic. Aquesta segona fase es consolidarà el darrer trimestre d’enguany en què ja es podrà viatjar amb la Targeta Intermodal a tota la xarxa de l’EMT.\nLa primera passa de la integració fou la incorporació de la Targeta Ciutadana a la línia de metro M1. Així doncs des de setembre de 2018 es pot viatjar a la línia de la UIB, amb itinerari entre la plaça d’Espanya i la Universitat de les Illes Balears, amb la targeta de la xarxa urbana. El transbordament és gratuït entre EMT i metro, sempre que es realitzi dins dels 90 minuts següents a la primera validació de la targeta. La mesura ha tingut una bona acollida i només enguany ja són 8.826 persones les que han viatjat amb la targeta ciutadana fent 149.113 viatges, el que representa un 36% sobre el total dels viatges a la línia UIB.\nRecordam que per fer possible aquesta integració el Consorci de Transports de Mallorca ha cedit gratuïtament a l’EMT prop de 200 màquines de venda i 400 equips de validació de bitllets. Per a la seva part l’EMT assumeix les despeses de conservació i manteniment derivades de la utilització de les màquines. La inversió en els equipaments tecnològics és finançat pel Govern de les Illes Balears i podrà ser cofinançat, fins a un màxim del 50%, amb els Fons Europeus de Desenvolupament Regional (FEDER).


Splendida Casa A Taormina Taormina Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nConvenientment situat a Taormina, Splendida Casa A Taormina és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Splendida Casa A Taormina, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit, cuina compartida.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com platja privada, esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Taormina, faci de Splendida Casa A Taormina la vostra llar.


El fill de la pluja d’or — Josep Vallverdú\nEl fill de la pluja…\nJosep Vallverdú La Galera, 1984 (Els Grumets) (Llista d’Honor del Premi de la CCEI, 1985) -Article d’Andreu Sotorra a la revista URC núm 8 (hivern de 1993):\nUna prova de la lectura còmoda que ofereix el llibre pot ser el fet que al 1985 va formar part de la llista d’honor del Premi de la CCEI. I que, al 1993 –vuit anys després de la primera edició-, ja ha enfilat la 8ª edició dins la nova sèrie “Els Grumets”, de la renovada editorial La Galera, una de les cases claus en la publicació de l’obra per a joves de Josep Vallverdú dels últims 25 anys.\n-Article de Gabriel Janer Manila a “L’aventura de llegir” (Palma de Mallorca. Dia del llibre 1984):\n-Article del Seminari de Rosa Sensat a Faristol, n. 0 (juliol de 1985):\nEl mite de Perseu, el personatge fascinant de la mitologia clàssica grega, és el centre de la novel.la de Josep Vallverdú. Al voltant d’aquesta història, altres mites i altres personatges més o menys vinculats a l’Olimp, apareixen oportunament, sense trencar mai el fil de la narració. Una narració molt bella i acurada en la forma. Feia temps que no llegíem un llibre de Vallverdú que fes la sensació, com aquest, de ser escrit sense presses i amb una atenció molt especial al llenguatge. Hi ha passatges realment molt bonics, descriptius o de reflexió sobre l’anècdota, que tenen la mesura justa per a no fer-se pesats. Pensem que és així com els nois i noies han d’entrar en contacte amb el món clàssic, és a dir, a través d’un relat àgil i actual -per entendre’ns. Potser hi ha alguna aportació personal de l’autor, però no és així com es fa i es manté la tradició? Caldria que sabéssim fer que els nois llegissin llibres com aquest que a través d’una bella narració mitològica els posa en contacte amb els grans problemes humans, en aquest cas el destí, que no es poca cosa. Els dibuixos, discrets.\n-Article de Josep M. Aloy al diari REGIO-7 (29.04.1984):\n… “El fill de la pluja d’or” és una narració sorprenent. Els qui hem anat seguint la trajectòria de les novel.les d’en Vallverdú estàvem avesats a dos grans tipus d’obres: les narracions amb més o menys fons històric o bé les aventures protagonitzades per animals. Tant ens hi havia acostumat l’autor que la sorpresa, després de llegir aquesta obra, ha estat gran. Josep Vallverdú ha deixat -no sabem si momentàniament- els seus personatges de costum, els seus escenaris habituals i s’ha llançat al món mitològic dels déus i dels herois. El resultat ha estat un llibre que explica la història fabulosa de Perseu, “fill de la pluja d’or”.\nEs tracta d’una narració magistral que no sols no deixarem de recomanar sinó que insistirem perquè es llegeixi ja que constitueix una font inesgotable de valors i de coneixements. Un llibre que a més a més de ser llegit per pur plaer, permet de ser treballat àmpliament: des del punt de vista formal cal destacar, com en totes les obres d’aquest escriptor, el seu llenguatge acurat i elegant, la sàvia construcció de les frases, les descripcions carregades d’intensitat; en l’aspecte mitològic: la caracterització tan diversa dels nombrosos personatges, la inevitable força del destí (“aquella força negra i decisiva que remou tot l’univers amb una bufada…”); des d’una vertent més humana: el valor de la noblesa, l’esforç, “el foc de l’estimació” (capaç de canviar el destí)…\nUna obra curulla de detalls on convergeix el bo i millor de la literatura d’en Vallverdú: escenes equilibradament patètiques en l’episodi de la recerca de les terribles Gorgones o en el de la noia encadenada. La sòlida mescla d’ironia i ingenuïtat en les escenes del jove Faetó i la d’en Narcís… I la sensibilitat! Aquesta gran sensibilitat de l’autor ben palpable en l’entendridora escena dels vells Filemó i Baucis, però sobretot en l’episodi on s’explica com Zeus fa concebre un fill a Dánae. Són planes excel.lents i carregades de poesia…\n-Article d’Aurora Diaz Plaja a Serra d’Or (juliol/agost, 1984):\nAquesta vegada Josep Vallverdú ha abandonat els escenaris històrics de les seves novel.les juvenils, des de la prehistòria fins als temps actuals, per anar més enllà del temps i de l’espai: els seus herois, meitat divins, meitat humans, pertanyen a la mitologia grega.\nAmb la seva dificilíssima facilitat literària, Vallverdú ens porta als temps hel.lènics i farceix la narració amb presagis de pitonissa i meduses amb el cap tallat. La llegenda de l’heroi Perseu, amb la fugida del tron d’Argos en veure acomplert l’oracle que presagiava que hi arribaria a través del crim, i amb la fundació de Micenes, és bellament descrita en aquesta dotzena novel.la juvenil de Vallverdú de les que ha publicat a “Els Grumets de la Galera”.\nCom solen fer en aquesta col.lecció, hi ha un epíleg per a treballar la lectura, i un glossari explicatiu dels personatges mítics que hi intervenen. L’il.lustrador Ricardo Recio contrapunteja amb encert la fantasia del text.\nventa nandrolona phenylpropionate


Els militars colpistes de Mali dissolen les institucions i decreten el toc de queda\nEls soldats rebels han anunciat la suspensió de la Constitució i la dissolució de les institucions, i han declarat que restauraran el poder i el traspassaran a un govern d'unitat nacional. Justifiquen el motí per la manca d'equipaments de l'exèrcit per combatre la insurrecció tuareg del nord\nAGÈNCIES Bamako 22/03/2012 10:30\n260x366 Un grup de soldats patrulla el centre de Bamako / AFP Un grup de soldats patrulla el centre de Bamako / AFP\nEls militars malians que ahir van derrocar el govern de Bamako, amotinant-se al palau presidencial, han anunciat aquest matí la dissolució de les institucions del país i la suspensió de la Constitució.\nUn portaveu dels amotinats, identificat com a Amadou Konaré, ha decretat el toc de queda en una aparició a la televisió estatal –que els militars ocupen des de dimecres–, i ha afirmat que no cediran el poder fins que hi hagi un govern electe: la junta "té el compromís solemne de restaurar el poder" civil i traspassar-lo un govern d'unitat nacional.\nKonaré, en nom de l'autodenominat Comitè Nacional per a la Recuperació de la Democràcia i la Restauració de l'Estat (CNRDRE), ha denunciat la incapacitat del govern de resoldre la crisi al nord del país, on des del gener hi ha una rebel·lió de tuaregs i grups islamistes. Els rebels justifiquen la insurrecció per la falta d'equipaments per fer front a aquests grups, contra els quals es van negar a combatre.\nDurant tota la nit s'han sentit trets entre la guàrdia presidencial i els amotinats. Els enfrontaments s'han estès més enllà de la capital i s'han registrat també a ciutats del nord. "Controlem el palau presidencial", ha anunciat un dels rebels.\nEncara no se sap si hi ha víctimes ni on és el president Amadou Toumani Touré –una font independent ha dit a l'agència France Presse que el cap d'Estat "i els seus homes ja no són al palau", però no ha especificat on es troben–. Els militars han detingut almenys tres ministres, que retenen al quarter general on va començar l'amotinament. Segons una font propera als rebels citada per Efe, dos dels ministres són el d'Afers Exteriors i el d'Administració Territorial.\nEl cop d'estat ha suspès les eleccions presidencials que estaven previstes per al 29 d'abril.\nReaccions de preocupació\nEl secretari general de l'ONU, Ban Ki Moon, ha cridat aquest dijous a la calma i al respecte de les normes democràtiques, i ha afirmat que segueix amb "profunda preocupació" la situació al país africà, en un comunicat de les Nacions Unides.\nPer la seva banda, França, antiga potència colonial, ha desitjat el restabliment de l'ordre constitucional i de les eleccions "al més aviat possible", ha dit el ministre d'Afers Estrangers, Alain Juppé.\nLa Comunitat econòmica dels Estats de l'Àfrica de l'Oest (Cedeao) ha "condemnat fermament" el cop. L'organització regional de 15 estats, amb seu a la capital nigeriana Abuja, "reitera la seva política de 'tolerància zero' amb qualsevol temptativa de presa o manteniment del poder per mitjans anticonstitucionals".\nLa lluita del nord per l'autodeterminació\nEl grup independentista tuareg Moviment Nacional d'Alliberament d'Azaouad va protagonitzar el 17 de gener una rebel·lió armada per exigir l'autodeterminació del nord del país. Des d'aleshores, desenes de persones han mort –tot i que no hi ha xifres oficials– i 200.000 s'han vist obligades a abandonar les seves llars per buscar refugi al país o a estats veïns. Els desplaçats s'afegeixen a la greu crisi alimentària que viu aquest país del Sahel.


Viatge per Amèrica llatina...: Empesamos fuertes guey!\nViatge per Amèrica llatina...\nel gran viatge va durar 312 dies i 23 hores.\nelgranviatge@gmail.com MAPA del RECORREGUT\nEmpesamos fuertes guey!\nEls primers dies per Mèxic no han estat géns malament. Una petita parada a San Cristóbal de las Casas, a Chiapas i després a passar uns dies a Oaxaca de Juarez.\nSan Cristóbal de las Casas em va agradar molt. Espero poder-hi tornar de pas cap a Yucatán al gener. Però no ho puc assegurar perquè cada dos per tres canvio de plans. San Cristóbal és més un poble que una ciutat, molt agradable, bona temperatura de dia i força fred a la nit. Vaig passar una nit a l'hostal Ek Balam, on també hi havia uns quants valencians bastant anarkos i també mexicans, per això l'ambient no era el del típic hostel amb tots els cartells amb anglès i aquestes coses. L'endemà vaig passar tot el dia al poble, tot anant pel mercat, estudiant les botigues del rollo EZLN amb postals del subcomandante i anant a comprar alguna cosa per abrigar perquè, per si tenia poca cosa, em vaig oblidar la suadera que havia comprat a Colombia a Panajachel. A les 11 del vespre havia d'agafar un bus per arribar l'endemà al matí a Oaxaca, i per tan era la despedida, qui sap si definitiva, amb en Benjamin i l'Adriana que, sense contar en Gonzalez, ténen el récord pel que fa a dies de viatje junts. Després deuen venir la Núria i en Miquel i els santperencs. Algún dia haurem de publicar altres rànkings com el de patejades amb bus més llargues que encapçalen Anton i Jeroen... Total, que va tocar despedida, però amb la seguretat que, ja sigui a Catalunya o a Suïssa o en algun racó de món, ens tornarem a trobar.\nA Oaxaca vaig anar a petar a un hostal molt i molt agradable, La Villada. Aquí he tornat a trobar la Danielle d'Holanda, va ser ella qui em va recomenar el lloc. Cal dir que és una mica més car però que val la pena. Les habitacions són súper maques, els banys,... i sobretot molt bona gent. El primer que vaig fer va ser trucar-los perquè m'havien dit que em vindrien a recollir a la terminal. Així va ser, en Xai, un dels germans que s'encuida del negoci em va venir a buscar acompanyat d'en Santiago, el seu fill. La Danielle havia arribat la nit abans acompanyada d'uns amics xilens, molt divertits i molt bona gent. Després d'un dia de tanteig a la ciutat, i d'anar a fer un bon sopar, l'endemà vam anar tots junts, amb el cotxe llogat dels xilens, a fer una volta per la zona. A destacar les ruines de Monte Albán, molt més guapes del que esperava. De fet havia dit que només aniria a veure'n tres o quatre en tot el viatge per no quedar saturat de ruïnes, però aquestes crec que valen la pena.\nEl dimecres tocava anar a fer una visita com deu mana a la ciutat i fer les coses més típiques que a Oaxaca no són altres que provar el mezcal i els champulines. La Danielle coneix bé la ciutat i em va fer de guia, junts haviem de cumplir l'objectiu. El mezcal és un licor típic de la zona, li diuen el oro de Oaxaca i a dins hi ha un cuc com per donar gust! I els champulines en realitat són llagostes o "saltamontes" fregits! poden ser al natural, con chile, o el champulín ejferificat a l'estil Ferran Adrià! jejeje Doncs res, que diuen que si no en menjes no has estat a Oaxaca i els vam haver de provar. Cop problema, cruixents, rico rico y con fundamento.\nAl vespre era qüestió de completar el día. Primer vam mirar al partit de semifinals del Torneo Apertura mexicà entre les Chivas i l'Atlante. En Xai i en Javier, el seu germà, fanàtics de Chivas, alguns seus amics més neutrals, i l'Arturo personatge que més tard s'erigiria com el crack de la nit, anava tocant la moral com a seguidor de Pumas que és. 1-0 i a esperar la tornada a Cancún.\nI després cap a l'Elefante, a aprofitar que el dimecres els tragos van a 10 pesos. Amb l'escarabat d'en Javier (n'està ple a Mèxic, de VW vull dir) ens en vam anar de festa amb la Mariana, Danielle, Kathrine, Kayra i allà també trobariem a l'Arturo. Ens ho vam passar súper bé, ja feia dies que tenia ganes de ballar una mica!\nAra, estic escrivint tot esperant per veure l'altre semifinal entre Pumas i Santos, espero que vingui l'Arturo per riure una mica i ens expliqui com li ha anat el seu viatge al DF amb la cruda a sobre. Quan acabi el partit aniré a buscar el bus cap al DF per arribar l'endemà a primera hora i trobar-me amb l'Adry, que ja tinc ganes de veure. I sabeu què? Ens n'anem a veure la final de la Copa Sudamericana a l'Estadio Azteca! No dubtava que l'Adry aconseguiria boletos... Comencem forts oi?\npublicat per Xevi Subi les 2:51\nGarmendia ha dit...\nSi senyor... Quin nivellàs! Ja kardaràs forces fotos a l'estadi per veure l'ambient, com mola.\nAh, i dóna-li moltíssims records a l'Adry!!! ;-)\nPer cert, veig que últimament neu molt forts amb el tema "cubalibres" i festuki, no? jejeje. Ben fet sagal, acaba d'aprofitar els refrigeris a 10 pesos que quan tornis a ser per akí no baixaran de 7 euros! :-D\nApali crack, cuida't i a seguir disfrutant de l'aventura mexicana... "AY QUE PADREEEEEEEEEEE!!!"\nP.D.: Suposo que has comprat una ampolla de "oro de Oaxaca" per la tornada, no? Jo en vull un xxxxxupituuuu... jeje\n1 de desembre de 2007 a les 18:35\nP.D.D: Un detallàs la samarreta de l'Ernesto Guevara de la Serna... mite dels mites on els hi hagi.\n1 de desembre de 2007 a les 18:40\nP.D.D.D: Molt guapa la Danielle, no?\nSubi, és tant maca per dins com per fora... ajaiiiiiiiiii!!!!\n"la belleza está, en el corazóoooooooon..." jijiji.\n1 de desembre de 2007 a les 18:41\nens diu la tradició que avui, dia 3 de desembre, és EL TEU SANT(no sé si allà a les amèricas es porta gaire més que aquí, això dels sants.En qualsevol cas...FELICITATS XEVI des de l'hospitalet. sebastià i glòria\n3 de desembre de 2007 a les 7:30\ncMotles felicitats... ja no hi pensava, sort que he llegit un dels comentaris...\nAh per cert, si ets a Oaxaca vigila molt a Zipolite, el mar te moltes i moltes corrents!! A veure si t'han de venir a rescatar com a mi...\n3 de desembre de 2007 a les 9:52\nAlberto Tortadavia ha dit...\nPerquè et felicita tanta gent amic Andreas? Que potser és Sant Andreas avui? O que potser no ets realment l'Andreas Madsen?\nEm sento enganyat. Estic estupefacte. Sigui com sigui i et diguis com et diguis, espero que la teva actitud de mascle alpha, que finalment ha aflorat, no només es mantingui sinó que es potenciï en aquest teu final de viatge.\n3 de desembre de 2007 a les 12:54\n"saaant, saaant, saaaaaaaaaaaaaaaant,\nsaaant, saaant, saaaaaaaaaaaaaaaant,\nsaaant és el senyooooooooooooooooor,\ndéu de l'universssssssss..."\nFELICITATS sagal, i bon sant Xavier!!! ;-)\nJa ens explicaràs (si és que no és privat) com ho has cel·lebrat per terres mexicanes... que ja se sap que el ritual de la tequila, que si ara la llimoneta, que si ara la sal... jiji.\nApalins, a seguir disfrutant!\n3 de desembre de 2007 a les 13:49\nmoltes felicitas que tinguis un bon dia de part del Pare i la Mare\nMols Petons ,aprofita qu'es ba acaban.\n3 de desembre de 2007 a les 15:31\nMoltes FELICITATS XEVI, acaba de disfrutar molt aquets dies que et queden per aquestes terres tropicals. Fins aviat. ADEUUUUUUU!!!! Josep Mª, Mª Carme ,Eduard i Enric.\n3 de desembre de 2007 a les 15:37\nEi, felicitats !! va, explica les sensacions a l'estadio Azteca, tan impresionant com diuen? per cert, a Maracanà de premi et va tocar la samarreta de brazil, aquí també hi ha hagut premi? ;-)\n3 de desembre de 2007 a les 16:13\nM'afageixo a les felicitacions i ho faig extensiu a els que es diuen: Cassià, Sofonies i Magina que avui també és el seu sant. Si coneixeu algú ( pobre!) que es digui així ja ho sabeu...\n3 de desembre de 2007 a les 19:59\nEI Subi, felicitats!!!!!!!! Vinga, fins al gener o no...\nMoltes gràcies a tots per la felicitacions!\nAixò de Mèxic pinta molt bé, de seguida us fai un nou escrit.\n4 de desembre de 2007 a les 18:26\n>> ÀLBUM DE FOTOS / GO TO PICTURES<<\n>> GALERIA DE VIDEOS / GO TO VIDEOS<<\nTOP 5 (el millor)\n1 - Els amics fets a Ushuaia, Bariloche, Mendoza, BsAs...\n2 - Machu Picchu i el camí del Salkantay\n3 - Arxipèlag de San Blas i el viatge amb el veler\n4 - El glaciar Perito Moreno\n5 - Cataratas de Iguazú / do Iguaçu\nTOP 5 (el pitjor)\n1 - Les víctimes del terratrèmol a Perú\n2 - Les despedides...\n3 - Robatori a Bogotá\n4 - Aquell fatídic minut 90\n5 - El gust escarós del cilantro\n- Cristall enverinat (Donna León)\n- Las venas abiertas de la américa latina (Eduardo Galeano)\n- La Patagonia vieja (Andreas Madsen)\n- El sabueso de los Baskerville (Arthur Conan Doyle)\n- Socialismo siglo XXI (Enrique Distéfano)\n- Oliver Twist (Charles Dickens)\n- A sangre fría (Truman Capote)\n- Marxismo para principiantes (Néstor Kohan)\n- El afgano (Frederick Forsyth)\n- Tokio Blues Norwegian Wood (Haruki Murakami)\n- Viajes por el Scriptorium (Paul Auster)\n- Nieve (Orhan Pamuk)\n- El gran Gatsby (Francis Scott Fitzgerald)\n- Futbol a sol y sombra (Eduardo Galeano)\nLos caminos de la vida (Los Diablitos)\n"El bombón asesino" (Los Palmeras)\n"Mesa que mas aplauda" (Climax)


Escola Pia Santa Anna Mataró: Sant Josep de Calassanç 2016\nSant Josep de Calassanç 2016\nAvui tota l'escola s'ha capgirat! Diumenge 27 de novembre és el dia de Sant Josep de Calassanç i, avui divendres, totes les etapes de l'escola ho han celebrat!\nEls més grans de primària han preparat la tradicional fireta de Sant Josep perquè els més menuts juguessin u superessin les proves que els havien preparat. I ens hem sumat a la moda de les Menniquin Challenge!!\nSi voleu saber tota la informació i veure totes les fotos del Torrent, entreu al seu blog.\nEls més grans han preparat la fireta per la resta de nens i nenes de l'escola. A més, també hem fet dues Mannequin Challenge, una al pati blau i l'altra al pati de dalt! Ha quedat xulíssim!!\nI a la tarda en hem reunit tots per fer un un berenar conjunt!\nEstigueu atents als blogs de primària! Allà hi trobareu totes les fotos i els mannequins challenge!\n1r i 2n d'ESO hem anat a fer una jornada esportiva a la Laru. 3r han anat al Parc Forestal i 4t ens hem dividit entre els que hem anat al parc mediambiental de Gualba i els que ens hem sumat a la Caminada per la Pau a Montserrat amb altres companys de les escoles pies.\nEls alumnes de 1r han anat al Vilar de Blanes, els de 2n han fet un dinar al santuari de Lourdes.\nEls alumnes d'FP també han fet una barbacoa a Lourdes. Però cal tenir en compte que els d'esports han fet una jornada solidària: alguns han acompanyat avis de la Llar de l'Amistat i els altres han ajudat els més petits de la casa a organitzar la fira de Sant Josep de Plaça i Torrent. Gràcies!


La taula de treball plena tancat intercanviable SG-4020CE - Làser de la Xina Dongguan Glorystar\nCaracterístiques del producte ● Amb un disseny complet recinte que envolta, redueixen la radiació làser i evitar qualsevol lesió mecànica. ● Adopta la taula de treball intercanviable per estalviar temps de càrrega i descàrrega, i arribar a un important eficiència en el treball. ● alta precisió rectificat d'engranatges i cremallera, baix soroll i alta precisió. ● components pneumàtics SMC, control intel·ligent d'obtenir perfecte sota pressió pessics. Indústria aplicable àmpliament utilitzat en tot tipus d'indústries de productes metàl·lics com ara el processament de fulla de metall, estris de cuina i ...\n● Amb un disseny complet recinte que envolta, reduir la radiació làser i evitar qualsevol lesió mecànica.\n● Adopta la taula de treball intercanviable per estalviar temps de càrrega i descàrrega, i arribar a un important eficiència en el treball.\n● alta precisió rectificat d'engranatges i cremallera, baix soroll i alta precisió.\n● components pneumàtics SMC, control intel·ligent d'obtenir perfecte sota pressió pessics.\nPrincipalment s'aplica a tot tipus de materials de xapa de no contacte de tall ràpid, de gravat. i perforació, com ara acer al carboni, acer inoxidable, aliatge, acer al manganès, galvanitzat, alumini, processament de coure i el tub de metall, etc\npotència del làser 1000W, 1500W, 2000W, 3000W, 4000W, 6000W (opcional)\nàrea de treball 4000 * 2000mm\nEl consum global d'energia <18kW\nmanera de transmissió Pinyó i cremallera, Double Driver\ndimensió: 10000 * 3600 * 2000\nAnterior: La taula de treball plena tancat intercanviable SG-6015CE\nPròxim: Tipus obert fibra de metall de la màquina de tall per làser SG-3015E\n2000w de tall làser de fibra\n2 kW de tall per làser de fibra\nfibra làser tallador de 2000w\n2 kW Sistema làser de fibra\nF-6018T de tub / Tubs làser de fibra tallador


Quatre aficionats al bàsquet van fundar el que avui dia és un club amb deu anys d’història, amb una gran salut econòmica, una base molt potent i que fa poble. Parlem del Club de Bàsquet Cabrils, una entitat que va trobar el seu municipi orfe de bàsquet i que ha aconseguit que quasi 200 joves el practiquin actualment. Coneixem la seva interessant filosofia i quina és la causa del seu èxit.\nEl Club de Bàsquet Cabrils va néixer l’any 2012, és a dir, acaba de complir una dècada de vida. El naixement del club és obra de quatre aficionats al bàsquet que, veient que al seu municipi, Cabrils, hi havia clubs de moltes disciplines esportives però en faltava un del seu estimat esport, van decidir prendre la iniciativa i fundar-lo.\nAquestes quatre persones són en Xavier Mauricio, l’actual president; en Joan Roig, en Miquel Riera i en Guillem Frowd. Tots quatre segueixen al capdavant de l’entitat avui dia. A més, els capricis del destí van voler que la fundació del club coincidís en el temps amb la construcció del Pavelló Municipal de Cabrils, de manera que l’entitat va fer la seva inauguració en un pavelló nou de trinca. Un presagi que feia veure el que seria el CB Cabrils: un club nou, fresc i amb una filosofia renovada.\nPrecisament aquesta filosofia és la clau de l’èxit del club. Segons explica el president Xavier Mauricio, «tenim uns ideals molt semblants als de la Penya (Club Joventut Badalona), en el sentit que valorem molt la base i tenim altres prioritats per sobre de la competitivitat i les categories altes, tot i que mai a ningú li desagrada competir en aquestes categories, especialment perquè motiven els nanos. També intentem inculcar el gaudi a través de l’esport, fer veure als nostres esportistes que l’important no és guanyar, sinó gaudir. Sempre els dic, quan una derrota els enfonsa, que els problemes de veritat estan a fora del pavelló, que aquest és un lloc per passar-ho bé i ser feliç».\nEl club, en coherència amb els seus ideals, no fa selecció per nivell, sinó que acull a tothom qui vulgui practicar el bàsquet. «L’únic requisit és tenir una bona actitud», comenta en Xavier.\nEn tan sols una dècada, podríem considerar el CB Cabrils com un club gran pel que fa a nombre de llicències de jugadors i jugadores. En són 184, repartides entre 14 equips, incloent-hi els veterans, que també competeixen de manera federada. La sostenibilitat econòmica del club es basa en reinvertir tot el que genera el club dins del propi club. «Els membres de la junta treballem sense cobrar… Ho fem per passió i perquè estar a prop dels joves ens dona vida», diu el president.\nAixí doncs, tot el que guanya el club s’aprofita, per exemple, per reduir al màxim les quotes. «Dels clubs que conec, som el més econòmic pel que fa a quotes», explica. Una altra mesura interessant és que tothom paga exactament el mateix, des del nen més petit de l’escoleta al millor jugador del primer equip. «Aquí tots som iguals, i per tant pensem que tothom ha de contribuir amb el club de manera totalment igualitària».\nUn dels objectius de futur de l’entitat és, a part de continuar amb la seva filosofia, fomentar que els jugadors del club esdevinguin també entrenadors. «Ens agradaria molt que la gent del club compaginés el poder jugar amb ser entrenador del club, o si més no fer aquesta transició. És per això que tenim intenció de subvencionar, a alguns jugadors del club, la formació que habilita per ser entrenador».\nPer celebrar el seu desè aniversari, el club organitzarà cap al juny un acte on es convidarà a tots els antics jugadors i entrenadors del club, i es farà un dinar per tothom. També s’estan planificant altres esdeveniments encara pendents de confirmació. A més, s’ha arribat a un acord amb la marca RAMS 23 per la compra d’unes dessuadores amb un disseny especial del club, que el propi club regalarà a tots els seus membres.\nUn reportatge de Marc Frieros.


Els homes cobren un 22,4% més que les dones - À Punt\nEls homes cobren un 22,4% més que les dones\nEls efectes de la bretxa salarial s'agreugen en la jubilació, ja que són les dones les que reben les pensions més baixes. Segons l'últim informe fet públic per UGT i CCOO, els homes encara cobren un 22,4% més que les dones.\n22 de febrer 2020 - 01:00\nHui és el Dia Internacional de la Igualtat Salarial. La jornada reivindica que dones i homes han de cobrar igual si fan el mateix treball. Els efectes de la bretxa salarial s'agreugen en la jubilació, ja que són les dones les que reben les pensions més baixes. Segons l'últim informe fet públic per UGT i CCOO, els homes encara cobren un 22,4% més que les dones.


LetterOne obté el 58,36% de Dia després d'aconseguir un 29,36% del capital en la seva OPA\nLetterOne, societat controlada per l'inversor rus Mikhail Fridman, ha comunicat a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) que la seva oferta pública d'adquisició d'accions (OPA) sobre Dia ha estat acceptada per un nombre d'accions representatives del 29,36% del capital social de la cadena de supermercats.\nAquest percentatge, que se suma a les accions que LetterOne ja controla, implica que la societat de l'inversor rus passaria a disposar del 58,36% del capital social de Dia.\nEl termini d'acceptació de l'OPA de Fridman sobre Dia va acabar el passat 13 de maig. El resultat de l'oferta que LetterOne ha comunicat aquest divendres a la CNMV és a tancament del 16 de maig.\nLa societat controlada per Fridman recorda als membres del mercat que només hauran de computar-se com a acceptacions vàlides a l'OPA les declaracions d'acceptació que s'hagin rebut dins del termini i que, per tant, en cas contrari, "ho faran incomplint la normativa aplicable sota la seva responsabilitat".\nAUGMENT DE CAPITAL DE 500 MILIONS\nD'altra banda, LetterOne ha informat que ha assolit un principi d'acord amb 16 dels 17 prestadors sindicats, que representen el 77,5% del finançament sindicat, per garantir una estructura de capital viable a llarg termini a Dia.\nEn concret, LetterOne s'ha compromès a subscriure la seva part proporcional i a assegurar (o que un banc asseguri) un augment de capital de 500 milions d'euros.


Catalunya registra pèrdues de més del 30% en la collita de cereals per la calor i la sequera - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCatalunya registra pèrdues de més del 30% en la collita de cereals per la calor i la sequera\nEl Bages i l'Anoia figuren entre les comarques més perjudicades per la caiguda de la producció\nacn | barcelona 31.07.2015 | 07:50\nEl sindicat Asaja ha xifrat en més del 30% la davallada de producció de cereal a Catalunya per culpa de la sequera i les fortes calors d'aquest any. Segons ha explicat la presidenta de l'organització, Rosa Pruna, Lleida i Barcelona són les demarcacions més afectades, amb comarques com el Vallès Oriental i l'Occidental, amb el 50%, i el Bages, l'Urgell, l'Anoia i el Ripollès amb el 40% (vegeu Regió7 del 8 de juliol). Pruna ha lamentat que, un any més, la meteorologia ha condicionat el que es presentava com una bona campanya, i ara confia que la davallada que també s'ha registrat a nivell mundial afavoreixi almenys un repunt a l'alça dels preus.\nSegons Pruna, el sector del cereal a Catalunya porta 2 anys consecutius amb davallades de producció per culpa de la meteorologia, de la qual va dir ahir que "és qui mana realment". La líder sindical lamenta que amb anys bons com es presentava aquest 2015 les pèrdues estiguin generalitzades al 30% en els territoris de cultiu.\nLes alarmes es van encendre al maig, quan per culpa de la calor sobtada i la manca de precipitacions el verd dels camps es va transformar en pocs dies en blanc. Només "s'han salvat" aquelles varietats més primerenques i han quedat severament afectades les més tardanes, va afegir Pruna. Asaja calcula que en blat hi ha hagut el 31% menys de collita; en ordi, el 40% menys; i en civada, el 26% menys.


Donen una bicicleta elèctrica per a l’Ajuntament | Ràdio Palafolls\nHome Medi Ambient Donen una bicicleta elèctrica per a l’Ajuntament\nDonen una bicicleta elèctrica per a l’Ajuntament\nMedi Ambient Mobilitat\nMarc Ferri , abril 11, 2014\t / 465 0\nLa Diputació de Barcelona ha lliurat aquest dijous 13 bicicletes elèctriques per a serveis tècnics municipals o per les policies urbanes del Baix Llobregat, Maresme i Osona.\nUna d’aquestes bicicletes és per l’Ajuntament de PLF que la destinarà a la regidoria de Joventut.\nTenint en compte que la seu de la regidoria és la més descentralitzada, ja que es troba a la Masia de Can Batlle, a Sta Maria, els tècnics de la regidoria utilitzaran aquesta bicicleta per fer els desplaçaments interns que fins ara es feien en vehicle.\nLa Diputació ja ha lliurat més de 200 bicicletes des del 2008 en el marc d’aquest programa que vol fomentar la mobilitat sostenible.\nL”acte de lliurament es va fer ahir al Recinte de l’Escola Industrial de Barcelona, amb l’assistència dels diferents ajuntaments beneficiaris.\nLa Diputació ha assenyalat que la campanya s’emmarca en les accions que realitzen els municipis per a la reducció d’emissions de CO2 i que forma part dels objectius de la iniciativa europea del Pacte d’Alcaldes per l’energia.\nA banda de l’Ajuntament de PLF, els beneficiaris de bicicletes elèctriques han estat els serveis tècnics del Consell Comarcal del Maresme i els ajuntaments de Calella, Premià de Mar o Vilassar de Dalt. Així mateix, s’han lliurat dues bicicletes per la policia local de Mataró.\nPLF és la 4a població espanyola on més baixen els preus dels habitatges\nAtropellen un menor d’edat mentre travessava un pas de vianants a Malgrat\nMarc Ferri, juliol 18, 2013\nLa nova Plaça Espanya de Pineda tindrà aparcament\nProva pilot d’eliminar l’aparcament quinzenal a Palafolls


Es constitueix Ara en Comú de l’Alcoià Comtat\n• La unió de forces polítiques d’esquerres pretén en primer lloc revocar les lleis implantades pel Partit Popular • Es planteja la posada en marxa d’un nou model social i econòmic • A partir del 22 d’octubre tindran lloc les primàries\nTags: Alcoi, Ara en Comú, Eleccions Generals 2015, Esquerra Unida\nAssistents a l’acte constituent d’Ara en Comú de l’Alcoià Comtat./\nAl voltant de 80 persones van assistir el passat dimecres a l’Assemblea constituent ‘d’Ara en Comú’ de l’Alcoià Comtat.\nSergi Rodríguez, coordinador d’Esquerra Unida a Alcoi va explicar que es tracta “d’un espai de confluència entre forces polítiques d’esquerres i moviments socials que estan per la unitat popular”.\nCom a objectiu immediat es va marcar la revocació de les lleis implantades pel Partit Popular relatives a les retallades en drets a la ciutadania.\nUna de les principals línies que es va tractar en l’Assemblea ‘d’Ara en Comú’ va ser el procés constituent a l’Estat que garantisca una democràcia real i una justícia social que fins al moment s’ha vist retallada per les polítiques dutes a terme pel bipartidisme.\nEs va plantejar la posada en marxa d’un nou model social i econòmic que prioritze el benestar de les persones davant dels interessos de la banca i poders financers.\nLes candidatures d’unitat popular per a la circumscripció d’Alacant podien presentar-se fins hui 15 d’octubre. A l’acte també es va anunciar l’obertura del registre ciutadà per a la participació de les primàries que tindran lloc a partir del 22 d’octubre.\n‘Ara en Comú’ està integrat per partits polítics com EUPV, Republicans, Canviem entre Tots, Alternativa Socialista, a més d’activistes als diferents moviments socials que aposten per participar de les candidatures d’unitat popular.\nAlcoi organitza un cicle de Cinema en Valencià


Responsabilitat Global: Espanya ha fet fallida 21 vegades des del segle XV\nEl Cercle Català de Negocis, l'historiador Jordi Bilbeny i i el professor d'Esade Josep Comajuncosa van presentar una sòlida argumentació que demostra que l'espoliació de Catalunya es remunta a cinc segles enrere\nEl Cercle Català de Negocis (CCN) ha presentat "un estudi que demostra que Catalunya fa 500 anys que està finançant un Estat artificial i ineficient". Segons aquestes dades, "el finançament de l'expedició de la descoberta d'Amèrica fou íntegrament pagat per la Cancelleria Reial Catalana".\nEn aquest sentit, l'historiador Jordi Bilbeny ha assenyalat que "l'expedició es va pagar amb una sola moneda, el ducat, que era la d'ús corrent a Catalunya". Aquesta moneda "no es va introduir a Castella fins després de l'expedició de Cristòfol Colom". En concret, "sis anys més tard".\nA la seva exposició, Bilbeny també ha aportat els comprovants de pagament que es van dipositar a l'Arxiu Nacional de Barcelona, cosa que avalaria la tesi de l'estudi. Tanmateix, ha assegurat que el ducat era la moneda corrent a "tots els regnes de Catalunya des de 200 anys abans de l'expedició" i que els mariners van cobrar en ducats.\nEn aquest sentit, l'entitat empresarial ha afegit "tot i que Castella se l'ha apropiat, reescrivint la història a la seva conveniència, l'estudi demostra que l'espoli té un origen històric que es remunta cinc segles enrere", ha indicat el CCN.\nL'acte va ser tot un èxit i va aplegar més d'un centenar de persones que van deixar petita la sala de l'Espai Àgora Catalunya. Especialment remarcable va ser l'aportació d'Albert Pont, responsable de dret internacional del CCN, que va explicar que Espanya ha fet fallida 21 vegades des del segle XV. Pont va establir diverses similitus entre el passat i la situació actual de Catalunya i Espanya en el context europeu. Pont va afirmar que el 1868 l'Estat va fer fallida a conseqüència d'un pla estatal per centralitzar tot el transport ferroviari a Madrid.\nTanmateix, i pel que fa al futur d'una Catalunya independent, el membre del CCN està convençut que el dret internacional avala que Catalunya tindria com a moneda l'euro i va recordar que quan es va produri la unió monetària amb Castella l'Estat que va sorgir va prendre com a moneda comuna la pesseta, que era una moneda catalana.\nA continuació reproduïm l'article que ha publicat El Punt Avui sobre l'estudi de Bilbeny: Quants anys fa que Catalunya finança l'Estat espanyol? El Cercle Català de Negocis (CCN) ha mirat de respondre a aquesta pregunta. I la resposta? Cinc segles. L'entitat sobiranista va presentar ahir al vespre un estudi històric que sosté que la Cancelleria Reial Catalana hauria pagat “íntegrament” l'expedició de Cristòfol Colom de la descoberta d'Amèrica. Això, malgrat que, temps després, Castella “se l'hagi apropiat”.\nL'informe, introduït per l'historiador Jordi Bilbeny –gran defensor de la catalanitat de Colom– i el professor d'Esade Josep Comajuncosa, gira entorn del fet que, tant l'expedició com la retribució dels mariners, com altres pagaments relacionats amb el viatge, es van fer amb la mateixa moneda: el ducat.\nBartolomé de las Casas, a Historia de las Indias, cita que Colom hauria rebut entre 3.000 i 4.000 ducats del duc de Medinaceli. I Juan Solórzano y Pereira, el 1629, al primer volum de De Indiarum lure, també en parla per documentar els recursos que els reis van posar a disposició de l'expedicionari: tres naus armades, una tripulació de 120 homes i 17.000 ducats. Són només dos dels exemples. L'estudi indica que no només la primera expedició, la de la descoberta d'Amèrica, va ser finançada amb ducats, sinó que el segon viatge de Colom a l'anomenat Nou Món també ho va ser. I que alguns dels mariners que van participar en les expedicions ho van fer per divuit, vint o set peces d'aquesta moneda.\nEl matrimoni dels Reis Catòlics havia unit el regne de Castellà i la corona d'Aragó, que mantenien, però, dues tresoreries separades, segons la documentació. En l'estudi s'afirma que el ducat era la moneda corrent als territoris de la nació catalana, ja des de la primera meitat del segle XV, fins i tot a Sicília i Nàpols. En canvi, no hauria estat introduït a Castella fins després de l'expedició de Colom. A Historia de la moneda española, Octavia Gil sosté que no va ser fins a la segona reforma monetària dels Reis Catòlics, el 13 de juny del 1497, que s'hi va adoptar. Més enllà de la divisa, l'estudi del CCN assenyala que els comprovants de pagament es van dipositar a l'Arxiu Nacional de Barcelona.\nL'estudi obre l'interrogant de si l'expedició va ser cent per cent castellana i es va finançar amb moneda d'aquí o si, com defensa Bilbeny, es va preparar del tot a Catalunya. En tot cas, censura que “anys després Castella es va apropiar dels afers del Nou Món i es va fer seva la conquesta”. I la gran conclusió és que cinc-cents anys no han servit per avançar: “Castella es fa seu allò que vol de Catalunya.”\nEtiquetes de comentaris: catalunya, crisi, espanya, governança


El Teatre del Raval de Gandia alça el teló amb ‘La vaca que riu’ - Cultur Plaza\nHoy es 23 de septiembre y se habla de coronavirus debate de política general fondos europeos conselleria de sanidad conselleria de economía retail\nEl Teatre del Raval de Gandia alça el teló amb ‘La vaca que riu’\nGANDIA. El Teatre del Raval de Gandia anuncia la reobertura de la sala presentant la programació cultural de la nova temporada després del tancament prematur forçat a causa de la pandèmia per la Covid19 el passat mes de març. La sala gandiana alça el teló amb el compromís d’una #culturasegura per als espectadors que podran gaudir de nou de la programació regular de l’espai així com per a l’alumnat de col·legis i instituts per als quals s’ha enllestit la campanya escolar que compta amb 25 anys de trajectòria.\nPer a la tornada, el Teatre del Raval ha engegat la campanya ‘No sabem què passarà, però el teatre tornarà’ un missatge amb el que els responsables de la sala adquireixen quatre compromisos importants amb les seues espectadores i espectadors, per assegurar el gaudi de la cultura de manera segura, tal com marca la situació actual de pandèmia.\nAixí, aquestes setmanes prèvies s’ha procedit a la neteja i desinfecció dels seus espais, s’han preparat els dispositius higiènics i les mesures de control necessàries perquè, d’ara endavant, tota persona que acudisca al Raval se senta segura. Altre dels compromisos està relacionat amb la reducció de l’aforament en tots els espectacles i per això, en aquesta nova temporada, es programaran més sessions dels espectacles, de manera que cap persona es quede sense butaca. Un tercer compromís és portar a l’aire lliure alguns dels seus espectacles, aprofitant els espais oberts de la ciutat, una proposta segura en la qual l’equip d’aquest teatre ja compta amb experiència.\nEl teatre també adreça el seu missatge a la comunitat educativa. Malgrat l’incertesa que genera aquesta situació, l’equip del Raval ha volgut comprometre’s amb xiquetes, xiquets i joves i no deixar de programar la seua campanya escolar per al curs 2020-21 garantint tots els protocols de seguretat.\nAmb tot, des del Teatre del Raval treballem perquè tothom puga gaudir d’una #culturasegura i #culturadeproximitat perquè creguem en la cultura com a eix vertebrador i instigador del canvi social’ - apunta Francesc Burgos, director artístic de l’espai.\nUna altra de les novetats destacables que presenta el Teatre del Raval a partir d’aquesta nova temporada és la numeració del pati de butaques per tal de poder comprar les entrades de manera online visualitzant el plànol virtual per escollir les butaques que desitgem.\nQuatre funcions per a la reobertura\nLa reobertura està prevista per al proper dijous 17 de setembre amb la programació de l’obra La vaca que riu, de la Cia. Valenciana Patrícia Pardo, espectacle inclòs dins del Pla Reactivem de l’Institut Valencià de Cultura.\nA través del teatre i del circ, combinant humor i grans dosis de realitat, La vaca que riu s'endinsa en la capacitat torturadora de l’ésser humà, concentrada i potenciada en posicions de poder o de control, alhora que la contraposa a la capacitat de cura; capacitat destructiva front capacitat creativa. La creativitat, la delicadesa, la cura. El poder, la impunitat, la tortura. La prestigiosa companyia valenciana aposta per fer l'obra accessible a la comunitat sorda, amb una intèrpret de signes integrada de manera orgànica en l’escena.\nS’han previst 4 sessions de l’espectacle de dijous 17 a diumenge 20 de setembre a les 20h30. Les entrades anticipades costen 8 euros i poden adquirir-se ja a través de la web.\nPer al darrer cap de setmana del mes, el dissabte dia 26, s’han previst dues sessions (a les 18h00 i a les 20h30) d’El Calbaret, teatre de varietats adreçat al públic familiar, joves i adults amb teatre, circ i música en directe construint una performance artística en la que participaran per Pau Alabajos, Pep Mirambell (ex-cantant d’Els Jovens), Mag Rubén Aparisi, Almudena Francés, Ximo Vidal, la Cia. Recortable i el Triangulista (Francesc Burgos) com a mestre de cerimònies, acompanyat d’Elton (Abraham Rivas) al piano.\nJa en octubre el Teatre del Raval acollirà la 5a edició de l’RRRR Festival d’Art i Reciclatge, del 13 al 30, amb funcions per a públic escolar i en obert, tallers, projecció de cinema documental i un taller adreçat al professorat amb la col·laboració del CEFIRE de Gandia. El festival inclourà una xarrada el dijous 15 d’octubre a les 19h30 a càrrec de l’antropòloga, activista i referent de l’ecofeminisme en Europa, Yayo Herrero (Madrid), qui presentarà a Gandia les seues propostes ecofeministes per transitar cap a un mon més just i sostenible.


El parlament algerià ha aprovat aquest cap de setmana quasi per unanimitat la reforma de la constitució promesa pel president Abdelaziz Bouteflika fa cinc anys, enmig de l’onada de protestes de la Primavera Àrab. La revisió constitucional ha estat aprovada pels dos partits de la coalició governamental amb el boicot de l’oposició, que considera que no aporta solucions a la crisi econòmica del país. El nou text limita a dos el nombre de mandats presidencials, prohibeix als algerians amb doble nacionalitat d’accedir a alts càrrecs de la funció pública i atorga a l’amazic l’estatut de llengua cooficial d’Algèria, però no en el mateix pla d’igualtat que l’àrab, que resta com a llengua nacional de l’estat.\nEs calcula que l’amazic té uns deu milions de parlants sols a Algèria, una quarta part de la població del país. Tot i aquest important pes numèric, les autoritats algerianes han mantingut històricament una política contrària a aquesta llengua pròpia del Magrib, parlada amb moltes variants del Marroc fins a Egipte i també per les poblacions tuaregs del Sàhara. Des de la independència del país, el 1962, l’àrab va substituir el francès com a llengua única de l’estat, sense deixar espai per a l’amazic.\nA la dècada del 1980 hi hagué l’anomenada Primavera Amaziga, especialment a la regió muntanyenca de la Cabília, per a reclamar l’oficialitat de la llengua i el reconeixement de la identitat amaziga a Algèria. Aquell primer moviment popular d’oposició a les autoritats des de la independència, durament reprimit per les autoritats, va servir per a situar les reivindicacions identitàries i lingüístiques d’aquesta part de la població en l’agenda política algeriana.\nEl 1995 es va crear l’Alta Comissaria per l’Amaziguitat (HCA), un organisme oficial encarregat de promoure la llengua i d’introduir-ne l’ensenyament a l’escola. Tanmateix, dos decennis més tard, sols s’ensenya en la meitat dels departaments del país i abasta una ínfima part de l’alumnat.\nAquest reconeixement de la cooficialitat de l’amazic, malgrat que representa un avenç en termes legals a Algèria i una primícia en l’àmplia àrea on es parla aquesta llengua (al Marroc sols hi ha des del 2001 un Institut Reial de la Cultura Amaziga), ha estat rebut amb suspicàcies i rebuig per les principals entitats amaziguistes. És el cas del Congrés Mundial Amazic, contrari a ‘la supremacia de la llengua àrab’ a la nova constitució, i del Moviment per l’Autodeterminació de la Cabília (MAK), que considera ‘aquesta enèsima constitució algeriana colonial, il·legal, miserable i estrangera’ i reclama, alhora, el reconeixement del dret de decidir d’aquest territori.


Guia-Tutorial - Com tensar la cadena correctament? | Motoristes.cat\nData d'inici 18 Feb 2016\ncadena de moto engreixar cadena manteniment de la cadena manteniment de la moto manteniment moto tensar cadena tensar cadena moto\nLa teva moto té cadena? Aquesta exigeix estar sempre en tensió. Però en la tensió adequada, no et passis. Saps com tensar-la? T'ho expliquem.\nSi t'has parat a llegir el llibre de manteniment de la teva moto veuràs que és una operació important. Normalment ve ben explicat en aquests llibres; no és difícil, no requereix que la portis al taller ni que et compris eines especials ni res semblant. És més fàcil del que sembla, trigaràs uns minuts a fer-ho i t'ho agrairà la teva butxaca a l'hora d'haver de canviar més tard el kit de transmissió i fins i tot les dents, si amb això evites que la cadena es surti del seu lloc quan vas en marxa.\nPer què tensar-la?\nLa cadena, com és lògic, es desgasta amb l'ús. Aquest desgast fa que les baules es vagin separant a poc a poc, amb el consegüent estirament de la cadena. Això succeirà més sovint si, a més, la cadena no està ben mantinguda: que vagi més temps "al seu lloc" i ben greixada i neta evita aquest desgast. Si va destensada, pel contrari, va movent més i això va provocant, al seu torn, un major desgast. Corona i pinyó d'atac també es desgasten i una cadena en mal estat els perjudica més. I recorda: aquestes tres peces, cadena, corona i pinyó, sempre s'han de canviar juntes, encara que només una d'elles sembli desgastada.\nTipus de tensors\nBàsicament podem dir que n'hi ha tres: uns es basen en un cargol que empeny l'eix de la roda posterior cap a la punta del basculant i que es troba entre enganxat a aquest eix, cap endavant. Un altre que va a la punta final el basculant, per darrere i que tira de l'eix cap enrere. Aquests són els més comuns. I sistemes d'excèntriques que, recolzant-se en un punt fix per la seva part exterior i el seu centre dins de l'eix, fan que aquest es desplaci cap a davant o darrere, segons la posició de l'excèntrica. Avui dia s'usa menys, però va ser el més usat en les motos dels 70 i 80, sobretot, espanyoles. Després, en basculants monobrazo pot haver altres sistemes (gairebé sempre basats en el gir d'una excèntrica) més rars i dissenyats específicament per a un model de moto.\nEls primers solen consistir en un eix roscat perpendicular al basculant, a mitja alçada i ficat en una concavitat que fa el propi basculant. Mitjançant una femella en aquest eix roscat s'empeny l'eix de la roda cap a darrere, tensant la cadena en separar l'eix de roda (i amb ell la corona) del pinyó d'atac. En el segon cas, l'eix va ficat en volanderes solidàries un cargol que llença des de la part posterior del basculant de l'eix. En qualsevol d'aquests dos casos van assegurats mitjançant contrafemelles, de manera que dificulti que per l'ús o per desgast es deixin anar i deixin la cadena solta.\nPer començar, fixa't bé en el que estem fent: tensar la cadena, en el fons, és tirar la roda del darrere cap enrere. No hi ha una altra forma. Per tant, el primer, és deixar anar l'eix. No series el primer que es "tira" de cap a per els tensors sense deixar anar l'eix i, és clar, el parteix, es carrega la rosca o "la fa grossa" d'alguna altra manera semblant. Lògicament, per fer les coses bé, el millor és pujar la moto al cavallet: si el portes a sobre la moto, genial. Si no, busca un manteniment, que són barats i serveixen per a moltes coses. Una altra solució "menys bona" (per no dir barroera) és donar suport a la moto a la pota lateral i que algú tiri d'ella de manera que la roda del darrere es enlairament del sòl en els moments necessaris.\nMoto al cavallet, eix de roda del darrere solt; mans a l'obra. Els tensors d'excèntrica són els més fàcils. A la vista està que girant-cap a un costat la roda va cap enrere i la cadena es tensa, i cap a l'altre la roda va cap endavant i destensa la cadena. Poseu-los en el lloc convenient i comprova que els tensors dels dos costats estan en la mateixa posició.\nEls de rosca o cargol requeriran una mica més de treball: deixa anar les contrafemelles i estreny o solta en funció de cap a on vols moure l'eix. Solen portar per algun costat una escala per ajudar-te a col·locar els dos costats en la mateixa posició. Si no la porten, procura mesurar que estiguin en el mateix lloc, de manera que la roda quedi recta i no girada cap a un costat. Això sí, tampoc siguis maniàtic i en funció de la teva moto i del seu ús això requerirà més o menys precisió. Diguem que només en una moto de pista que vas a portar molt de pressa és convenient utilitzar un calibre i que en un ciclomotor de camp amb mesurar "a dit" val. Entremig, amb un metre o alguna cosa similar pot valer.\nEn el lloc adequat\nCompte al tensar la cadena. En el llibre de taller - de vegades en la pròpia moto, en un adhesiu al basculante- et diu quina és la tensió correcta. Generalment sol ser un vinclament de la cadena, al centre del costat que va per sota, d'uns 2 a 3 centímetres. Tingues en compte que la cadena va des de l'eix del pinyó d'atac, que va en el bressol del xassís a la corona posterior. Entre aquestes dues peces tens la suspensió del darrere, que fa que el basculant pugi i baixi respecte a la resta del xassís. Com, llevat de casos excepcionals (com poden ser les BMW G450 o les Husqvarna TE449, totes dues amb el mateix motor, que porten el pinyó d'atac concèntric a l'eix del basculant) el pinyó va per davant de l'eix del basculant, quan la suspensió puja, la cadena es tensa. Si et passes, quan la suspensió del darrere es comprimeixi la cadena farà límit d'extensió, limitant el treball de la suspensió del darrere i estirant amb l'ús més del que deu. És clar que si ho deixes solt, estalvia't la feina, perquè ¿per a què?\nI anem acabant\nUna vegada que ja tens la cadena al seu lloc, reaprieta les contrafemelles, després l'eix de la roda posterior i una altra les femelles i contrafemelles, de manera que t'assegures que queden bé fixes. En molts casos, quan ja has reapretado tot et donaràs compte que la cadena, de sobte, s'ha tensat més de com l'havies deixat. Manies d'algunes motos (maleïda Aprilia RS 125, la de vegades que vaig haver de repetir això!). Volta a deixar anar tot, deixa anar una mica la cadena i torna a tancar tot, ben atapeït. S'ha de quedar amb aquesta comoditat que busquem, però amb tot atapeït. Al principi, les primeres vegades que ho facis et pot costar una mica agafar-li l'aire i veure en quin punt has de deixar la cadena perquè quedi en el seu punt un cop hagis atapeït tot. Però al final val la pena.\nPer acabar del tot, no t'oblidis: greixa la cadena. I amb això tindràs cadena per a molts quilòmetres.\nCadena de moto MotoVlogs propis 0 27 Oct 2020\nConsells Rentada i greixat de cadena Espai de debat 8 7 Jul 2020\nTensió de la cadena... Mecànica i recopilatoris 3 22 Jun 2020\nKits de cadena i pinyons (transmissió) Mecànica i recopilatoris 12 22 Feb 2020\nConsells Rentada i greixat de cadena\nTensió de la cadena...\nKits de cadena i pinyons (transmissió)


Evacuen en helicòpter un home d'un camí a Farena per un dolor toràcic\nUn home sent evacuat en helicòpter, en una imatge d'arxiu.\nLa zona on l'afectat s'ha trobat malament era de difícil accés.\nEvacuen en helicòpter un home d'un camí de Farena per un dolor toràcic\nL'afectat, de 63 anys, ha estat traslladat a l'hospital Joan XXIII de Tarragona\nActualitzada 30/12/2016 a les 17:19\nL'helicòpter del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha evacuat un home de 63 anys la tarda d'aquest divendres, 31 de desembre, a Farena (Mont-ral). Segons informa Bombers, l'home es trobava al camí de les Solanes d'aquesta localitat de l'Alt Camp, en una zona de difícil accés, quan ha sentit un fort dolor toràcic. L'ambulància no podia arribar a la zona, de manera que s'han activat l'helicòpter medicalitzat i dues dotacions de Bombers.\nTot i això, no s'ha pogut accedir bé al lloc on es trobava l'afectat, de manera que els Bombers i el personal mèdic han anat fins al lloc dels fets a peu per atendre l'home. Posteriorment l'han acompanyat fins on hi havia l'helicòpter, que l'ha traslladat fins a l'hospital Joan XXIII de Tarragona. Els fets han tingut pocs minuts abans de dos quarts de tres de la tarda.\n#bomberscat i HC @semgencat han evacuat una persona indisposada al camí de les Solanes, en zona de difícil accés a Farena (Mont-ral) pic.twitter.com/gA89gP4irG\n— Bombers (@bomberscat) 30 de desembre de 2016


Tot a punt per a la Festa Major dels Indians | Andreuenc\n· El copropietari de l’última casa indiana serà l’encarregat de fer el pregó\nLa zona dels Indians del barri del Congrés i Els Indians ho té tot a punt per a la Festa Major. Les activitats començaran el pròxim dissabte amb una traca matinal i duraran nou dies. El castell de focs del diumenge 24 posarà el punt final a la festivitat.\nL’Associació de Festes dels Indians és la que s’encarrega d’organitzar la Festa Major. Tot i que el Congrés i els Indians formen part d’un mateix barri, cada demarcació té una Festa Major pròpia.\nCarles Reig, gerent i copropietari de la Torre Rosa –l’última casa indiana– serà l’encarregat de pronunciar el pregó de la Festa Major. Durant el primer dia se celebraran activitats que ja s’han convertit en emblemàtiques com ara la festa d’aigües, el correfoc que organitza la Satànica de Sant Andreu o la nit de ball.\nL’endemà començarà amb una gimcana i la festa continuarà amb la cercavila de gegants i capgrossos. Els concursos de pastissos, xocolatades i concerts acabaran de completar la tarda de diumenge.\nEntre setmana els actes es redueixen però no s’aturen, destaquen els campionats de dòmino, exhibicions de dansa, tallers i el sopar de germanor de divendres 22. El cap de setmana següent tornarà amb força amb una segona cercavila i la V cursa popular indians. Totes les activitats es poden consultar al programa de la Festa Major dels Indians.\nFotografia: Twitter @FMIndians\nEtiquetes: festa majorFesta Major Indianspregó


L'Electrosplash vol tornar a la Marina de València - Diari La Veu\nEscriba el número 813229\nL'Electrosplash vol tornar a la Marina de València\nEl festival de música electrònica deixa Vinarós per la "falta de suport" de l'alcalde\n19 abril 2017 01:00h\nQuatre anys després de celebrar el desé aniversari a la Malva-rosa, el festival de música electrònica, Electrosplash, vol tornar a la Marina de València per a celebrar l'edició de 2017. Deixa així Vinarós (el Baix Maestrat), per desavinènces amb el consistori i "falta de suport" de l'Alcaldia, un fet que ha propiciat que l'organització haja pres una "decisió difícil", segons denuncia el director del festival, Vicente Salvador.\nL'Electrosplash se suma a un seguit de festivals –com el Marenostrum– que volen portar el seu públic fins a la Marina, una opció que no acaba de veure's amb bons ulls des del consistori valencià ni des del consorci del complex, ja que, com assegurava fa uns dies l'alcalde Joan Ribó, cal veure si és compatible l'impacte d'aquests tipus de festivals amb la zona i els veïns. En aquest sentit, el mateix director del consorci, Vicent Llorens, s'oposava al fet que se celebraren les Paelles Universitàries perquè la Marina "no pot convertir-se en centre del 'macrobotelló' de la ciutat", recollia Levante fa uns dies.\nTot i això, Vicente Salvador ha assegurat que el contracte definitiu per a tornar a la Marina "no està encara signat", però ho estarà aviat, apunta, ja que les reunions que ha mantingut el festival amb el Consorci València 2007 i amb l'Ajuntament de València han sigut "fructíferes", afirma Salvador.\nDe tres a dos dies de festival\nEl festival vol quedar-se a València "per temps indefinit", encara que això no significa que Vinaròs diga un "adéu definitiu" a la demarcació que el va veure nàixer, ja que l'equip de govern de Moncofa, segons recull Europa press, va mantindre fa uns mesos reunions amb l'organització per a acollir el festival en un futur.\nEl possible retorn a València implica també canvis, com ara bé passar de tres a dos dies de festival per a oferir als assistents una "experiència més intensa", ha explicat Salvador, qui ha recordat que la programació està "molt avançada" i assegura que aquesta edició "tornarà a reunir les primeres espases de l'escena electrònica 'underground' internacional".\nLa promotora de la nòria gegant de València vol crear un node empresarial a la ciutat sobre aquestes estructures\nL'empresa està a l'espera que es nomene el nou regidor d'Urbanisme per a iniciar els tràmits administratius\nLa primera regata de "vaixells bojos" de València reuneix centenars d'assistents\nLa competició informal s'emmarca en el pla dissenyat per a apropar la Marina a la ciutadania\nEscriba el número 456741


Nom: MAS SOCARRATS\nAdreça: Camí de Socarrats\nEdifici de quatre façanes i tres plantes. S'hi arriba per la carretera que va de Torà a Solsona. A uns 6 km de Torà agafarem un desviament a mà esquerra. El mas es troba a 1km del desviament.\nA la façana est, hi ha la porta d’accés és en arc de mig punt, a la seva dreta hi ha dues espitlleres. A la planta següent hi ha tres finestres, la del centre és de pedra motllurada i àmpit . A la darrera planta hi ha dues finestres de maó.\nA la façana nord, hi ha tres finestres, la de la dreta amb àmpit. A la darrera planta hi ha dues finestres. A la façana oest, hi ha un edifici annex adjuntat a la façana. A la part que queda lliure, hi ha una premsadora. A la façana sud, a la planta baixa a l'esquerra hi ha una entrada amb llinda de pedra i porta metàl·lica. A la planta següent, hi ha tres finestres. Les dues de la dreta amb llinda de pedra i àmpit. La de l'esquerra, hi ha una finestra amb guardapols i segell centrat a la llinda que presenta una motlluració mixtilínia i una mena d'escut amb tres creus i una flor de sis pètals. A la darrera planta hi ha tres finestres senzilles. La coberta és de dues vessants(est-oest), acabada amb teules.\nAdjunt a la façana oest, hi ha un edifici estret de dues plantes. A la façana sud a la planta baixa hi ha una entrada tapiada, a la planta superior te una petita terrassa. La coberta és d'una vessant(nord), acabada amb teules.\nA l'esquerra d'aquest edifici n'hi ha un altre que te funció de paller, destaca la gran entrada amb arc. Davant de la façana principal hi ha un altre edifici amb funcions agrícoles. Edifici de quatre façanes i tres plantes. S'hi arriba per la carretera que va de Torà a Solsona. A uns 6 km de Torà agafarem un desviament a mà esquerra. El mas es troba a 1km del desviament.\nA la façana nord, hi ha tres finestres, la de la dreta amb àmpit. A la darrera planta hi ha dues finestres. A la façana oest, hi ha un edifici annex adjuntat a...