Rutes i senderisme a Saldes | RUTES PIRINEUS\nSaldes és la porta d'entrada a l'emblemàtic massís del Pedraforca! Als peus de la gran muntanya màgica i rodejat per la serres d'Ensija i del Cadí, el poblet de Saldes és un dels indrets més visitats del Prepirineu català\nRutes i senderisme a Saldes\nRutes a Saldes 1 Ruta\nSaldes està situat al nord-oest de la comarca del Berguedà, just als peus de l'emblemàtica muntanya del Pedraforca (2.506m). El municipi compta amb tres nuclis de població rellevants: el propi nucli de Saldes, i els nuclis de Maçaners i l'Espà. La construcció més destacada de Saldes és l'església de Sant Martí de Saldes, que fou aixecada al segle XVII a sobre de l'antiga església romànica. A Saldes, els aficionats a l'excursionisme hi trobaran infinites opcions per gaudir de la muntanya i la naturalesa. El mirador de Gresolet i el refugi Lluís Estasen, que es troben dins del terme municipal de Saldes, són el punt de partida ideal per descobrir el massís del Pedraforca. Podrem ascendir els seus espectaculars pollegons, descobrir el fenomen de les tarteres, escalar les seves impressionants parets verticals o abordar tranquil·les rutes de senderisme que ens oferiran precioses vistes panoràmiques de la muntanya més màgica de Catalunya.


Apel·lació desestima la suspensió cautelar\n11 abril 2021 07:09\nEl Comitè de la RFEF rebutjà els arguments presentats pel Sevilla a favor de Javi Navarro\nEl serial Javi Navarro-Juan Arango no s'ha acabat. De fet, per part sevillista es podria dir que comença ara, després que el Comitè de Competició decidís dimarts passat imposar al jugador valencià cinc partits de sanció. Ahir, es va escriure un nou capítol, ja que el Comitè d'Apel·lació de la Federació Espanyola va decidir desestimar el recurs del Sevilla FC i la seva petició de suspendre cautelarment la suspensió imposada pel Comitè de Competició.\nEl jugador del Sevilla va ser castigat amb cinc partits per l'entrada que va realitzar al futbolista veneçolà del Mallorca, Juan Arango, a l'estadi de Son Moix, en un partit jugat fa dues jornades i que acabà amb victòria dels andalusos (0-1).\nApel·lació va acordar ahir horabaixa, a més, que enviaria un fax a la Policlínica Miramar de Palma de Mallorca, amb l'objectiu que, amb caràcter voluntari i sempre que compti amb el consentiment exprés del jugador Juan Arango i que guardi la seva intimitat, remeti les proves practicades al futbolista, així com l'historial clínic de la lesió soferta.\nEl recurs d'apel·lació contra la decisió del Comitè de Competició, presentada per Manuel Soto Díaz, en nom del Sevilla, s'interessava per la prova documental i se sol·licitava la suspensió cautelar de la sanció, fins que no es resolgués el recurs definitivament.\nEl Comitè d'Apel·lació va decidir també mantenir la multa de 3.000 euros al seleccionador espanyol Luis Aaragonés, imposada per Competició el passat 1 de març a causa de de les seves manifestacions abans de l'enfrontament internacional amistós entre Espanya i Anglaterra. Apel·lació desestimà per tant els recursos formulats per la Comissió Nacional contra la Violència a Espectacles Esportius i el mateix Aragonés i ratificà la sanció al seleccionador com a autor d'una falta greu de l'article 120-b dels estatuts de la RFEF.


Nostranau. Constel·lacions / Cranc | Curriki\nNostranau. Constel·lacions / Cranc\nUna de les dotze constel·lacions del Zodíac és el Cranc. És una constel·lació petita, amb estrelles més aviat febles. Forma part del camí per on passen el Sol i els planetes. El nom de cranc assignat a aquesta zona del cel és un dels més antics que es coneixen. Èudox, l'astrònom grec que va afermar tècnicament la teoria geocèntrica al segle quart abans de la nostra era, ja s'hi referia. Als mapes antics hi apareixia dibuixat un cranc, de mar o de riu, segons l'autor. La realitat és que la configuració d'estrelles del Cranc no recorda cap animal d'aquesta mena, però era la manera habitual de referir-s'hi. La constel·lació del Cranc és famosa perquè conté una de les formacions estel·lars més esplèndides del firmament. Els astrònoms l'anomenen M 44. Popularment, es coneix com El Pessebre. El Pessebre és un cúmul obert, visible a ull nu si les condicions atmosfèriques són bones. Està integrat per unes 300 estrelles, a més de 500 anys-llum de nosaltres. Les estrelles del Pessebre es van originar a partir d'una nebulosa. El gas i la pols de la nebulosa van anar creant condensacions que, a poc a poc, es van densificar en absorbir la matèria que hi havia al voltant. En arribar a una certa densitat i a una certa temperatura, van començar a emetre energia... i a néixer les estrelles. A la llarga, van absorbir tot el gas restant: ara només s'hi veuen les estrelles resultants. Casualment, en aquesta regió del cel hi ha uns quants cúmuls oberts més, tot i que no tenen cap relació entre si. Més al sud del Pessebre hi ha, per exemple, el cúmul M 67. M 67 té més estrelles que El Pessebre, però són més febles i ocupen una zona més reduïda: es troben cinc vegades més lluny. Són estrelles molt velles, un fet insòlit en aquest tipus de formacions. Es calcula que tenen una edat de 10 mil milions d'anys, el doble de l'edat del nostre Sol. Al costat del Cranc hi ha la constel·lació de Gemini, els Bessons, inclosa també en el Zodíac. Als Bessons hi ha un altre cúmul famós, visible amb binocles. S'anomena M 35 i, per la densitat i la lluentor de les seves estrelles, és un dels més vistosos del cel. Es troba a uns dos mil anys llum de distància. Les seves estrelles són, també, molt antigues. A l'oest dels Bessons hi ha la constel·lació del Cotxer, de l'Auriga, hi ha més cúmuls oberts. El més petit de tots, però amb estrelles ben brillants, és l'M 36. És un cúmul molt llunyà: la seva llum triga quatre mil anys a arribar-nos. Al costat hi ha l'M 37, un cúmul també llunyà però molt més extens, amb unes 500 estrelles. En aquest cas, totes són estrelles joves: es van formar fa 'només' uns 200 milions d'anys. I, una mica més enllà, hi ha un altre cúmul, l'M 38. Al Zodíac, els grecs hi veien zodiakos, és a dir, animals; d'aquí sorgeixen els noms del Cranc, del Taure, dels Peixos... També hi distingien personatges: d'aquí els Bessons, la Verge... Actualment, en canvi, els astrònoms hi descriuen uns quants cúmuls d'estrelles. Tot i el seu encant, el Zodíac és com un mapa obsolet del cel. Nostra nau és una col·lecció de 150 episodis sobre els astres, l'espai i la seva exploració. Originalment, va ser un programa de televisió diari emès pel canal K3/33 de Televisió de Catalunya des d'octubre de 2001 fins a juny de 2002. Agrupats per temàtiques, els episodis de Nostra nau descriuen la Terra, la Lluna, el Sol, els planetes, les estrelles, les constel·lacions, les galàxies, etc. amb imatges provinents de l'observació i recreacions realitzades per ordinador d'acord amb els models astronòmics i els coneixements científics més moderns. Cada episodi convida a descobrir i a disfrutar l'espectacle de l'Univers; el conjunt d'episodis és una introducció variada i assequible a l'astronomia.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/263450,work-cmr-id:263450,MERLI:merli/9981,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


Stellina Sorano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nStellina-, Sorano, Sorano, Itàlia, 58010 - Veure al mapaExcepcional10,0Basada en1comentariStellinaVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sorano, no busqui més enllà de Stellina. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Stellina també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sorano. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, parc infantil, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Sorano, el Stellina és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Notícies - El govern espanyol avaluarà l'acostament dels 'presos polítics' quan Llarena tanqui diligències\nEl govern espanyol avaluarà l'acostament dels 'presos polítics' quan Llarena tanqui diligències\nUna concentració a favor de l'lalliberament dels presos\nel 15/jun/18 Acn Política PDF\nLa portaveu del govern espanyol, Isabel Celaá, ha afirmat aquest divendres que l'executiu avaluarà un possible acostament dels polítics independentistes presos, entre ells el santcugatenc Raül Romeva, una vegada conclogui la instrucció de la causa contra ells. Aquesta conclusió tindrà lloc previsiblement a finals de juny, segons els calendaris amb què treballa el jutge del Tribunal Suprem (TS) que instrueix la causa, el santcugatenc Pablo Llarena.\nCelaá ha abordat la qüestió a la roda de premsa posterior al Consell de Ministres després que aquest dijous el jutge Llarena i el ministre del ram, Fernando Grande-Marlaska, van intercanviar criteris sobre qui té a potestat de fer possible l’acostament. Marlaska va situar el possible acostament a l’àmbit de decisió del jutge, que posteriorment, aprofitant una interlocutòria on denegava l'alliberament de Carme Forcadell, Oriol Junqueras i Raül Romeva, va afirmar que és el govern espanyol qui ha de 'definir el centre penitenciari concret' on s’ha de complir la presó provisional.\nCelaá no ha contradit el jutge i ha recordat que tots ells es troben en situació de presó provisional i que 'el govern el que afirma és que els presos preventius han d’estar a prop del jutge instructor', és a dir, a prop del Suprem, situat a Madrid. En tot cas, segons la portaveu del govern espanyol, 'un cop tancades les diligències la responsabilitat passa a Institucions Penitenciàries', i per tant, 'quan estiguin acabades les diligències poden ser transportats'.\nDe la seva banda, el president de la Generalitat, Quim Torra, ha afirmat que 'la qüestió dels 'presos polítics' no ha de ser objecte de negociació'. També ha deixat clar que aquest no serà un aspecte a negociar en la reunió prevista amb el nou president del govern espanyol, Pedro Sánchez.


El suplicatori de Puigdemont - Notícies Confidencial - e-notíciesEl suplicatori de Puigdemont -\nConfidencial · 23 de Gener de 2020. 00:30h.\nImatge d'una sessió plenària del Parlament Europeu\nEl suplicatori sobre Carles Puigdemont i Toni Comín ha arribat ja al Parlament Europeu (PE), i ara és el moment de començar les negociacions i les pressions entre els diversos grups polítics de l'eurocambra per preparar la votació sobre si s'aprova o no l'aixecament de la immunitat d’ambdós perquè siguin jutjats pels tribunals espanyols.\nFonts del PE expliquen que aquestes negociacions són protagonitzades habitualment pels principals dirigents dels grups parlamentaris de l'eurocambra, que són els que tenen experiència en aquest tipus de situacions. Per tant, si un diputat no pertany a cap d'aquests grups és difícil que aconsegueixi negociar sobre la votació del suplicatori amb resultats positius.\nI Puigdemont i Comín s'enfronten, a hores d’ara, a aquest problema, atès que no han aconseguit ingressar a cap grup. Les principals famílies polítiques de la cambra són molt reticents a protegir-los, perquè consideren que l'independentisme català és un moviment d'extrema dreta. Per tant, ara per ara només estan disposats a acceptar-los els grups ultradretans.


L'International Camp de Punt de Partida, ja és aquí!\nOrganitzem un campament de internacional en anglès per als joves de 12 a 17 anys. Una immersió en anglès amb alumnes de diferents països i professors nadius altament qualificats!\nSi tens fills o nebots que puguin estar interessats, reserva ja la plaça! Les places són molt limitades, per acomplir amb les directrius del protocol COVID-19 amb reduccions estrictes d'aforament.\nEl campament està pensat pels nostres alumnes de 12 a 17 anys que vulguin practicar la parla anglesa amb altres joves d'arreu del món. Però, també, és una oportunitat perfecta perquè els que ens acaben de conèixer tinguin la seva primera presa de contacte amb l'anglès. Una bona manera d'introduir-los a l'idioma en un entorn de diversió i cultura!\nAquest intensiu serà del 27 al 31 de desembre a la tarda.\nConsulta'ns horaris i preus!\nImmersió en anglès aquest Nadal\nViu una experiència internacional a Barcelona!\nAnglès i diversió aquest Nadal\nCampament urbà d'hivern a Barcelona


El malbaratament alimentari | ets el que menges\nCada any 260.000 tones de menjar van als contenidors i cadascun de nosaltres podria menjar durant unes tres setmanes amb el que llença al llarg d’un any.\nNo en llencem ni mica\n24 d'octubre 2012 | Actualitzat el 26 de desembre 2020 Altres\nUn aspecte que moltes vegades obviem quan parlem d’alimentació és el malbaratament alimentari. Es tracta d’una realitat sovint ignorada, que ens costa reconèixer, i darrere de la qual s’amaguen xifres vergonyoses. L’ONU calcula que afecta un terç del menjar que es produeix al món. A Catalunya, segons estudis recents de la Generalitat, cada català és responsable que 35 kg de menjar acabin a les escombraries. I no parlem de les deixalles inevitables (closques, ossos, pells de fruita no comestibles, etc.), parlem de la fruita que s’espatlla abans d’arribar al consumidor o que es llença perquè no té la forma o color adequats, del pa del dia o altres productes que no s’arriben a vendre i caduquen, del menjar que es torna ranci a casa o que llencem perquè ens ha sobrat al plat. La imatge a tot Catalunya és poc menys que esfereïdora, penseu que cada any 260.000 tones de menjar van als contenidors i que cadascun de nosaltres podria menjar durant unes tres setmanes amb el que llença al llarg d’un any.\nAquest malbaratament és en realitat la suma de pèrdues i desajustos en la llarga cadena que va del camp al consumidor. Hi ha una dada, però, que sorprèn: sis de cada deu quilograms de menjar malbaratat es troba a les escombraries domèstiques.\nEl menjar que llencem a casa\nBona part del menjar que acaba a les escombraries se’ns ha fet malbé a casa. Això evidencia, en primer lloc, la falta de planificació: per manca de temps sovint no tenim eines tan bàsiques com un menú setmanal o una llista d’anar a comprar. Si no es planifica, quedem en mans de les estratègies comercials que ens fan comprar coses que potser no necessitem, o simplement de la improvisació.\nLa planificació ens permet també fer un seguiment acurat de la nostra dieta i introduir prou varietat d’aliments i, especialment, productes de temporada, que a més de ser més econòmics, més nutritius i saborosos, ens duraran més que els que s’han conservat o han fet molts quilòmetres en cambres.\nEn segon lloc, s’evidencia també una certa pèrdua de coneixement. Segurament les generacions més joves no tenen tantes habilitats a l’hora de conservar el menjar (tant cru com ja cuinat) o per aprofitar, diguem, les restes de fer un brou o uns tomàquets massa madurs.\nPer últim, la confusió entre caducitat i consum preferent és també el motiu pel qual descartem molt de menjar. Cal recordar que, a diferència de la data de caducitat, la data de consum preferent és orientativa: indica una data a partir de la qual el producte pot començar a perdre olor, textura o sabor. Però en tot cas, continua sent un producte comestible sense cap risc per a nosaltres. No hi ha motiu, per tant, per llençar-lo.\nLa resta de menjar que acaba als nostres cubells són aliments en un estat perfecte. La convenció social que relaciona bon menjar amb quantitat i varietat ens porta segurament a cuinar i servir racions excessives. Amb hàbits tan senzills com calcular correctament les quantitats a cuinar (especialment quan ho fem per a molta gent) i servir la cassola a taula (per permetre que cada persona se serveixi la quantitat desitjada) es poden reduir les restes del plat i, en tot cas, si ha sobrat menjar, aprofitar-lo per a un àpat posterior.\nAprofitar, de fet, constitueix en si un tipus de cuina (la cuina d’aprofitament), l’art de la qual rau a fer receptes apetitoses aprofitant excedents o menjar que d’una altra manera es llençaria. És, de fet, l’origen de moltes receptes tradicionals (canalons, croquetes, etc.).\nEs tracta, doncs, d’educar en el valor del menjar. La coneguda frase “el menjar no es llença” seria la nostra màxima. En termes ecològics hauríem de tenir present que l’impacte positiu de prendre aliments ecològics pot arribar a veure’s eclipsat si en som uns malbaratadors: el menjar es cultiva, s’envasa i es transporta. Es consumeixen molts recursos naturals perquè tinguem menjar a taula. No és trist que acabi a les escombraries?\nLa campanya “De menjar no en llencem ni mica!” la desenvolupa l’associació Espai Ambiental i vol conscienciar i donar eines per reduir el malbaratament d’aliments mitjançant activitats educatives, tallers, xerrades i les xarxes socials.


Inversió milionària per reviscolar els polígons industrials de la demarcació de Barcelona | La torre del Palau\nper Jordi Bes , Barcelona, 14 de juny de 2017 a les 06:45 |\nMercè Conesa ha presentat el pla per modernitzar els polígons | Òscar Giralt/Diputació de Barcelona\nEls polígons industrials de la demarcació de Barcelona es posaran al dia. La Diputació ha engegat un pla de modernització d'aquests espais, al qual destinarà 30 milions d'euros per millorar-ne la qualitat amb inversions d'alt impacte entre aquest any i el 2018. El finançament es complementarà amb 15 milions més que aportaran els ajuntaments i empreses. La Diputació preveu que el pla implicarà millorar la competitivitat de les empreses que s'hi ubiquen, fer-les créixer, crear llocs de treball i incrementar el PIB industrial català.\nSegons la presidenta de la corporació, Mercè Conesa, el pla "no és per obrir nous polígons", sinó que els existents funcionin "millor" i estiguin "en condicions per acollir noves empreses", i és que el 40% de la seva superfície no té activitat. Els municipis hauran de presentar els seus projectes i la intenció de la Diputació és prioritzar els de fora de l'àrea de metropolitana per, segons Conesa, aconseguir que "el territori no es desertitzi" i tenir un país equilibrat on també s'inverteixi en localitats mitjanes i petites.\nLa primera convocatòria per presentar els projectes s'obrirà el setembre. El vicepresident segon, Marc Castells, ha destacat que molts polígons estan "obsolets" –la meitat són anteriors al 1978- i ha considerat que, malgrat ser peces clau per a la competitivitat, han estat "menystinguts" durant molts anys. Castells ha defensat que aquests espais industrials són una peça clau per fer que la indústria representi el 25% del PIB català el 2020; ara com ara aquest sector representa el 19% del PIB.\nLa iniciativa l'han presentat aquest dimarts Conesa i Castells en un acte a l'Escola Industrial amb alcaldes. Forma part del Pla d'Actuació de Mandat (PAM) 2016-19 de la Diputació, la qual estima que amb ell augmentarà la competitivitat de 6.000 empreses i 120.000 treballadors. A més, es proposa potenciar la col·laboració publicoprivada, cosa que implicarà que es completi amb una inversió d'entre 10 i 20 milions a càrrec d'ajuntaments i empreses. En funció del projecte, el cofinançament de la Diputació oscil·larà entre el 50% i el 75% del cost.\nActuacions integrals i puntuals\nLes inversions serviran per modernitzar els polígons en matèria d'infraestructures, serveis i promoció. S'instal·larà fibra òptica, es millorarà la mobilitat i l'estalvi energètic (mitjançant plaques solars), entre altres. Les mesures s'implementaran amb dos tipus d'actuacions: plans integrals en polígons de més de 50 hectàrees i més de 100 empreses o de 1.000 treballadors, i projectes d'intervencions puntuals per als que tinguin més de cinc hectàrees i més de 10 empreses o més de 100 treballadors.\nEl pla parteix d'una anàlisi acurada de l'estat dels polígons. La demarcació de Barcelona en té més 1.075. Més de la meitat (60%) ocupen menys de 10 hectàrees, tot i que la superfície mitjana és de 19,2 hectàrees. S'estima que el 40% de tota aquesta superfície està sense activitat econòmica i que el 48% dels polígons i el 58% de les naus són anteriors al 1978. Les principals mancances són en manteniment i conservació, subministraments bàsics, mobilitat, seguretat, serveis a les empreses i persones, i telecomunicacions.\nUn polígon a Sant Quirze del Vallès. Foto: Ajuntament de Sant Quirze\nSocietat, indústria, polígons industrials, Marc Castells, Mercè Conesa, Diputació de Barcelona, Barcelona\nCal que ho paguem entre tots?\nPer Miquel200 el 14 de juny de 2017 a les 11:21\nNo seria més lògic utilitzar incentius fiscals i carències per fomentar que s'estableixin empreses en comptes de posar-hi diners?


Situacions de discriminació | IO-Disgital\nEstàs aquí: Pàgina d'inici > Drets > Igualtat d’oportunitats > Situacions de discriminació\nLes situacions de discriminació en les que les persones amb discapacitat es poden trobar són múltiples, algunes molt evidents, però d’altres no tant. Oferim a continuació alguns exemples per tal que ajudin a facilitar la identificació de possibles situacions de discriminació.\nQuan ens trobem en qualsevol d’aquests casos de discriminació cal actuar i prendre les mesures pertinents i demanar l’assessorament dels òrgans pertinents per tal de resoldre aqeustes situacions.\nExemples de discriminació en temes d’ocupació:\nDiscriminació directa: quan en l'oferta d'un lloc de treball s'exclou de forma directa a les persones amb discapacitat.\nDiscriminació indirecta: quan per a un lloc de treball es requereix una titulació acadèmica que una persona amb discapacitat intel·lectual no té, i tanmateix per a la realització de les tasques del lloc, no és necessària.\nExemples de discriminació als serveis socials:\nDiscriminació directa: quan s'exclou directament les persones amb discapacitat de l'oferta d'un servei.\nDiscriminació indirecta: quan una persona cega vol sol·licitar un servei i els documents de sol·licitud d'aquest servei no estan disponibles en braille.\nExemples de discriminació en temes de formació:\nDiscriminació directa: quan es nega directament a les persones amb discapacitat la participació en un curs de formació.\nDiscriminació indirecta: quan un curs de formació s’imparteix en un cinquè pis d'un edifici sense ascensor i una persona en cadira de rodes vol participar en aquest curs.\nExemples de discriminació en els serveis sanitaris:\nDiscriminació directa: quan en un centre de salut no atenen una persona amb discapacitat intel·lectual que tingui dificultat d'expressió perquè els costi entendre el que li passa o necessita.\nDiscriminació indirecta: quan l'única via per sol·licitar una ambulància és a través d'una trucada, i la persona que vol sol·licitar-la és sord-muda. O quan l'alçada mínima d’una màquina de mamografia no és suficient perquè una dona en cadira de roda hi pugui accedir amb normalitat.\nExemples de discriminació en l’àmbit del lleure:\nDiscriminació directa: quan no es permet l’accés a una atracció de fira a una persona amb discapacitat.\nDiscriminació indirecta: quan una persona amb discapacitat intel·lectual no sap escriure i l’única via possible per formar part d'una activitat de sigui la d'omplir un full d'inscripció.\nOficina per la No Discriminació: Servei de la Regidoria de Drets Civils de l’Ajuntament de Barcelona per promoure els Drets Humans, garantir la igualtat a tota la ciutadania i lluitar contra qualsevol forma de discriminació.


El director de GAIA, Tomás Iriondo, aprofundeix en la innovació col·laborativa per a la transformació de les empreses - Cercle d’Economia de Mallorca\nEl director de GAIA, Tomás Iriondo, aprofundeix en la innovació col·laborativa per a la transformació de les empreses\nTomás Iriondo, al capdavant de l’Associació d’Indústries de Coneixement i Tecnologia d’Euskadi (GAIA), que compta amb més de 311 empreses tecnològiques, va dedicar una jornada de treball per a analitzar la situació del sector.\nAmb la finalitat d’accelerar la transformació d’empreses, el territori i la societat per a posicionar-se davant la nova economia i els reptes del futur, Iriondo ha destacat que, com que els models de negoci han canviat, s’ha de dotar d’intel·ligència al producte per a poder prestar serveis.\nPer a això, i sempre aplicant l’economia de les dades i la digitalització dels continguts o coneixements, l’aportació de valor haurà de contenir tres elements clau: la transició digital, la transició ecològica-climàtica i la transició tecnològica-sanitària.\nL’èxit d’aquesta transformació significa una gran responsabilitat dels clústers.\nDesprés de reunir-se amb els directors generals d’Innovació i Ciència i amb diferents representants d’empreses balears, Tomás Iriondo, va repassar en la conferència del Cercle, a l’Hotel Melià Innside de Palma, els processos estratègics d’adaptació d’empreses mitjançant la innovació col·laborativa i disciplines com l’enginyeria, l’electrònica, la informàtica, les telecomunicacions, i la ludificació.\nBiolínea passa a formar part dels socis col·laboradors del Cercle\nIñaki Gabilondo disseciona en el Cercle els desafiaments del futur i reclama acords globals


orientant-me: d’octubre 2008\n27 d’octubre de 2008\nMentre molts orientadors catalans corrien a Toledo a la lliga espanyola, alguns ens quedem aquí. Probablement desmotivats pel fet que un dels dos dies es corre en zona urbana.\nBé, un cop aquí, aprofitarem i seguim amb el pla d'entrenament per aquesta temporada i molt millor si és sobre mapa. Aquest cop toca a Canyamars.\nJo pensava que es correria en el mapa on vaig orientar-me per primer cop ara fa uns 3 anys. Però no, aquesta és una zona propera però no és el mateix lloc. Llàstima perque em feia "ilu" tornar a correr per on em vaig perdre temps enrere.\nA la cursa cometo força errors però acabo motivat perque tot i els 440m de desnivell en només 5km em noto bé físicament i aquesta sensació ja no la notava des d'abans de començar a notar molesties al genoll!!\n24 d’octubre de 2008\nEntreno a Rupit\nJa que no vaig poder correr a Rupit per estar treballant, tocava anar-hi a fer un entreno.\nEl terreny es impressionant, i més ara a la tardor que és tot ple de fulles a terra. El dia era humit i això encara ho feia més bonic.\nL'únic "problema" que té el terreny es que és tot plagat de filferros espinosos i per emportar-me'n un record em vaig esgarrinxar amb uns quants d'ells .\nTot i així, vaig acabar l'entreno, que no sempre es pot correr en una zona com aquesta!!!\nCampionat Catalunya Nocturn - Santpedor\nMateix mapa on es va correr una copa catalana l'any passat però ampliat. També s'utilitzava la part urbana del poble on s'han corregut diversos Sprints.\nLa sortida en massa no em motivava massa però haig de reconeixer que em va anar molt bé per entrar en mapa i que també em va semblar divertit.\nFins a la fita8 bé però a la fita9 cometo un error que em fa perdre el grup amb el que corria i practicament corro la resta de la cursa sol fins a les ultimes fites. Les distàncies a la nit se'm feien llargues. Sobretot al creuar zones obertes on no hi ha cap punt de referencia. A les papallones torno a veure alguns corredors.\nTot i no fer un bon resultat em va semblar interessant, divertit i un bona cursa-entreno per a aquesta època de la temporada.\n13 d’octubre de 2008\nDiumenge 12 d'octubre, cursa de Copa Catalana a Vilassar de Dalt. L'any passat s'havia corregut una popular en la zona urbana del municipi.\nTerreny típic del litoral català. Molt de desnivell, vegetació densa i gran quantitat d'elements rocosos.\nFins a la fita 8, gran exigencia fisica. A partir d'aquí augmenta la dificultat tècnica, majoritariament en baixada.\n2 d’octubre de 2008\nEls dies 27 i 28 de Setembre hi havia lliga espanyola a Guadix. Sempre que m'he orientat per aquestes terres he trobat terrenys de lo més tècnics i interessants i al mateix temps mapes de bona qualitat. Aquest cop no ha sigut diferent.\nEl divendres vam pujar fins al Pozuelo i vam improvitzar un Model Event. De fet els terrenys no tenien res a veure però algo és algo. Al arribar allí, mira per on, ens trobem un grup que han organitzat un entreno i que ens conviden a fer-lo amb ells! Collonut!!\nEl dissabte comencem amb la mitja i a la tarda, despres de més de 3h de quarentena, l'sprint. La mitja va ser el mapa que més vaig disfrutar de tots. Plè de laberints de tallats i formes del relleu que obliguen a baixar el ritme i també algun tram on els desnivells obligaven a apretar fort amunt. En aquest mapa la rapidesa de lectura i interpretació fan guanyar segon rera segon als més tècnics.\nL'Sprint... bé, tot i ser molt tècnic per la presencia de les cases-cova, sobre les quals es troben algunes fites, aquesta no és la modalitat que més disfruto...!\nEl diumenge a la llarga ens havien previngut que seria molt llarga i dura i la veritat és que va just al contrari. Els van quedar els traçats una mica curts (en Roger 59min). Tècnicament no tenia la dificultat del dia anterior però no deixava de ser un mapa divertit. Esperant estar unes 2h corrent arribo al final sense haver-ho donat tot..... culpa meva per no haver anticipat la cursa en el seu global... ;-)\nEOC 2018 Long: GPS Analysis, Maps & Results - Olav Lundanes (NOR) won a very tight battle in the men’s class at the European Championships (EOC) long distance 2018 while Tove Alexandersson (SWE) was 5 ...


Liberum libri: pràctica cultural fallera - Rocafort a peu plaRocafort a peu pla\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Ciutadania, Cultura i s'ha etiquetat en #fallessenseetiquetes, carles alós, comeig, cultura popular, edu marco, falla el castell museros, falla museros, falla plaça jesús, falles i bar torino, j m izquierdo, juanjo medina bonilla, liberum libri, núria garcia berga, pau sif, pedro nebot, revista Cendra per uardo-1. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 pensaments a “Liberum libri: pràctica cultural fallera”\nEva el març 21, 2020 a les 11:49 am ha dit:\nÉs un projecte molt bonic i necessari, segur que ho recuperàreu amb força i moltes ganes. Mentrestant, aprofitarem per a llegir a casa.\nuardo-1 el març 21, 2020 a les 10:11 pm ha dit:\nSí que són dies estranys, sí, i cal disciplina per a mantindre bon ànim 😉\nLlegir ajuda, salut!


Torna l'exitós 'Dramaburg', de Carlos Perelló, ara a l'Àtic 22 - Teatre Tantarantana\nTorna l’exitós ‘Dramaburg’, de Carlos Perelló, ara a l’Àtic 22\nDesprés d’una estrena amb excel•lents crítiques i de guanyar el tercer premi de la beca Despertalab 2016, torna als escenaris Dramaburg, el text de Carlos Perelló que reflexiona, entre d’altres moltes coses, “sobre la civilització de l’espectacle.” El projecte significa el naixement de la companyia Dramabug, formada per Laia Alberch, Rafa Delacroix, Guillem Gefaell, Georgina Latre, Carlos Perelló i Xavier Torra. Els acull la Sala Tantarantana, al seu intimista Àtic 22 del 8 al 25 de febrer.\nDramaburg és, per damunt de tot, un conte. Una història sobre un periodista rigorós i entusiasta que es deixa seduir pels encants de la indústria de l’espectacle i acaba evocat a l’experiència frívola i narcòtica del llenguatge televisiu. I finalment a la corrupció de la seva professinalitat.\nUn jove periodista es capbussa dins de les entranyes de l’esdeveniment més glamurós de l’any. Retransmetent en directe per a tothom, vol, amb una única pregunta, despullar l’estrella principal de l’espectacle, deixant en evidència la seva superficialitat i inconsciència. Però la gala convertirà la puresa del periodista en part de l’espectacle, utilitzant-la per mantenir l’audiència al màxim fins a un final explosiu.\nDramaburg gira a l’entorn de mostrar com som capaços de convertir tot allò que hi ha de pur en nosaltres en un producte, convertint-nos en còmplices i turistes de la perversió de la societat. Des l’onze de setembre de 2001, la ficció i l’espectacularitat de Hollywood i dels mitjans de comunicació ens han explicat la construcció del nostre món. Aquest fenomen s’ha multiplicat de forma viral amb l’arribada de les xarxes socials. Actualment, la nostra vida és un aparador, i ens sentim empenyats a convertir la nostra experiència vital en un subproducte.


Com controlar l'ús informàtic dels treballadors durant l'horari d'oficina?\nCasa >Empleat Monitor d'activitat >Com controlar l'ús informàtic dels treballadors durant l'horari d'oficina?\nPublicat 21 Agost 2016\nSens dubte, l'ús informàtic de empleat de seguiment s'ha convertit en una necessitat per a molts directius responsables d'un departament o una oficina d'una gran empresa. Aquestes titular busquen maneres eficaces de controlar l'ús d'ordinador d'empleats durant l'horari d'oficina.\nPer què cal fer ús de les computadores dels treballadors?\nD'una banda, alguns empleats a l'oficina podria passar massa temps en el seu propi negoci amb ordinador, com la visita a la cistella de llocs, jocs en línia, xerrant amb altres a través d'eines que xerren com Skype, en lloc de centrar el seu treball tot cor. Definitivament, Aquestes accions es disminueix la productivitat dels empleats i augmentar costos innecessaris per a empresaris.\nD'altra banda, alguns empleats poden perdre fins i tot la informació confidencial als competidors de la companyia, com ara contractes de comerç, preu de producte, tecnologia. Aquestes accions portarà desastres catastròfics al desenvolupament de l'empresa. En aquests casos, a controlar l'ús d'ordinador d'empleats permetria titular evitar la crisi i reduir les pèrdues per endavant!\nPorfessional i barat empleat programari de Monitorització\nLes dues raons principals sobre empènyer molts directius a buscar formes de veure què treballadors estan fent amb els seus ordinadors. Com a resultat, moltes empreses decideixen instal·lar programari de monitorització avançada com Micro Keylogger en els ordinadors dels empleats, on els usuaris són capaços de controlar tot dirigit a l'ordinador de destinació.\nMicro Keylogger és especialment adequat per a petites empreses ja que el preu és raonable i l'efecte de seguiment és bo. Microkeylogger es suporta la instal·lació remotament i silenciosament sense avisar els usuaris informàtics, que també es pot apagar / remotament mitjançant panell en línia. Ajuda als usuaris controlar tot el fet a l'ordinador com pulsacions del teclat mecanografiat, història del lloc web, registres de xat escrits a llocs de xarxes socials, arxius utilitzat i buscat. Microkeylogger permet els usuaris controlar l'ús d'ordinador d'empleats remotament i secretament.\nTrets clau de programari espia Microordinador:\nMireu els trets clau de Micro Keylogger.\nFacebook & Registres de MySpace\nMicrokeylogger pot ser la millor solució per a aquells directius que volen controlar l'ús d'ordinador d'empleats per tal d'augmentar la productivitat dels empleats i reduir la crisi d'informació confidencial. Si vostè també té els mateixos problemes, tractar de Micro Keylloger que segurament no el deixarà avall!\nEtiquetats:increase employee productivitymicro keyloggerMicro Spy Softwaremonitor employeescontrolar l'ús d'ordinador d'empleats


El Trofeu de vela Caixabank Comte de Godó repeteix campions en aquesta 46a edició – Port Olímpic\nMés de 70 embarcacions han disputat aquest cap de setmana una nova edició del Trofeu de vela Caixabank Conde de Godó.\nLa 46a edició del Trofeu Caixabank Conde de Godó, que obria la temporada peninsular de vela d’alta competició, no ha deparat sorpreses i les divisions de Creuer s’han imposat els guanyadors de l’any passat: ‘Rats on Fire’ (CN Arenys) en ORC 0-1, ‘Laplaza Assessors’ (RCN Barcelona), en ORC-2 i ‘Vertigen 2’ (CN el Balís) en ORC 3-4, També el ‘Bribón Movistar “(RCN Barcelona) el ha fet en els monotips J80 (de 8 metres d’eslora)\nEn aquesta edició, els camps de regates del Reial Club Nàutic de Barcelona han tingut vent irregular. Això va provocar la suspensió de la jornada de divendres per falta de vent i amb tres mànigues disputades el dissabte, diumenge la flota de creuers només van disputar una mànega sota vent del sud-oest de 10-12 nusos, confirmant la superioritat dels favorits.\nNeix el Circuit Mediterrani de Vela\nEls reals clubs nàutics de Palma, Barcelona i València han creat el Circuit Mediterrani de Vela, que s’ha estrenat aquest 2019 amb la inclusió de la Sail Racing PalmaVela (8-12 maig), del Trofeu de vela Caixabank Comte de Godó (23- maig 26) i del Trofeu SM La Reina (5-7 juliol).\nRestringit a la participació de creuers ORC, el Circuit Mediterrani de Vela compta amb una classificació per cada classe, en la qual se sumarà la puntuació corresponent a la posició que cada vaixell ha obtingut en la classificació general final de cada regata, sense cap descart.\nTots els vaixells participants en alguna de les tres competicions que conformen el torneig puntuaran per al mateix, però només podran optar al títol de vencedor del Circuit Mediterrani de Vela aquelles embarcacions que hagin pres part en almenys dues de les tres regates.


El centre de dia Lluís Alcanyís reprén l'atenció presencial de tallers i teràpies grupals amb mesures de prevenció sanitària | Castelló Extra\nEl centre de dia per a la prevenció comunitària de conductes addictives atendrà amb cita prèvia\nEl centre de dia terapèutic per a la deshabituació, rehabilitació i reinserció social Lluís Alcanyís ha représ l’atenció presencial dels tallers i teràpies de grup complint amb totes les mesures de prevenció sanitària per a garantir la seguretat de professionals i usuaris. Aquesta setmana s’han iniciat els primers grups de teràpia que acudeixen al centre de dia on a més dels tallers grupals també es dóna una atenció individual i familiar.\nLa reobertura del centre i volta a l’activitat presencial arriba després que la Junta de Govern Local donara llum verda al pla de desescalada presentat per la regidoria de Sanitat per a reobrir aquest espai municipal i reprendre les sessions, segons el protocol establit pel consistori en el marc del Pla de prudència, responsabilitat i seguretat en la desescalada a la nova normalitat. D’aquesta manera tornen les atencions individuals i els tallers terapèutics i ocupacionals del centre així com les teràpies grupals per al tractament de l’alcoholisme, d’addicció a la cocaïna, de ludopatia i de mares i pares d’adolescents consumidors de cànnabis que es duran a terme de manera presencial amb mesures de protecció i prevenció sanitària.\n“El centre de dia Lluís Alcanyís realitza un servei fonamental per a ajudar a les persones que tenen problemes de dependència i de conductes addictives” indica la regidora de Sanitat, Silvia Gómez, qui assenyala que “des de l’Ajuntament portem temps treballant per a poder reprendre aquest servei amb totes les mesures sanitàries i garanties per a usuaris i professionals”. Entre les mesures adoptades, a més de l’ús obligatori de màscara, es realitzaran controls de temperatura corporal i es facilitarà gel hidroalcohòlic a totes les persones que accedisquen al centre, que només seran ateses amb cita prèvia. Pel que respecta a l’immoble s’han emprat cartells i senyalització amb les recomanacions sanitàries.\nEncara que durant l’estat d’alarma les sessions terapèutiques s’havien vist interrompudes de manera presencial, els usuaris igualment van rebre assistència de manera telemàtica. En total ha sigut ateses 114 persones, 11 d’elles en situació crítica. Amb posterioritat al confinament han sigut ateses presencialment 51 persones i hi ha programades entrevistes i grups de teràpia per a 112 usuaris més. Precisament aquesta setmana els quatre tècnics del centre de dia han représ el contacte presencial amb el primer grup de teràpia,el de l’addicció a la cocaïna i, per a la setmana vinent, estan previstes les sessions per al d’alcohol, ludopatia i el de pares i mares d’adolescents consumidors de cànnabis. També aquesta mateixa setmana han entrat en funcionament el taller ocupacional i terapèutic amb totes les mesures de protecció i prevenció sanitària.


Més de 300 persones es van manifestar el 24 d'abril a Sant Vicenç de Castellet per expressar el rebuig a la possible instal·lació d’un abocador al Ginebral o a Vallhonesta i per mostrar el suport a l'ampliació del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac.\nLa manifestació estava convocada per la plataforma cívica No a l’abocador i sí al corredor natural del meandre. El punt de trobada va ser davant de l’Ajuntament de Sant Vicenç.\nL'equip de govern de Sant Vicenç, format per ERC i CiU, segons va aprovar en junta de govern, rebutja la possible instal·lació de l'abocador i mostra el seu suport a les accions organitzades per la plataforma, i per tant es va adherir a aquesta concentració, així com al seu manifest, aprovat el passat 4 d'abril en aquesta localitat.\nL'actor santvicentí Joan Maria Segura va fer la lectura del manifest en contra de l'abocador. l'acte va comptar amb la presència de l'alcalde de Sant Vicenç, Valentí Carrera, de l'alcalde de Rellinars, Àngel Puig, i del regidor .... de Castellbell i el Vilar. Nombrosos representants polítics d'altres ajuntaments (Manresa, Santpedor...) es van sumar a la protesta.\nEls ajuntaments afectats per l'abocador de Rellinars consensuaran com protegir la zona [Vilaweb El Punt, 25-04-04]\nUnes 300 persones participen en la segona concentració de rebuig ara a Sant Vicenç de Castellet\nLa segona concentració de la Plataforma Cívica No a l'Abocador, contrària a la instal·lació que es vol fer a la zona del Vallès Occidental del Ginebral, a Rellinars, va aplegar un altre cop unes 300 persones, en aquest cas a la població bagenca de Sant Vicenç de Castellet. Era la segona acció reivindicativa després de la concentració que van fer la setmana passada a Rellinars i que va servir per arrencar el compromís dels tres ajuntaments afectats per la construcció de l'abocador -Rellinars, Sant Vicenç i Castellbell i el Vilar- de trobar una fórmula consensuada per protegir la zona entre Sant Llorenç i Montserrat.\n25/04/2004 P. BRUNET / J. ALEMANY Sant Vicenç de Castellet\nEls responsables de la plataforma buscaven, precisament, arrencar un compromís de fer pinya per intentar preservar la zona del Ginebral, a Rellinars (Vallès Occidental), i de la serra de Vallhonesta (Bages), dels tres ajuntaments afectats, per la possible ubicació d'aquest equipament. Un estudi encarregat pel Consell Comarcal del Vallès Occidental situa com a zona possible per fer-hi l'equipament de residus inerts aquest indret, tot i que també proposa tres zones més: a Coll Cardús de Vacarisses -on hi ha l'abocador actual, amb poc més d'un any de vida-, entre Sant Llorenç Savall i Gallifa, i entre Rubí, Ullastrell i Castellbisbal.\nEl cert és que fins ara els ajuntaments afectats han fet propostes diferents per preservar aquest espai natural. Des de Rellinars, l'equip de govern només diu «no» a l'abocador, i no està d'acord en l'ampliació que es proposa des de Sant Vicenç de Castellet del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i la Serra de l'Obac, mentre que des de Castellbell i el Vilar es creu que s'ha de preservar el corredor verd entre Montserrat i Sant Llorenç. Per això, una de les integrants de la plataforma, Montserrat Ambrós, es mostrava esperançada amb el compromís que havien adquirit els tres alcaldes per tractar la problemàtica conjuntament amb la plataforma, perquè «no n'hi ha prou de dir 'no', perquè no ens salva de res, sinó que volem saber què pensen fer per protegir aquests terrenys de manera definitiva». Amb la cançó de fons Això es pot salvar, del grup de rock Sau, la plaça de l'Ajuntament va ser l'escenari d'una protesta de prop de quinze minuts, i després de la lectura de diversos manifestos.\nExigències a la Generalitat\nIndependentment que els tres municipis afectats busquin una solució política per preservar els terrenys perquè finalment no s'hi instal·li l'abocador, una de les responsables de la Plataforma Cívica No a l'Abocador, Montserrat Ambrós, considera que també s'ha d'«exigir a la Generalitat que compleixi un dels punts de l'acord tripartit en què es diu que es protegirà tots els corredors naturals entre els parcs naturals». En aquest sentit, Ambrós explica que l'indret del Ginebral i la serralada de Vallhonesta, ja en terme del Bages, configuern un corredor verd enntre Montserrat i el Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i la Serra de l'Obac que s'hauria de protegir.\nTot i que des de la plataforma es considera que la societat civil ja «ha fet el que havia de fer i ja s'ha mobilitzat» i, per tant, ara és l'hora que «actuin els polítics», això tampoc vol dir que deixin de fer accions reivindicatives. De moment, ja han aconseguit unes 2.500 firmes contra l'abocador i pel pròxim 1 de maig, coincidint amb la festa del Panellet de Vallhonesta, s'estan preparant diverses activitats contra l'abocador.


LA COORDINADORA D'ENTITATS ENTREGA A JOAN MANUEL SERRAT EL 7è PREMI POBLE-SEC | Coordinadora d'Entitats del Poble-sec Coordinadora d'Entitats del Poble-sec\nLA COORDINADORA D’ENTITATS ENTREGA A JOAN MANUEL SERRAT EL 7è PREMI POBLE-SEC\nLa Coordinadora d’Entitats del Poble-sec va celebrar el sopar del seu 27è aniversari el passat divendres al vespre al centre cívic El Sortidor, i on hi van assistir prop de 130 persones de 36 entitats del barri. El president de la Coordinadora, Josep Guzmán va defensar el paper de les entitats que agrupen: “Totes ens trobem aquí per treballar conjuntament, tots teniu un punt de mira amb la identitat del barri que és el Poble-sec” i “penso que no hi ha gaires llocs en el món que treballin pel territori amb aquest tarannà, nosaltres el tenim i no el podem perdre”.\nA l’acte també es va lliurar el 7è Premi Poble-sec al cantautor Joan Manuel Serrat, conegut al seu barri com “El noi del Poble-sec”. Serrat ha rebut molts premis durant la seva trajectòria professional, però aquest reconeixement “em toca molt més, per això el col·locaré en el meu millor de la meva ànima”, confessava. El cantautor poble-sequi va expressar que “no hi ha res millor en la vida que la teva gent t’estimi” i va deixar clar que “aquest barri, és el meu barri”. I és que per Serrat “només hi ha un barri en la vida”, i és aquell, segons va dir, “on un neix i creix, on un aprèn les coses fonamentals de la vida entre la família, els mestres i els carrers”.\nLa regidora del Districte de Sants-Montjuïc, Laura Pérez va subratllar l’aposta de la Coordinadora “amb els projectes i sempre pensant amb quin és el futur d’un barri que s’ha anat adaptant a moltíssimes realitats i molt canviants”. També va referir-se a l’atenció a la gent gran del barri com a repte de la coordinadora, “són reptes que tenim molta capacitat d’afrontar-los i ho farem de la millor manera, sou un exemple per tota la ciutat”, deia.


5 dos i 5 preses per sobreviure a la Purga - Pel·lícules | Juliol 2021\n5 dos i 5 preses per sobreviure a la Purga\nPer Sarah Szabo/22 d'agost de 2018 7:59 am EDT\nNo hi ha vacances americanes com la Purga. De debò, no n’hi ha, i això és bo. Però, i si fos real, aquesta nit de l'any en què tot crim, inclòs l'assassinat, era legal? T'amagaries o vols buscar? Ets patriota o què?\nEl Purga franquícia té les mateixes emocions vicàries que un típic pel·lícula de zombis: imaginar un món sense lleis en el que sigui tu contra tots, matar o assassinar. Fins i tot després de quatre pel·lícules, és una premissa que està en plena exploració, com ho demostra el deu episodis de la Xarxa dels Estats UnitsPurga esdeveniment televisiu, que s'estrena el dimarts 4 de setembre.\nPosant el veí contra el veí, el germà contra el germà i, si el vessament de sang es demostri mínim, els efectes del govern contra la població d'una altra manera pacífica, el Purge és una competició difícil de guanyar sense comprometre's (o pitjor) moralment. Però, al llarg de quatre històries de supervivència, grana i pura anarquia, hem observat un bon grapat d’estratègies que ajudaran a qualsevol participant de Purge a arribar al final de la nit relativament sense danys, juntament amb algunes tàctiques que evitessin a tota costa. .\nEs tracta d’històries de ficció, de manera natural, i tots només estem jugant a l’entorn, però si el Purge realitzés la seva aparició, estaríeu preparats per superar-ho? Seguiu mentre anem desglossant una llista de les dosificacions i les coses no fetes de Purge night.\nFeu: Preparació prèvia\nPregunteu a qualsevol tipus de gestor sobre les cinc, sis o set punts de senar i obtindreu una resposta similar cada vegada: 'Una planificació adequada impedeix un mal rendiment. ' És un adagi que es pot aplicar a tot, des del servei de menjar fins a les primeres línies, i funciona també en el context Purge. Simplement, si us deixen sentir quan sonen les sirenes Purge i encara no heu creat un magatzem de filferro, Cookie Crisp i granades propulsades per coets, us mereixeu tot allò que us vingui, amic. Això és com esperar fins al 14 d’abril per començar a presentar impostos. Si no ho heu fet fins aleshores, no ho aconseguireu, almenys no a tot el vostre potencial. Es retardarà durant la temporada de Purga i es produiran danys.\nAquest és un principi que es mostra constantment Purga Les pel·lícules, que veuen que les persones que han pensat per davant solen sortir al davant, tret que siguin una parella rica que va criar un fill amb consciència, com a la primera pel·lícula, on una infracció menor va provocar un món ferit.\nEn cap lloc aquesta idea de la planificació prèvia és la clau de l’èxit més real que en el cas del personatge de Frank Grillo, Leo Barnes, que és bàsicament una marca de marca totalment fora del mercat. Punxador. També n’hi haLa primera purgaDmitri, que es va preparar per a la purga inaugural aconseguint, aparentment, un arrendament d'una nit per a cada arma que ha estat rentada a Staten Island. De totes maneres, heu d’anar a aprendre algunes arts marcials.\nNo: cultiveu escates\nPurge or no Purge, la clau per no matar sense pietat i violència els vostres veïns amb metralladores, martells i motoserra és no donar als vostres veïns una raó per matar-vos sense pietat i violència amb metralladores, martells i motoserres. Això es pot aconseguir només en general ser una persona bona i considerada a la vostra vida quotidiana i no donar a la gent cap causa per pensar sobre el vostre nom quan arriben les vacances anuals de 'l'assassinat legal'.\nBàsicament, tret que vulguis acabar en el teu propi personal Purga pel·lícula, no tingueu fama de Grumpy Gus. No, durant els altres 364 dies de l'any, heu de ser més Smilin 'Steve, donant brots i lliures i ajudant les velles a creuar el carrer. En cas contrari, el boig Carl, que es troba en el camí, podria ofendre la seva actitud, i li permetrà que els ganivets et donin un avantatge governamental.\nAquesta és una de les maneres obscures de què la Purga podria fer el món millor, d’una manera lògica torturada, d’una manera diferent. Penseu-hi: l’amenaça de mort és un combustible potent. Els companys d’habitació s’inspiraran a escombrar la fusta dura cada cop, per evitar plantar llavors homicides al cap. En cas contrari, la gent pot acabar comLa PurgaÉs la família Sandin, anomenada per veïns ressentits, amb grans objectius a l'esquena. Així que simpàtica amb la gent: ningú no guanya la Purga sola.\nFer: El sistema de companys\nLa Purgaés una sèrie de pel·lícules de terror sobre un concepte terrorífic. En aquest context, és perillós anar sol. Durant la nit de Purga, ser en qualsevol moment pot ser un bitllet d'anada i tornada a la morga local. No se sap mai quan un equip mermós de ciclistes de bicicleta de terra, marcs paramilitars o el KKK freaking podria estar a la volta de la cantonada, a punt de treure una picada de la població del país mitjançant una força aclaparadora.\nL’única persona de la història deLa Purga A la pantalla, qui realment treballa la ruta d'un sol exèrcit per a ell ésLa primera purgaDmitri, que passa el tercer acte de la seva pel·lícula passant per complet Rambo en una torre d'habitatges plena d'invasors ben armats. Però això només acaba sent així després que tot el seu equip sigui assassinat per vaga de drones, i l’únic motiu pel qual entra a la torre és reunir-se i protegir els seus amics restants.\nLa Purga: Anarquia tracta exclusivament del valor de l’amistat a les trinxeres, amb el protagonista el sergent Barnes passant d’un llop solitari impulsat per venjança fins a un defensor moralment just dels febles. Tots els altres nois de la pel·lícula es farien per no ser per la seva aliança amb Leo, però finalment salven la seva ànima. Capítols tal i com són, fins i tot Dmitri i Leo no ho podrien fer per si mateixos, no de cap any, de totes maneres.\nNo ho feu: emprenyat\nEns agradi o no, la Purga és una festa. És una festa horrible, plena de persones menyspreables egoistes, que intenten afrontar-se els uns amb els altres de maneres arruinades i arrebossades, però, tot i així, no deixa de ser una festa.És la vida.\nPer a això, probablement, partícips del Purge, fareu mesures per intentar gaudir-ne durant els temps d’inici de l’assassinat de 12 hores, potser per obrir-se una glaçada anyada del 2010 Quatre Loko o dos. Però, tot el que facis, no et fan embullar i penses que ets d'alguna manera invencible: no hi ha codis de trampes a aquests carrers.\nA tot el conjunt Purga Les pel·lícules, és increïble la quantitat de participants que serveixen de gènere de canó, girant pels carrers amb un abandonament temerari i un bateig de beisbol, tot i que demanen que la bala del franctirador. No deixis que això sigui tu. L’assassinat és legal per a tothom, al cap i a la fi.\nEls purgadors poden augmentar considerablement les seves possibilitats de sobreviure només per ser humils amb les coses, amagar-se en les escombraries com Oscar the Grouch i resar per l'alba. No us atrapin en actes elitistes d’assassinat ritual pretenciosos, que s’extingeixen amb massa freqüència. No us allibereu a la carretera en un dipòsit de tanc i amb una màscara de conillet, flexionant-se com si fossis el propi víking de Déu. D’aquesta manera, s’obté una cremallera al pit al pit dels herois reals. Ets vulnerable, actua igual.\nFer: Armar cap amunt\nDurant un període de dotze hores, la Purga és bàsicament de la guerra civil, i es tracta de la quantitat de persones que intenten iniciar-se en l'acció sense haver-hi cap armadura del seu costat.\nFins i tot els guàrdies de seguretat dels centres comercials porten armilles a prova de bala quan van a la feina, de manera que per què surten tants Purgers com si anessin a un raval del magatzem en lloc d’una massacre sense embuts? Són ellsintentant matar? Perquè això és el que sempre passa als dolents a nivell de carrer en aquestsPurga pel·lícules. Un minut ho viuen sense camisa, com si fos un porta gran, i al minut següent ho sónen realitat mort. Aquesta és la terrible estratègia de purga. Això és el que anomenem 'escacs dolents'.\nQuan es tracta del temps de purga, tothom sembla que la màscara és on es troba. Les persones es van posar més en compte en la seva màscara fantàstica Purge que no pas en els seus vestits de Halloween i van triar una elecció perfecta com si es dirigissin a un Mardi Gras de temes assassinats. Però sembla ser allà on la majoria de participants s’aturen, de manera prèvia. Ni tan sols porten cascos. Sabeu quina facilitat seria noquejar alguns matins només estar parats a la teulada i llançar blocs de cendres a la gent? La màscara Nixon no significa res per a la força bruta de la velocitat del terminal.\nEn certa manera, fer depuració és com anar amb bicicleta per carreteres en trànsit intens. Tens una aparença fresca, o vols tornar viu a casa?\nNo: sigueu obsessius\nDesprés de passar per cadascun Purga Pel·lícula amb un equip d’experts, hem determinat que la nit de la purga no és un bon moment per anar a arreglar partitures, per molt poc intuïtiu que sigui.\nMalgrat el fet que la Purga sembla existir expressament de manera que puguis venjar-te per un mal grau, una baixa remuneració o alguna altra injustícia, cap d’aquestes queixes val la pena morir, cosa que és absolutament pel que passarà si es demostra incapaç de deixant anar les coses.\nIncomptables Purga Els vilans de les pel·lícules moren en alguns turons solitaris al llarg de les quatre pel·lícules, des de l'adolescent que hi havia Any electoral que vol robar alguns aperitius d’una botiga de conveniència a tota la plantilla d’escoles de preparació que s’enreda de la primera pel·lícula que no podia deixar escapar un tipus.\nAixò és el que tenen en comú aquests agents pèssims: es concentren exclusivament en aconseguir un objectiu amb l'exclusió de tots els altres durant la nit de Purge i, a més, són assassinats. Amb freqüència, són assassinats de forma còmica, caient al costat de la carretera com a peons d’un sol ús, mentre que la gent que l’envolta treballa cap a objectius més nobles, com mantenir les seves famílies en seguretat.\nMira, sabem que heu estat esperant tot l'any per deixar escapar la bèstia, i sí, el vostre propietari probablement s'ho mereix. Però si se’n van la primera vegada, has de dir-li rentat. Et veuran si tornes a intentar-ho. Relaxa’t: sempre n’hi ha l’any que ve.\nlínia de temps de la matriu\nFer: Autoritat de preguntes\nAquí hi ha la gran mentida de la web Purga història, dins i fora de l’univers de la franquícia. Com la pel·lícula de precuela ho deixa clar, la veritat de la Purga és que mai s’ha tractat de legalitzar el delicte i de deixar que la gent es baralli entre elles. En canvi, sempre ha estat un pretext per a les potències governants per exterminar els anomenats indesitjables del país, també coneguts com 'probablement'.\nLa Purga no és un experiment avalat per la ciència o una tradició que obtingui resultats. És només un marc en què el govern pot enviar equips de mort fortament armats per netejar la nació de la seva classe inferior. És la política feixista en tots els sentits, i els feixistes que fan trampes.\nCom les pel·lícules de La Purga deixar clar, normalment al voltant del moment baix del segon acte, les regles de la Purga són altament flexibles i poden canviar en qualsevol moment. Si creieu que sou invulnerables perquè sou un polític d’alt nivell, o no al camp de joc del primer Purge, penseu de nou. Si tenen ganes, els que facin les normes els canviaran, només per desfer-se de tu. Podeu vestir la flor blava i lloar els Parents Fundadors de tot el que vulgueu, però això no és necessàriament una estratègia guanyadora. Confieu en els vostres amics i no confieu en el govern. Aquests nois són els que han començat això.\nNo: executeu en cercles d’elit\nAquí teniu una lliçó de Purge night: les persones de coll blau són bones i els rics són malament al mal. Ho sento si no esteu d’acord, però en el món de la Purga, és veritat.\nCom a obres d'art, les històries de La Purga centrem-nos molt en la desigualtat sistèmica: una economia nosaltres vers ells. En aquesta equació, podríeu pensar que seria del vostre avantatge acostar-se a la benestant elit a la nit de Purge, en compostos fortificats i allunyats de les massatges del carrer. Però el cos de les pel·lícules és una mentida d’aquest assumpte, demostrant que els operadors d’elit d’aquest univers són els més perillosos i els menys fiables.\nL’elit pot estar fora de perill de mobar-se, però a les pel·lícules també se’ls impedeix la idea que cap d’ells no es troba segur. No trobeu seguretat a una gàbia daurada, amic meu. Per descomptat, potser podreu insinuar-vos en les bones gràcies de la classe dominant i obtenir un favor o dos per a vosaltres respecte a la seguretat privada o la defensa domèstica. Però diverses pel·lícules han demostrat que aquestes rares d'elit es giraven constantment, flexionant la seva deslleialtat mentre es posaven bales al cap i canvien les regles de la nit.\nVoleu sobreviure a la Purga? Fer amistat amb alguns turons i anar a pescar a un parc nacional. Us donaran la mà amb camo i us mostraran com es pot mantenir un arbre. Fes el que facis, mantingues lluny dels responsables.\nFer: Deixar el país\nVoleu conèixer una gran ciutat? Toronto. Quina bonica rodanxa d’expansió urbana, aquella zona de Toronto Major. O si voleu clima més càlid, feu una ullada a Melbourne, Austràlia. Si esteu al sud-oest superior, podeu fer un viatge de cap de setmana a l’illa de Neebish, relaxant-vos a la riba del llac Huron i escapant-se de tant en tant, potser només per 12 hores més o menys, a la seguretat del sirope d’aur de la Sault Ste d’Ontario. Marie. Aquí tens moltes opcions. Els EUA estan plens de rutes d’escapament.\nBàsicament, com es va demostrar de forma memorable a la clàssica pel·lícula dels anys 80 WarGames, de vegades l’única manera de guanyar és no jugar. Si tens els mitjans i el motiu, fes-ho fora del país la nit de la Purga.\nNo vols tractar amb les autoritats d’un altre país? Molt bé: traslladeu un vaixell en alta mar a 12 quilòmetres i aproximadament, i sugeu lliurement al mar relativament sense llei amb una cervesa i un greix. O simplement moure’s, potser de forma permanent, de debò.\nSi els Estats Units alguna vegada van fer un dia d’assassinat nacional, probablement tindria el moment de penjar la ciutadania, oi? Si teniu diners per sortir-ne, només cal emigrar una estona, publiqueu-vos a Londres i espereu que tot s’acabi. Finalment, seràs a casa. Quant de temps pot durar aquesta tradició?\nFinalment, el nostre número un, 'si no hi ha res més, feu això' de consells nocturns de Purge: estigueu en tot moment a l'interior, sense excepcions. Bloquejar les portes i deixar-les tancades. Entra a la banyera i espera.\nÉs possible que hagueu adonat que les trames del document Purga les pel·lícules realment no es projecten fins que algú interactua amb el món exterior. Si voleu evitar-ho, feu la sessió. No envieu el correu, no intenteu combatre el trànsit i no us poseu en una posició en què els vostres i les vostres necessitaran cervesa, pizza o munició.\nHi ha una raó per la qual cap d’aquestes pel·lícules s’ha centrat massa en el que passa a les cases de la majoria de la gent durant la nit de la Purga, i és que, per a la majoria de la gent, la Purge és una experiència perfecta i acollidora. Es tracta de gent amb mitjons confusos amb AR-15 menjant popovers i cremant a través de reequivocacionsChrisley el coneix millor.\nLes pel·lícules mateixes estableixen que, en la seva majoria, les persones habituals no passen realment una després de l'altra durant la Purga. És viu i deixa viure, bebè - no començar res, no serà res. Així que convideu a alguns amics a passar una nit de joc i assegureu-vos de cuinar una lasanya o alguna cosa per a l'amable que tingui les seves funcions de guàrdia. Amb quatre pel·lícules d’evidències documentals de les quals es desprèn, està clar que la Purga és per a bojos, per tant, deixeu-ho els bojos. No cal sortir-hi. Només cal romandre dins i veure la televisió.\nrang de jedi\nmetge que va perdre episodis\ndrac de gel


AndorraTaula VIII | Andorra Taula - Page 4\nCategory Archives: AndorraTaula VIII\nCorona de pasta de full amb crema lleugera i maduixetes a la mel de mil flors\nPosted on dimecres 20 maig 2015 by Admin Posted in AndorraTaula VIII\nEl Restaurant Pizzeria Angelo d’Escaldes ha preparat un menú degustació #AndorraTaula pels llaminers que s’amaguen dins de tots nosaltres, fent un bon ús del foie gras o de la tòfona. Per culminar tot plegat, ens serveixen una corona de pasta de full amb una crema lleugera a la vainilla i maduixetes a la mel de mil flors. Uns postres que convenen perfectament a un menú digne de reis!\ncrema lleugera maduixes pasta de full Postres\nMil fulls de pedrers de vedella amb murgues i espàrrecs\nPosted on dimarts 19 maig 2015 by Admin Posted in AndorraTaula VIII\nLa Pizzeria Restaurant Angelo de Sant Julià de Lòria sorprèn amb el seu menú degustació #AndorraTaula. Conté propostes arriscades com el mil fulls de pedrers de vedella d’Andorra amb murgues i espàrrecs. Però és una aposta guanyadora perquè aconsegueixen una petita meravella de plat que agradarà als paladars més fins. Amb plats com aquests fa goig d’anar a menjar al Angelo, que com diu el seu lema és com menjar al cel.\nespàrrecs pedrers. murgues Vedella d'Andorra\nCostelles de porc glacejades amb mel a les fines herbes\nFer un àpat a Ca la Conxita és com un retorn a un passat més feliç, la de la cuina de la mare, de l’avia, plena d’amor i d’olles que van fent xup-xup. Per les jornades #AndorraTaula ens ha preparat un menú amb, entre altres delícies, unes costelles de porc cuites molt lentament perquè es desfacin a la boca, glacejades amb mel i a les fines herbes. Sens dubte, un referent de la cuina de sempre, la cuina de casa.\ncostelles fines herbes mel porc


10 dades carnoses sobre l'entrepà mcrib de mcdonald - Article\nEl que va començar com una alternativa d'hamburgueses s'ha transformat en una obsessió cultural de bona fe. Introduït el 1981, l’entrepà McRib de McDonald’s no sempre tenia el seguiment rabiós que presumeix avui. Amb l’anunci del seu retorn després d’un any més de jubilació, aquí teniu 10 coses que potser no sabríeu sobre els menús del menjar ràpid de Halley's Comet.\n1. LA SANDWICH CONTÉ 70 INGREDIENTS.\nA la McRib hi ha més que un porc triturat de salsa barbacoa en un pa amb cebes i adobats. L’entrepà conté uns sorprenents 70 ingredients diferents, els menys inofensius són “trossos de porc com les tripes, el cor i l’estómac escaldat”. Afegiu-hi una mica d'azodicarbonamida, sulfat d'amoni, mono- i diglicèrids etoxilats i ... bé, teniu la idea.\n2. LA CARN DE CANGUR ÉSNOUN DELS INGREDIENTS.\nUna llegenda urbana persistent que persisteix a Internet diu que la pasta en forma de costella està realment feta dels famosos roos d'Austràlia. (No ho és.)\n3. FA MÉS DE 35 ANYS QUE HI HA VOLTAT.\nEl McRib va debutar als menús de McDonald’s el 1981, però no va ser un èxit immediat. Es va treure dels menús el 1985 a causa de les males vendes. El 1994, el gegant de menjar ràpid va tornar a intentar-ho i va obtenir un major èxit amb el McRib. El 2005, l’entrepà es va tornar una mica més esquiu, apareixent només per períodes de temps limitat. (Per trobar el McRib més proper, hi ha un McRib Locator).\n4. VA ESTAR INSPIRAT PER UN VIAGE A CHARLESTON, CAROLINA DEL SUD.\nRene Arend, que va exercir de xef executiu de McDonald's del 1976 al 2004, es va inspirar a crear el McRib després de consumir diversos entrepans de porc tirats durant un viatge a Charleston. Va pensar que la combinació de sabor 'hauria de superar-se realment'.\n5. VOSTÈ POT AGRAIR LES AGRICULTORS DE POLLENES PER LA INVENCIÓ DEL MCRIB.\nResulta que McNuggets, que va debutar el 1979, va ser tan popular que McDonald’s no va poder mantenir-se al dia amb la demanda. Com va dir ArendMàximel 2009, 'No hi havia un sistema per subministrar prou pollastre. Vam haver de plantejar-nos alguna cosa per donar a les altres franquícies un producte nou. Així, el McRib va sorgir a causa de l'escassetat de gallines '.\n6. PODEU AGRAIRLES PEDRESPER LA SEVA TORNADA.\nDesprés de vendes mediocres, el McRib va ser retirat del menú nacional el 1985. Quan es va produir l'acció en directeEls Picapedrava arribar als cinemes el 1994, McDonald’s va aprofitar la semblança entre les costelles de la llosa al cim del Flintmobile i el pastís de porc, i el va recuperar com a vinculació de la pel·lícula. Rosie O'Donnell era al comercial, però John Goodman ho va rebutjar.\n7. LA SEVA FORMA ÉS MOLT INTENCIONAL.\nEl McRib és famós per no contenir costelles, per què sembla una llosa de costelles? Perquè, per això. 'Alguns van pensar, per què no només fer-ho rodó?' recorda Arend. 'Hauria estat més fàcil. Però volia que sembli una llosa de costelles ”. Així que ja ho teniu.\n8. L’any 2011, MCDONALD’S va acollir la cerca del dorat MCRIB.\nNo sabem exactament què vol dir això, però sembla que hi havia Golden McRibs 'pràcticament amagats a McDonald's a tot el país'. Esdeveniments anteriors de McRib: el concurs “Legend of the McRib”, que demanava als fans que creassin una història mítica per al sandvitx (potser d’aquí va sorgir la llegenda de la carn de cangur) i tres recorreguts de McRib Farewell, el 2005, 2006 i 2007.\n9. UNA PETICIÓ (FALSA) PER SALVAR EL MCRIB ES VA DESTACAR AL LLOC WEB DE MCDONALD EL 2005.\nVa ser patrocinat pels productors de porcs desossats d'Amèrica.\n10. EL PROCÉS DE CONVERTIR LA CARN EN UN PATTY MCRIB TRIGA UNS 45 MINUTS.\n'La carn de porc es trosseja, es condimenta i es forma en una forma que sembla una costella al darrere', va dir Rob Cannell, antic director de la cadena de subministrament dels Estats Units de McDonald's.Màximel 2009. 'Aleshores el congelem. Tot el procés, des de la carn de porc fresca fins al McRib congelat, dura uns 45 minuts '.\nUna versió anterior d’aquest article es va publicar el 2011.\nGinger Ale, Ginger Beer i la història de la mula de Moscou


Naudi, obert a parlar «amb tothom» tot i no ser claus - El Periòdic d'Andorra\nNaudi, obert a parlar «amb tothom» tot i no ser claus\nDiu que qui ha de moure fitxa són els grups amb més consellers\nCarles Naudi celebra els resultats electorals. | MARICEL BLANCH\nCiutadans Compromesos (CC) concorria a les eleccions com a formació parroquial independent, si bé la presència de persones del seu entorn a terceravia i DA, i el fet que cap de les dues formacions presentés llista a la parròquia, feia que tothom pronostiqués un lloc clau per a una candidatura que partia com a favorita. Finalment, però, els resultats han deixat Carles Naudi i Raul Ferré en un segon pla. Amb els resultats ja una mica més païts el cap de llista de CC considera que «tot està molt verd» per anticipar moviments. Naudi va reiterar que mantenen la voluntat de ser independents i «qui ha de moure fitxa són els grups que més consellers van obtenir».\nCom han anat insistint al llarg de tota la campanya electora, «nosaltres no anem en contra de ningú» i defensen «el diàleg i el consens», per la qual cosa, considera que «si hi ha algú que vulgui seure per parlar, ens trobaran. Estem oberts a parlar amb tothom». Ara bé, el massanenc també va ser realista. «Les composicions aritmètiques poden ser moltes, amb o sense nosaltres», va exposar. El seu objectiu, però, és que si hi ha alguna força que vulgui pactar amb ells, ha de tenir clar que tindran voluntat «de complir el contracte que és el nostre programa electoral».\nD’altra banda i davant el fet que per deixar de ser consellers no adscrits i tenir grup parlamentari haurien de disposar d’un altre escó, Naudi li va restar importància a la situació. «El fet de tenir grup o no importa pel minutatge i també pels recursos econòmics, però en la legislatura passada jo en vaig utilitzar pocs. Al final els 28 consellers valen igual i voten igual i des del moment de sortida ja sabíem que seríem dos. És un tema que no es preocupa», va assegurar.\nPel que fa a la decisió de CC de convertir-se en partit polític, va explicar que era un acord previ a les eleccions, però que serà una qüestió que deixen en mans dels altres integrants del grup.


Els accidents de trànsit costen 400 euros a l'any a cada ciutadà | Consumer\nEls accidents de trànsit costen 400 euros a l’any a cada ciutadà\nEl director de l'Institut Nacional de Trànsit i Seguretat Viària, Luis Montoro, estima en 16.000 milions d'euros anuals les despeses d'hospitalitzacions, indemnitzacions, costos materials del vehicle, costos de gestió i despeses socials.\nMontoro va revelar aquesta dada en la XXI edició de la Universitat d’Estiu de Gandia, on va coordinar el curs ‘Investigar, intervenir i formar en la prevenció dels accidents de trànsit: una manera de salvar vides’.\nEl Catedràtic de Seguretat Viària va aportar altres xifres impactants: a Espanya es produeixen 15 morts al dia a conseqüència d’accidents de trànsit i més de 450 ferits. Cada dotze hores mor un vianant i cada tres dies un ciclista. Des que es va inventar el vehicle a motor, a la fi del segle XIX es calcula que a Espanya han mort 285.000 persones i prop de 16 milions han resultat ferides.\nA tot el món aquestes xifres ascendeixen a 45 milions de morts i més de 2.000 milions de ferits. La mitjana europea de morts per cada milió de quilòmetres és de 16, enfront dels 38 d’Espanya. Montoro afirma que el parc espanyol és vell ja que el 60 per cent dels 27 milions de vehicles que circulen per les nostres carreteres té més de cinc anys i una tercera part més de deu.\nA més, els espanyols revisem el vehicle de mitjana una vegada cada 6,3 mesos enfront dels tres mesos de mitjana europea. Respecte a les multes, s’han reduït des de les 309 per cada mil vehicles en 1980 a 89 per mil l’any passat. Això es deu a una menor proporció d’agents per vehicle circulant a causa de l’important augment del parc automobilístic. Els fets constaten que en els tres mesos següents a una denúncia greu existeix un 50% menys de possibilitats de sofrir un accident.\naccident cost cotxe


Bankpyme tanca la segona ampliació de capital després de captar un milió i mig d'euros\nEl Banc de la Petita i Mitjana Empresa ha tancat l'ampliació de capital després de captar un milió i mig d'euros. Segons l'entitat, l'ampliació que du a terme el banc des del començament del nou pla estratègic ha tingut el suport de més de 1.100 accionistes minoritaris. Amb això, el capital social de Bankpyme se situa en els 91 milions d'euros i mig. Pel que fa als recursos propis, ara arriben gairebé als 16 milions. Això després que en la primera ampliació ja es van aconseguir més de 14 milions d'euros.\n03/05/2005 - 00.00 Actualitzat 03/05/2005 - 19.45\nEl Banc de la Petita i Mitjana Empresa (Bankpyme) ha tancat la seva segona ampliació de capital. Aquesta operació ha comptat amb el suport de 1.107 accionistes minoritaris, que han aportat en el seu conjunt 1,5 milions d'euros, segons un comunicat de l'entitat. Aquesta és la segona de dues ampliacions de capital aprovades a la junta d'abril del 2004 que tanca aquest banc des que es va posar en marxa el nou pla estratègic.\nAixí, l'entitat ha augmentat els seus recursos propis en més de 15,6 milions i Bankpyme situa el seu capital social final en 91,5 milions d'euros, ja que l'entitat financera va aconseguir captar en la primera ampliació 14,17 milions euros.\nBankpyme tancarà la meitat de les oficines dins del nou pla per assegurar-ne la viabilitat\nEls petits accionistes de Bankpyme qüestionen la gestió del president de l'entitat


Aspronis, Creu de Sant Jordi | elmalgratenc.cat\nAspronis, Creu de Sant Jordi\nPosted on 1 Mai, 2019 by elmalgratenc\nCoincidint amb la celebració dels seus 50 anys d’existència, la Fundació Privada Aspronis rebrà enguany la Creu de Sant Jordi. Es tracta de la màxima distinció atorgada des de la Generalitat de Catalunya a aquelles persones o entitats que han destacat pels serveis prestats a la comunitat.\nAspronis rebrà la distinció després de la campanya d’adhesions que es va posar en marxa el passat mes de juny. Una iniciativa encapçalada des de Blanes i a la qual s’hi van sumar les localitats de Malgrat de Mar, Palafolls, Tordera i Calella entre d’altres.\nDes de fa mig segle, la fundació treballa per a la inclusió social i laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual a la Selva i el nord del Maresme. A Malgrat de Mar, Aspronis hi realitza diferents tasques i hi té ubicada la seva seu.


«Joan Serra i Vilaró, pioner de l’estudi de les ceràmiques romanes a Catalunya»\nOrganiza: ICAC, Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya\nL’ICAC acull una xerrada divulgativa sobre l’aportació de Joan Serra i Vilaró a l’estudi de les ceràmiques romanes a Catalunya, el proper dimecres 22 de gener, en el marc del programa d’actes d’homenatge a Joan Serra i Vilaró, que organitza el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, en col·laboració amb diverses institucions catalanes de Solsona, Cardona i Tarragona.\nLa xerrada anirà a càrrec de l’investigador de l’ICAC Ramon Járrega, expert en aspectes territorials i comerç de ceràmiques en època romana, que ens parlarà de la terra sigil·lada hispànica (o terra sigillata, en la seva forma llatina) i el paper pioner de Joan Serra i Vilaró en l’estudi d’aquestes ceràmiques romanes a Catalunya.\nLa terra sigil·lada hispànica és una vaixella de taula fina molt característica en tenir una engalba de color vermell, més o menys brillant, que imita els productes elaborats a Itàlia i la Gàl·lia en el segle I dC, fonamentalment. La seva producció es data entre mitjans del segle I dC i inicis del segle V. Les peces poden arribar a tenir unes decoracions molt elaborades i, sovint, portaven un segell al fons de la peça amb el nom del propietari o l’operari de la terrisseria que l’havia fet.\nJoan Serra Vilaró (Cardona 1879 – Tarragona 1969) va fer diverses intervencions arqueològiques al Solsonès, especialment en jaciments prehistòrics, però també en poblats ibèrics i en els forns d’Abella (Navès) i de Can Sotaterra (Solsona). En la seva etapa a Tarragona, va fer intervencions arqueològiques al fòrum colonial i la necròpoli paleocristiana de la ciutat. El llegat de la seva tasca d’estudi ha servit de referència per a nombroses publicacions i estudis posteriors.\nEl Dr. Járrega ens parlarà de l’estudi de la terra sigil·lada hispànica, el caràcter pioner dels estudis de Joan Serra i Vilaró i, amb més detall, exposarà els resultats de les excavacions a la terrisseria d’Abella i el jaciment de Can Sotaterra (Solsonès).\nMotlle de terra sigil·lada de la terrisseria d’Abella (@ R. Járrega)\nEls actes commemoratius, que inclouen un cicle de conferències, una ruta cultural, intercanvis entre Tarragona i Solsona i una tala rodona, es desenvoluparan fins la primavera de 2020.


Transbord | fancultura\ninici » Fanteatre » Transbord\ntext de Javier Matesanz el dia 3 Nov, 2018 a Fanteatre\nSer tu mateix. Aquest és el missatge. Senzill i planer. Ser fidel a tu mateix i no cercar l’aprovació dels altres, sino el respecte. No cal demanar més. O sí, però aquest és el mínim per a una convivència comprensiva i tolerant. Acceptable, encara que no ideal. Però esperàvem alguna cosa més de la proposta, més atrevida. Diferent a tantes proclames, freqüents i insistents, que lamentablement encara són necessàries. I això es el més trist, que encara són necessàries. Que s’hagi de subratllar que els LGTB, en qualsevol de les opcions, no són malalts, no necessiten teràpia ni ajuda. Que no s’han de justificar ni més ni menys que qualsevol altra persona en funció de la seva identitat sexual o de gènere. Però bé, més enllà de valoracions extrateatrals, Transbord resulta una mica òbvia, gairebé pedagògica en alguns fragments, massa insistent en alguns punts, i es troben a faltar riscos teatrals que vagin una passa més enllà de la reivindicació evident. Tot i que el conjunt és convincent i entretingut. Prou eloqüent i molt ben interpretat per un formidable Marc Joy, que marca els tempos interpretatius amb una versatilitat encomiable, arbitrat per una Assun Planas encarnant el contrapunt de l’equilibri reaccionari. Tot plegat, un espectacle útil i compromès, però que s’esperava més trencador, més arriscat.\nAutor: Sebastià Portell. Director: Miquel Górriz. Intèrprets: Marc Joy i Assun Planas. Espai: Teatre Principal de Palma (Sala petita)


Educació socioemocional - CRP del Berguedà\nAquesta maleta és un recull bibliogràfic, on a partir de la lectura es vol potenciar la igualtat d’oportunitats, la superació de clixés de gènere, culturals, socials, el respecte a les diferents maneres de ser, i remarcar la visibilitat del paper de les dones al món, la vivència dels amors i desamors, les noves masculinitats, el rebuig de la violència masclista i la defensa de la dignitat personal.\nEl kit Identitat permet treballar la valoració de les qualitats personals i l'autoestima, el reconeixement de les emocions i els sentiments que acompanyen els nostres actes. Proposa exercicis per millorar la concentració i aprendre a relaxar-se i tècniques d'interiorització.\nEl kit de Responsabilitat convida a reflexionar sobre els mecanismes i els tipus de responsabilitat, aborda la gestió de situacions d'una càrrega emocional elevada i proposa un exemple concret: la responsabilitat envers el medi ambient a partir de l'estudi del consum familiar d'aigua.\nEs tracta d’un recull de llibres i altres materials per treballar les emocions, alguns tenen una fitxa amb suggeriments per treballar a l’aula, elaborats pel grup de treball d’Educació socioemocional de la comarca.\nAltres materials són fruit de cursos que s’han realitzat a la zona: propostes de contes, fotografies, cartells...\nConsta de 3 maletes:\nEn cadascuna es proposen activitats i materials per fer exercicis de llegir, escriure, escoltar i parlar, competències bàsiques que es reforcen entre elles a partir del diàleg.\nEducació infantil, primària, secundària i professorat\nLes situacions difícils com la malaltia, el sofriment, les pèrdues, la mort…, s’han convertit en el gran tabú de la nostra societat.\nEls infants i els joves capten en l’ambient, aquesta ocultació per part de la nostra cultura, i els educadors ens trobem sense recursos quan volem o necessitem tractar la dimensió educativa de la mort i el dol.\nPerò si educar és ajudar a créixer, no podem excloure de la nostra vida el que ens costa, el que és dur d’acceptar i ens produeix dolor.\nRecull de llibres i DVD per treballar el dol a tots els nivells


Jornada de formació 360º • Dimarts 3 de març – Arxiu d'actualitat local\nJornada de formació 360º • Dimarts 3 de març\nLa venda en el moment adequat, al preu correcte i en el canal idoni\nSessió del programa 360º de formació per a l’any 2015 del Patronat de Turisme Costa Brava Girona a Platja d’Aro, dimarts 3 de març (9-14 h) a les sales de formació del Palau d’Esports i Congressos. La jornada està conduïda per Gabi Müller, directora fundadora d’Hotel-lo, empresa especialitzada en revenue management i distribució online.\nLa iniciativa, que compta amb la col·laboració de l’àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro, se centra en l’anomenat revenue management, la venda en el moment adequat, al preu correcte i en el canal idoni. La sessió pretén millorar els conceptes i eines per a l’aplicació pràctica en el procés de comercialització dels establiment, per produir un increment dels ingressos.\nLes places per participar-hi són limitades a un màxim de 30 persones, i cal fer-ne la inscripció prèvia a través del portal de formació del patronat. El cost és de 55 euros (reduït a 38 euros, per als membres del clubs de producte). La propera acció programada és sobre comunicació visual el 21 d’abril a Girona, i sobre mailchip el 12 de maig a L’Estartit.\nJornada de formació 360º • Dimarts 3 de març added by Redacció on 27/02/2015