FUNDACIÓ L'ALCÚDIA. Memòria Universitat d'Alacant 2019-20\nArqueologia i catalogació\nLa Fundació Universitària L'Alcudia d'Investigació Arqueològica desenvolupa les funcions d'investigar, conservar i difondre el patrimoni històric i arqueològic que el jaciment il·licità de l'Alcudia ofereix. Per mitjà d'aquesta memòria de caràcter informatiu la Fundació pretén mostrar, de manera sintètica, les activitats realitzades durant el curs acadèmic 2019-20. És important entendre la rellevància del treball realitzat cada any amb perspectiva, amb visió analítica, per a comprendre l'esforç que implica cada pas avant. La difusió d'aquesta tasca és fonamental, més encara dins de la comunitat universitària perquè puga conéixer i valorar una mica del que directa o indirectament participa. Com cada any, són ja nombrosos els esdeveniments culturals que al llarg del curs tenen presència de forma consolidada en la nostra agenda i de tots ells estem orgullosos perquè suposen un aparador per al nostre parc i, des de l'Àrea de Turisme es treballa amb interés. La celebració del Dia Mundial del Turisme i la seua jornada de portes obertes amb activitats lúdiques i formatives per a xiquets inicien la nostra programació. A la fi d'octubre vam acollir el XXXVI Cross Escolar que organitza l'Ajuntament d'Elx que va portar a més de mil xiquets, acompanyats dels seus familiars i amics, a participar en aquesta carrera de gran arrelament. A més, es va organitzar l'II Cross Popular L'Alcudia, on molts esportistes van participar i van gaudir d'un singular recorregut en el qual naturalesa i cultura estan presents.\nPerò és amb el curs d'arqueologia il·licitana Els dilluns amb L'Alcudia la forma en què la societat ens torna a tenir al cap, i amb aquesta edició van ja setze. La dona en l'àmbit de la història i, més concretament, de l'arqueologia va ser el tema triat. Com és habitual va tenir lloc en el Centre de Congressos Ciutat d'Elx. Aquest curs va tenir la seua continuació amb el VIII Cinema fòrum L'Alcudia, que va projectar cinc pel·lícules, amb el seu corresponent debat, en les quals el tema de la dona en la història jugava un paper protagonista.\nDe nou a la primavera van començar les excavacions arqueològiques. Al març va arrancar la corresponent al projecte DOMUS, però es va veure interromput per la pandèmia generada pel coronavirus que encara ens castiga. Aquest projecte es va continuar al juny fins a la seua fi. Posteriorment, el projecte ASTERO es va desenvolupar durant el mes de juliol. Deixant per a setembre l'excavació arqueològica del projecte DAMES I HEROIS.\nLa COVID 19 va ser el desgraciat protagonista de l'última part d'aquest curs acadèmic, obligant-nos fins i tot a tancar les nostres instal·lacions i a tenir a part del nostre personal tècnic en condicions de teletreball.\nEl VIII Festival de Teatre Clàssic L'Alcudia-UA, programat per al mes de juliol, va ser un dels grans damnificats. Des de la Universitat d'Alacant es va fer una gran faena creant un festival virtual des d'on es va poder seguir tota la programació i, així, no perdre aquest meravellós esdeveniment per a aquest singular, fins ara, curs.\nA més, des de les Àrees d'Arqueologia, Catalogació i Restauració s'ha treballat en molts i diferents projectes, tant dins de les nostres instal·lacions com fora. Atenció a investigadors, participacions en congressos i esdeveniments culturals, exposicions i la col·laboració amb els diferents equips que actualment tenen excavacions arqueològiques obertes en el jaciment són els vertaders motors de la nostra fundació.\nAquest període 2019-2020 està marcat per la divergència. A causa de la inesperada escalada i desenvolupament de la pandèmia de la Covid-19 a escala mundial, aquest curs està dividit en dues parts molt diferents.\nEn els primers mesos es portaven a terme els nostres procediments propis i habituals, de gestió museística, investigació arqueològica, docència i formació i difusió científica. Però passat febrer, el desenvolupament molt diferent de l'acostumat, a causa del confinament propiciat pels successius decrets d'estat d'alarma vigents per a tot el territori espanyol des del 14 de març fins a l'anomenada “volta a la normalitat” que vam anar assumint des del mes de juliol. Això ens ha obligat a implementar recursos de teletreball, reunions telemàtiques i maneres de comunicació diferents dels presencials per a, no sols mantenir, sinó augmentar les tasques pròpies de la nostra àrea amb els diferents agents amb els quals habitualment fem el nostre treball.\n1. PARTICIPACIÓ EN CONGRESSOS I TROBADES CIENTÍFIQUES\nTrobada de patrimoni mundial ”Elx la ciutat del patrimoni mundial"\nCartell de la reunió científica\nDurant els dies 4 i 5 del mes d'octubre de 2019, la responsable de l'Àrea d'Arqueologia, Mercedes Tendero va participar en la Trobada de Patrimoni Mundial organitzat per la UNESCO que va tenir lloc en el Centre de Congressos Ciutat d'Elx i sota la coordinació del Museu-Escola de Pusol, per a celebrar el desé aniversari de la seua inclusió com a Projecte educatiu-museístic en el registre de Bones pràctiques de salvaguarda del patrimoni cultural immaterial de la Humanitat.\nEl jaciment d L'Alcúdia forma part de la ruta cultural del Camp d'Elx al costat del Museu de Pusol i el Parc Natural del Fondo, actius culturals paisatgístics i patrimonials d'alt valor per a la comunitat educativa i la societat.\nEn la trobada es van tractar temes de plena actualitat com el canvi climàtic i les societats rurals en perill d'extinció, al mateix temps que es va apostar per dissenyar línies polítiques i socials encaminades a la sostenibilitat dels patrimonis immaterials com a actius de futur per als reptes que globalment té la humanitat.\nCongrés lac2020 6th Landscape Archaeology Conference\nEls dies 2 a 5 de juny de 2020, estava prevista la celebració en el CSIC del 6é Congrés Internacional sobre Arqueologia multidisciplinària. Es presentava un pòster amb els treballs sobre l'estudi de les argiles de la ceràmica local il·licitana dut a terme des de 2009 per l'equip multidisciplinari del Departament de Bioquímica i Agroquímica, El Departament de Ciències de la Terra i Medi Ambient i la Fundació L'Alcúdia, sota l'impuls del Vicerectorat d'Investigació (2016-2018). Aquesta activitat ha quedat posposada per motius de la COVID-19.\nPrograma del CSIC del Congrés amb l'avís de cancel·lació\n2. PUBLICACIONS CIENTÍFIQUES\nArticle del X CONGRÉS INTERNACIONAL sobre MINERIA I METAL·LÚRGIA HISTÒRIQUES EN EL SW EUROPEU, “La mineria i metal·lúrgia del centre de la península Ibèrica en el seu context nacional i internacional a través de la història”, que es va celebrar a Molina d'Aragón (Guadalajara) del 4 al 7 d'Octubre 2018.\nPortada del Congrés que se celebrat a Molina de Aragón, Guadalajara\nL'article “Les argiles per a ceràmica en la Ilici iber-romana (Elx, Alacant)" de Juana Dolores Jordà, José Enrique Tent Manclús, Mª de la mar Cerdán, Ricardo Ibanco, Ana Mª Ronda, Mercedes Tendero i Antonio Sánchez Sánchez està pendent de publicació. S'ha realitzat en el marc del Projecte del Vicerectorat d'Investigació de la Universitat d'Alacant 2016-2018, sent aquest el primer dels articles amb els resultats dels estudis i cribratges que s'han efectuat amb ceràmiques i argamasses constructives de L'Alcúdia.\nBOTIGUER PORRAS, M., RONDA FEMENIA, A. M. i MORENO ALCARAZ, E. (2019). “La ceràmica en el seu context: anàlisi d'un abocador tardoromà en el marge nord-oest d'Ilici”, Opera fictiles. Estudis transversals sobre ceràmiques antigues de la península Ibèrica, T. 1, IV Congrés Internacional SECAH, València 2017, J. Coll Conesa (coord.), Edicions l'Ergástula, Madrid, 435-454.\nEn aquest article, les autores analitzen un context arqueològic tancat en el qual ha sigut possible agrupar diferents objectes datats entre finals del segle IV d.n.e. i començaments de la següent centúria. Un moment en la història d'especial interés perquè suposa la fi dels costums i formes de vida romanes, i comença la tardoantiguitat o, cosa que és el mateix, el principi de l'Edat mitjana. És un moment d'inestabilitat i de conflictes en el qual tant la ciutat com el seu territori, plagat fins llavors de luxoses viles, inicien un camí inexorable cap a la seua desarticulació.\nPortada del llibre Officina Hispana IV\nGUILABERT MAS, A., RONDA FEMENIA, A. i BOTIGUER PORRAS, M. (2019): “Ilici i l'evolució territorial entre els segles IV i VII”, En temps dels visigots en territoris de València, Museu de Prehistòria de València, València: 141-147. https://rua.ua.es/dspace/bitstream/10045/103827/1/2019-ilici-y-la-evolucion-territorial-entre-los-siglos-vi-y-vii-dne-guilabert-ronda-tendero.pdf\nEn aquest ampli article d'investigació, s'analitza el paper d'Ilici des del baix Imperi fins a la conquesta visigoda. L'anàlisi contempla un ampli territori en el qual a partir del nou escenari d'extinció urbana proposat per a Lucentum, la Ilici tardana acabarà assumint un paper cabdal i dominador del sud de l'actual província d'Alacant.\nCartell de l'exposició en el SIP\nABAD, L., ÁLVAREZ-OSSORIO, A., BAYO, S., DOMÉNECH, C., MORATLLA, J., PRATS, F., RONDA, A. i BOTIGUER, M. (2019): “Nova interpretació del passet de Segària i la Penya de L'Àguila en el context de les guerres civils romanes”, Actes del 6é Congrés d'Estudis de la Marina Alta, Vol. I, Institut d'Estudis Comarcals de la Marina Alta,107-117. http://hdl.handle.net/10045/104328\nAquest article coral dóna notícia dels resultats sobre la reinterpretació de jaciments de la Marina Alta amb evidències defensives tradicionalment inclosos com a ibèrics pels materials oposats en ells. El minuciós treball i reestudi de la poliorcètica visible en Penya de L'Àguila i el Passet de Segaria, han fet un tomb en identificar-los com a fortins romans relacionades amb les guerres del s. I a.n.e.\nLa Fundació L'Alcúdia ha participat en tots dos projectes I+D HAR2009-11334 i HAR2012-32754, finançats pels Ministeris de Ciència i Innovació i d'Economia i Competitivitat, respectivament.\n3. PARTICIPACIÓ EN CURSOS DE FORMACIÓ\nCurs de Patrimoni Cultural Il·licità\nDes de fa vuit edicions, Mercedes Tendero (responsable de l'Àrea d'Arqueologia) participa en Els Cursos de Formació de l'Ajuntament d'Elx. Des d'aquesta administració pública es presenta aquest recurs formatiu amb l'objectiu d'ampliar la formació dels seus empleats per a millorar la seua eficàcia, adquirir noves competències i habilitats, així com per a actualitzar els coneixements sobre el ric patrimoni cultural de la localitat. Els objectius del curs són:\n- Reconéixer i descriure el patrimoni cultural.\n- Poder informar sobre aquest.\n- Ser capaços de situar el patrimoni en unes coordenades de temps i espai determinades.\n- Saber on estan i com utilitzar els recursos patrimonials.\n- Treballar sobre una idea de patrimoni cultural integradora dels diferents elements que ho expressen.\nDins de la programació L'Alcúdia és, sens dubte, una fita clau. Els continguts relacionats amb el jaciment que gestiona la Fundació són els següents:\n- Els orígens de la nostra ciutat: arqueologia per a entendre la història.\n- El marc geogràfic.\n- Primers assentaments.\n- La Ilici ibèrica.\n- La Colònia Iulia Ilici Augusta.\n- La seu episcopal il·licitana.\n- Elx en vespres de l'arribada de l'Islam\nDes d'una perspectiva interna, la participació activa en aquest curs municipal ens permet acostar a un sector de la població il·licitana no sols conceptes històrics sobre L'Alcúdia, sinó també poder donar a conéixer el treball quotidià que des de la Fundació es realitza, tant en matèria d'investigació com en la seua posada en valor i difusió.\nCurs del CEFIRE ELX\nAquests mateixos propòsits s'aconsegueixen amb la nostra col·laboració periòdica amb el Cefire d'Elx. Des de fa tres edicions, Mercedes Tendero prepara una intensa sessió amb els alumnes d'aquesta entitat, integrat majoritàriament per professors de primària i secundària. En l'edició d'aquest curs, les classes sobre l'antiga ciutat d'Ilici es van incloure en les III Jornades de didàctica en llengües clàssiques (codi:18EX46IN001), organitzades per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, dins del Pla de Formació Permanent del Professorat. En la passada edició, les sessions van tenir lloc en les instal·lacions de la nostra Fundació.\nSota el títol “Arqueologia a l'aula” es van mostrar tots els components històrics que a partir de l'anàlisi arqueològica es poden extraure i, al mateix temps, els potencials que un jaciment arqueològic com L'Alcúdia, dotat a més d'un Centre d'Interpretació i un Museu amb unes 2.700 peces exposades, pot oferir com a escenari i garant per a ensenyar a comprendre als més xicotets el nostre passat. En el curs es van explicar així les possibilitats de la Fundació per a adaptar els curricula docents a l'ensenyament de l'Antiguitat.\nXVI Curs d'Arqueologia Il·licitana, Els Dilluns amb L'Alcúdia. Dones, història i arqueologia\nEl, ja veterà, curs que la Fundació L'Alcudia ofereix a la societat il·licitana en el Centre de Congressos, en les setmanes del 4 al 20 de novembre, es va plantejar sota aquestes premisses:\nLa setzena edició del curs Els dilluns amb L'Alcudia està dedicada a les dones, al que coneixem d'elles a través del registre arqueològic, de les imatges, o dels textos escrits que han arribat fins als nostres dies. Sorprén com, encara avui, cal fer un esforç per a trobar a la dona en molts discursos històrics generalistes i tan sols s'aborda la seua presència, el seu paper en la societat i la seua transcendència en el marc de les investigacions de gènere. Aquest curs constitueix un intent més per visibilitzar i divulgar l'activitat de la dona en la Història, en aquest cas emprant com a plataforma un consolidat fòrum de trobada que des de fa 15 anys s'ha encarregat, amb gran èxit, de portar el coneixement científic a la societat.\nDe la mateixa manera, i amb l'ànim de transcendir la mateixa Alcudia i el seu marc cronològic, s'ha tractat de proposar conferències que aborden diferents períodes, espais geogràfics i contextos culturals. A través de metodologies i fonts d'informació igualment variades, el curs abordarà com la imatge de la dona i els seus rols socials han quedat reflectits en l'art prehistòric, en el registre arqueològic ibèric i la seua iconografia o en els papirs grecs de l'Egipte d'època Hel·lenística i Imperial. També com alguns estudis contribueixen a trencar falsos mites i permeten tractar aspectes com la violència cap a les dones en l'antiga Roma. Finalment, una mirada cap a contextos més recents permetrà endinsar-se en la presència i visibilitat de les dones en les èpoques moderna i contemporània.\nLa imatge de la dona no sols es construeix en el procés d'investigació científica. Resulta fonamental la manera en el qual aquesta història és traslladada a la societat, a través de diversos recursos divulgatius. Un dels més potents són les imatges, per damunt de les paraules, i aquestes tenen i han tingut una gran transcendència en els discursos museogràfics i en altres mitjans de difusió. Desentranyar com ha evolucionat el paper de la dona en aquests relats serà una altra de les temàtiques que es tractarà en el curs, posant el focus d'atenció en la responsabilitat social de la nostra labor no sols com a científics sinó com a transmissors del coneixement.\nPortada del tríptic XVI edició Els dilluns amb L'Alcúdia\nLes conferències i comunicacions van estar coordinades per la professora Virginia Barciela de la Universitat d'Alacant i l'INAPH i per Mercedes Tendero com a coordinadora tècnica des de la Fundació L'Alcúdia.\nRelació de conferències i comunicacions\nAquesta edició va comptar amb el suport del CEFIRE d'Elx amb gran part d'assistència del professorat d'Educació Secundària que va assistir a totes les xarrades.\nEn la sessió realitzada en el centre d'Interpretació del mateix jaciment, les tècniques Mercedes Tendero i Ana Mª Ronda van donar una xarrada titulada “Dona i arqueologia en L'Alcudia”.\nEls integrants d'un grup de Recreació Històrica, coordinats per Luis Sirvent, també van participar en la jornada de L'Alcúdia amb una ambientació sobre la vida quotidiana de la dona en l'antiga Roma. Una matrona romana i la seua jove esclava van mostrar en el Centre d'Interpretació els elements característics del tocador d'una dona, molts dels quals es poden trobar en les vitrines del nostre museu.\n4. PARTICIPACIÓ Al CINEMA FÒRUM\nAquesta edició del cinema fòrum va ser iniciada per la tècnica Ana Mª Ronda amb una xarrada sobre el péplum “La Reina de Saba” de 1959. La intervenció es va centrar a analitzar les petjades que queden en el registre arqueològic d'aquest mític regne que apareix en la Bíblia i l'Alcorà, al mateix temps que desmitificar la veracitat sobre la imatge que el cinema ens ha llegat sobre aquest personatge femení tremendament estereotipat.\nCartell original de la pel·lícula\nTríptic del cinema fòrum 2020 sobre la dona\n5. CONFERÈNCIA DÓNA I DIVINITAT\nEl 7 de febrer, Ana Mª Ronda va donar una conferència en la Seu Universitària de Benissa a la Marina Alta titulada “Dóna i divinitat”, avançant-se a la data de la celebració del 8 de març de la dona, emmarcada en la temàtica feminista que aquest curs ha sigut leif motiv de la Fundació.\n6. ASSESSORAMENT A ENTITATS COL·LABORADORES\nL'Alcudia col·labora amb les empreses Pachamama i Talleralia per a fer visites guiades a grups i persones que ho sol·liciten.\nDes de l'Àrea d'Arqueologia s'assessora aquestes empreses sobre els continguts de les visites que realitzen i se'ls ofereixen canvis en el discurs expositiu que fan segons les últimes novetats arqueològiques que es publiquen sobre el jaciment, amb la finalitat de mantenir actualitzats els missatges arqueològics que s'ofereixen als visitants.\nA primers d'octubre amb Talleralia i al desembre amb Pachamama es van realitzar jornades explicatives per part de Mercedes Tendero.\n7. VISITA DE L'ASSOCIACIÓ D'ALZHEIMER D'ELX\nUns dies abans del confinament, rebem en les nostres instal·lacions a l'Associació Alzheimer d'Elx, en el qual un nodrit grup dels seus integrants va visitar els nostres centres museístics analitzant les decoracions i les formes dels grans gots decorats de producció pintada local que alberguen les vitrines del Museu i del Centre d'Interpretació. Aquesta visita va servir de base per a la realització d'un taller de terrisseria realitzat per la nostra col·laboradora Sol Pérez.\n8. VISITA I ASSESSORAMENT DEL PERSONAL DEL MUA\nEl 21 de febrer rebem les tècniques Mercedes Tendero i Ana Mª Ronda al personal tècnic del Museu de la Universitat d'Alacant en les nostres instal·lacions. L'objectiu fonamental d'aquesta visita va ser el de completar i actualitzar la informació que es dóna sobre el jaciment i les seues diferents etapes històriques en el MUA, a partir de l'exposició temporal sobre L'Alcudia que allí es mostra.\n9. MUA. RENOVACIÓ DE MATERIALS DE LA SALA L'ALCUDIA\nEl museu de la Universitat d'Alacant va complir al febrer 20 anys i per a la celebració d'aquesta efemèride es va estar preparant la renovació de la sala que L'Alcudia té de manera permanent en aquest museu universitari.\nL'arribada sobtada de la pandèmia COVID-19 ens ha obligat a posposar la renovació de la sala fins a una altra ordre.\n10. TREBALLS DE LABORATORI: GESTIÓ DE FONS ARQUEOLÒGICS I DOCUMENTALS\nLa tècnica de catalogació de la Fundació, Ana Mª Ronda, va continuar les tasques relacionades amb l'inventari i organització dels fons documentals de la Fundació. Fets aquests treballs amb els documents i fotografies relatius al Fons Alejandro Ramos Folqués, durant aquest curs s'han iniciat els procediments per a ampliar els seus continguts generals en un nou corpus que abastarà els documents, fonamentalment fotogràfics, procedents de les antigues excavacions arqueològiques gestionades per Rafael Ramos Fernández.\nD'altra banda, i també sota la coordinació de la responsable de l'Àrea de catalogació, Ana Mª Ronda, s'ha continuat la tasca d'ordenació, inventari i catalogació dels fons arqueològics que s'alberguen en el museu de la Fundació. En aquesta línia, també s'han recepcionat puntualment els materials procedents de les noves intervencions arqueològiques en el jaciment, seguint els protocols que estableix la legislació vigent.\n11. TELETREBALL EN TEMPS DE LA COVID-19\nTeletreball en investigació arqueològica\nA partir del 14 de març i amb el decret pertinent, s'ha treballat des de casa en la consecució de dades per a diferents articles que estaven pendents de realitzar.\n- És el cas del relacionat amb el Congrés del MARQ desenvolupat en 2018 “Ruptura i continuïtat de la llista de carrers de la ciutat clàssica en el trànsit de l'Alt Imperi a l'Antiguitat tardana”.\n- Article relacionat amb el Projecte del Vicerectorat d'Investigació sobre l'anàlisi de les produccions pròpies de l'Alcudia. S'ha estat en connexió intercanviant materials, les seues descripcions i altres articles relacionats amb els altres membres de l'equip multidisciplinari que inclou el Departament Agroquímica i Bioquímica, el de Ciències de la Terra i Medi Ambient, i la mateixa Fundació L'Alcúdia.\n- Article sobre el projecte realitzat en el sector 10D de l'Alcudia, que eixirà publicat en l'edició pròpia realitzada pel Col·legi de Llicenciats, secció Arqueologia, i el patrocini del MARQ. En ell analitzen les diferents fases històriques d'aquesta fita imprescindible del jaciment arqueològic. Els resultats estableixen una nova visió per a la comprensió de l'evolució urbanísitica i cultural de l'antiga Ilici.\n- Article en col·laboració amb el professor de la Universitat de Murcia Alejandro Quevedo i la Universitat de Barcelona per a l'estudi de les ceràmiques pròpies dels contextos del s. III i IV d.n.e.\nTeletreball EN DOCÈNCIA I FORMACIÓ\nLes línies de teletreball han dedicat una especial atenció a l'alumnat en pràctiques de formació que, com és habitual, tria L'Alcudia com a centre d'ensenyament i docència. En aquest sentit hem treballat amb diverses alumnes:\n- Al febrer es va signar un conveni de col·laboració amb la Universitat Complutense de Madrid en relació amb una alumna del Màster d'Arqueologia del Mediterrani en l'Antiguitat Clàssica, en el qual es va convenir que les pràctiques es farien de manera telemàtica, de forma no presencial pel tancament del museu i l'estat d'alarma. Se li ha estat orientant en les seues tasques a l'alumna, se li va enviar una base de dades i està treballant en la retolació i inventari fotogràfic del Fons Alejandro Ramos Folqués en base de dades Excel.\n- De la mateixa manera s'ha estat en contacte telemàtic amb l'alumna del Màster d'Arqueologia de la Universitat d'Alacant en idèntica circumstància. L'estudiant està treballant des de casa i enviant per correu electrònic la recopilació de documents escanejats que va realitzar en el Laboratori de l'Alcudia fins al divendres 13 de març en què es va produir el confinament, i se li fa un seguiment des de casa del seu treball.\n- Una alumna de l'Institut Tirant lo Blanc d'Elx està en aquesta mateixa situació pel confinament, realitzant les seues pràctiques des del seu domicili i en contacte amb l'Àrea d'Arqueologia que supervisa el treball que va realitzant.\nTeletreball en atenció a investigadors\nAquest apartat ha sigut d'especial rellevància des que va començar el confinament, perquè els investigadors han necessitat documentació, tant fotogràfica com escrita sobre el jaciment i el museu de l'Alcudia.\n- La direcció del Parc Arqueològic del Fons d'Elx es va posar en contacte telemàtic per a consultar sobre materials arqueològics de les diferents cultures del jaciment en relació amb l'entorn mig-ambiental.\n- L'investigador Paul Reynolds, de la Universitat de Barcelona va intercanviar les seues últimes publicacions sobre tardoantiguitat amb els articles de la nostra institució publicats a la fi de 2019 en el SECAH- València: “La ceràmica en el seu context: anàlisi d'un abocador tardoromà en el marge nord-oest d'Ilici”\n- La Casa de Velázquez ha sol·licitat documentació fotogràfica i per a la publicació d'un llibre de l'antropòloga Marlène Albert Lloret que eixirà a la fi de tardor sobre la Dama d'Elx.\n- L'Arxiu Històric Municipal d'Elx ha sol·licitat a través de Carmina Verdú la seua directora, la documentació del fons Alejandro Ramos Folqués sobre uns banys àrabs excavats en la dècada dels 50 a Elx.\n-L'investigador Antonio Guilabert del MARQ ha rescatat per al projecte Lucentum les fotografies del Fons Alejandro Ramos Folqués de les excavacions del Tossal de Manises en 1958 dutes a terme per l'arqueòleg il·licità.\nEn els mesos de juny i juliol seguim teletreballant i assistint dos dies a L'Alcúdia per a realitzar uns serveis mínims d'atenció, fins a reincorporar-nos gradualment al treball.\nDurant aquest curs acadèmic s'han desenvolupat diferents actuacions de restauració i conservació sobre diverses peces, unes aparegudes en excavació i altres exposades en vitrines o albergades en el magatzem.\n1. Relació dels treballs sobre peces duts a terme pel departament de restauració\n1.1 Consolidació a base de silicat d'etil de fragment petri (cap de cavall) de la sala I.\nNo canvia el seu aspecte, només la seua consistència i durabilitat.\n1.2 Moneda de plom apareguda al costat de la paret nord del museu.\n1.3 Neteja de tres monedes exposades a la sala del MUA. Una reaparició dels seus clorurs va fer que les portàrem per a tornar a donar-li el seu aspecte original.\n1.4 Neteja a base de raspalls de les sals aparegudes en la part recreada de la muralla d'accés al jaciment, amb aplicació d'hidrofugante com a tractament per a evitar l'entrada de la humitat el màxim possible.\nEstat de la muralla abans de la neteja de les seues sals\nEstat de la muralla després de la seua neteja\n1.5 Neteja de moneda oposada en superfície sector 4F 4/3/2020.\n1.6 Consolidació de carreus dels temples en la zona del Fòrum, a base d'etil silicat mitjançant polvorització.\n1.7 Restauració del “Lebes” (amb decoració de cierva i més fauna), ja acabada sense decoració.\n1.8 Llucana LA´9411 UE 301 sala III.\n1.9 Bol de sigilata sala Hispània LA´06/00 230… (número esborrat).\n1.10 Moneda superfície 23/7/20 sector 7F.\n1.11 Moneda superfície 27/7/20 sector 5F.\n1.12 Neteja i aplicació de protecció superficial a base de resina de polièster del mosaic de la Basílica Paleocristiana.\n2. Restauració de peces per als equips que porten els projectes d'excavació dins de l'Alcudia\n2.1. Projecte “Domus”:\n2.1.1 Xapa de bronze LA´20 4F 4188 nº293 LBR-PLA.\n2.1.2 Moneda de bronze 4207.\n2.1.3 Conjunt de 5 monedes\n2.1.4 Punyal de ferro fragmentat. Unió dels seus fragments i reforçat amb resina de polièster.\n2.2. Projecte “Astero”:\n2.2.1 Moneda LA´20 ANB 4 8/juliol UE 765.\n2.2.2 Anell de bronze UE 765.\n2.2.3 Moneda de bronze LA´20 S 7F AMB 43 UE 800 22/7/20.\n3. Realització d'informes\n3.1 Realització d'informe “Protocol de conservació en actuacions en el jaciment de l'Alcudia”.\n3.2 Informes sobre l'estat de conservació i proposta d'intervenció en els sectors del mur d'entrada, l'Aljub de Venus, clavegueram romà i la Casa de l'orfebre.\n4. Altres coses diverses però necessàries per al nostre dia a dia ací en la Fundació\n4.1 Reparació de la Dama de la plaça central amb resina de polièster i fibra de vidre\n4.2 Escatat i pintat de la part oest de la barana de la Basílica.\n4.3 Neteja d'una aquarel·la que es va banyar i va omplir de verdín, una mescla de fongs, floridura i líquenes, exposada en el corredor dels despatxos. Neteja a base de raspalls després d'una consolidació de la seua pintura amb productes en aerosol.\n1. Promoció turística\nDes de l'àrea de turisme continuem amb la nostra presència en xarxes socials i l'edició del Butlletí Cultural de l'Alcudia, a través dels que promocionem tant les activitats pròpies de la nostra àrea com totes les actuacions que es realitzen, siguen d'índole turística, educativa o d'investigació, així com els projectes que es duen a terme en el jaciment, realitzant un seguiment promocional, informatiu i turístic de tots ells.\nCom tots els anys L'Alcudia ha estat present en fires de turisme, nacionals i internacionals, a través de Visitelche, portal oficial de turisme de la ciutat d'Elx.\nRessaltem també el treball realitzat per a la finalització i posada a punt de la nova pàgina web de l'Alcudia.\nGràcies a les empreses Talleralia Educació i Pachamama Educació, que ofereixen una àmplia gamma d'activitats tant educatives com recreatives amb les quals amenitzar la visita, hem comptat amb la presència de multitud d'estudiants.\nA setembre inaugurem Psicodelia, una exposició de Gela Pérez sobre el significat dels sentiments.\nAquest curs, a causa de la situació sanitària ens hem vist en l'obligació de suprimir alguns esdeveniments, no obstant això si vam poder celebrar diversos com:\n4.1.- Dia Mundial del Turisme\nEl dissabte 28 de setembre celebrem el Dia Mundial del Turisme. Dia en què comptem amb la presència de quasi 600 visitants que van gaudir de totes les activitats que oferia L'Alcudia per a passar un agradable dia en família, visita guiada teatralitzada, animació per a xiquets, música en directe, espais per a prendre un pícnic, tallers i un bonic mercat ambulant vintage amb la PacaMarket.\n4.2.- II Cross popular L'Alcudia i Cross escolar.\nEl 26 d'octubre, es va celebrar la XXXVI edició del Cross Escolar, una prova dirigida a tots els centres escolars d'Elx, en la qual prop de 1000 escolars representa-rom als seus centres educatius en un dels esdeveniments esportius escolars més ressenyables de la ciutat d'Elx, i que a més inicia cada any, els Jocs Esportius Escolars.\nPer segon any consecutiu al costat del cross escolar va tenir lloc la segona edició del Cross Popular L'Alcudia, per a majors de 18 anys, un cross de 6 quilòmetres de distància que pretén obrir-se un buit dins del calendari de carreres d'aquest tipus a la província d'Alacant. Ramón Javaloyes en categoria masculina i Marina Fabregat en categoria femenina, van anar enguany els vencedors de la prova.\nEl director esportiu de la Regidoria d'Esports de l'Aj. d'Elx, Pablo Pérez, al costat d'Alejandro Ramos, subdirector del Parc Arqueològic de l'Alcudia i diversos components de l'organització van efectuar el lliurament de trofeus als vencedors de les diferents categories. L'organització de la competició va ser a càrrec de l'Ajuntament d'Elx, en col·laboració amb el Club Joventut Atlètica Elx i la Fundació de l'Esport Il·licità, i amb l'ajuda de DYA i la Policia Local.\n4.3.- VIII Festival de Teatre Clàssic L'Alcudia-UA\nLa Universitat d'Alacant va celebrar, del 13 al 24 de juliol de 2020, el VIII Festival de Teatre Clàssic l'Alcudia-Universitat d'Alacant.\nAquesta vuitena edició es va realitzar íntegrament online, per a adaptar-se a les noves circumstàncies, i va incloure en la seua setmana del teatre de l'ensenyament deu obres de teatre clàssic d'institucions educatives, i en la seua setmana del teatre professional cinc obres de companyies professionals. A més, totes les obres van estar acompanyades d'entrevistes a membres dels grups de teatre i de les companyies.\nEl VIII Festival de Teatre Clàssic L'Alcudia-Universitat d'Alacant també oferia una sèrie d'activitats online complementàries, com a tallers arqueològics, exposicions virtuals sobre el jaciment de l'Alcudia i articles d'investigació sobre la relació entre el teatre clàssic i el cinema.\nTotes aquestes activitats complementàries, i la visualització de totes les obres i de les entrevistes va ser gratuïta.\nDurant el període de confinament l'àrea de turisme s'ha dedicat de ple a mantenir la visibilitat de l'Alcudia a través de les xarxes socials i sobretot a finalitzar la nova pàgina web de l'Alcudia que ja està oberta al públic, molt més dinàmica que l'anterior i atractiva per a l'usuari.\nPer quart curs consecutiu, el Vicerectorat d'Investigació i Transferència de Coneixement de la Universitat d'Alacant ha impulsat la segona campanya d'excavacions en el jaciment, amb una dotació de 45.000 euros en concepte d'Ajudes “per a la realització de projectes d'investigació arqueològica” i el suport de l'Ajuntament d'Elx en el finançament de la mà d'obra. La Fundació Arqueològica L'Alcúdia i el seu personal rep i acull aquests projectes en les seues instal·lacions de manera seqüencial. La responsabilitat de les Àrees d'Arqueologia i de Catalogació és facilitar la seua estada i col·laborar amb cada equip en qualsevol mena d'orientació que se'ls sol·licite, especialment referent a la documentació i el depòsit dels materials arqueològics generats i el depòsit definitiu dels quals, una vegada estudiats, estarà en el Museu Monogràfic de l'Alcudia.\n1. Projecte Domus-L'Alcudia. Viure en Ilici. Quarta fase d'excavació arqueològica en el sector 4F de l'Alcudia d'Elx (campanya de 2010). Sonia Gutiérrez Lloret.\nEl projecte “Domus-L'Alcudia. Viure en Ilici” de l'Institut Universitari d'Investigació en Arqueologia i Patrimoni Històric (INAPH) és finançat pel Programa Propi de la Universitat d'Alacant, amb el suport de l'Ajuntament d'Elx. Els treballs iniciats en 2017 en el sector 4F de l'Alcudia d'Elx persegueixen la comprensió de l'àrea nord-oriental de la ciutat, entre les domus 3F i 5F, amb vista a una futura posada en valor que integre les antigues i desconegudes excavacions en el circuit museogràfic.\nL'objectiu general del projecte és documentar la història de la ciutat a través de la seqüència arqueològica completa en un sector mai excavat del nord-oest de la ciutat, a través d'una intervenció dirigida per la catedràtica d'Arqueologia Sonia Gutiérrez, els professors Jesús Moratalla i Julia Sarabia, i l'investigador Víctor Cañavate, amb equip d'investigació més ampli que inclou professors de les àrees d'arqueologia, prehistòria i construccions arquitectòniques de la UA, de la Universitat de Múrcia, investigadors de l'INAPH, del CSIC i tècnics de la Fundació Universitària L'Alcudia, entre altres, i compta amb la participació d'estudiants del Grau d'Història i del Màster d'Arqueologia Professional i Gestió Integral del Patrimoni de la UA.\nLa quarta campanya d'excavació arqueològica del projecte “Domus-L'Alcudia. Viure en Ilici” va començar el 2 de març en el sector 4F de l'Alcudia d'Elx amb grans expectatives. En les campanyes prèvies es van documentar per primera vegada testimoniatges d'ocupació islàmica primerenca, i importants fases visigodes i romanes baiximperials, en concret restes d'un carrer i alguns habitatges, i enguany s'aspirava a fer un salt més en la seqüència històrica del lloc. En la primera setmana de treball es va començar a albirar, a una profunditat de dos metres respecte al paisatge actual, la trama urbana corresponent possiblement al moment de la fundació de la Colònia Iulia Ilici Augusta. Les ensulsiades de les cases d'aquesta època, construïdes amb murs de terra sobre gruixuts sòcols de pedra, proporcionen abundants ceràmiques, metalls, monedes i tota mena d'objectes domèstics corresponents al període Julio-Claudio (entorn del 20-60 d.n.e.). L'excel·lent conservació de l'estratigrafia en aquest sector i la proximitat al lloc on van aparéixer alguns dels gots més emblemàtics de l'Alcudia, com el de la famosa “Ximple del Pot”, en un potent nivell d'incendi, va generar una gran expectativa i il·lusió en l'equip, que esperava poder documentar contextos similars als trobats per Alejandro Ramos Folqués en la dècada dels anys 40 del segle XX. I, per què no, arribar als nivells romans republicans i ibèrics abans de concloure els treballs.\nNo obstant això, en el marc de l'alerta per Covid-19 i seguint les instruccions del govern i les autoritats acadèmiques, la direcció del projecte Domus-L'Alcudia va suspendre temporalment la seua activitat arqueològica el divendres 13 de març, amb tot just dues setmanes de treball de camp, per a garantir la seguretat de tots els membres de l'equip (estudiants, investigadors, tècnics i peons); es van protegir in situ els vestigis descoberts i es van notificar les mesures adoptades a les autoritats competents. En espera de poder reprendre les excavacions en millors circumstàncies, l'equip va arreplegar tota la documentació de l'excavació en curs, tant virtual com material, i es va dissenyar una estratègia d'investigació compatible amb el període de confinament, en la qual es va treballar des de les cases i els ordinadors de l'equip, gestionant la informació estratigràfica, fotogramètrica, les bases de dades i la memòria científica, al mateix temps que es va dissenyar un projecte col·laboratiu a través de WhatsApp (el Programa “La teua ceràmica em sona”) perquè els estudiants pogueren seguir les seues pràctiques de forma no presencial, catalogant des de casa les peces ceràmiques que podien ser determinants per a la datació d'aqueixes restes. Les conclusions han sigut de gran importància perquè diverses peces corresponen al primer terç del segle I d.n.e (sigillatas sudgálicas i ceràmiques de parets fines, especialment, el got decorat amb un rostre humà, datable entre els anys 25-75 d.n.e), la qual cosa ens permet situar la important reforma arquitectònica del sector excavat en el govern de la dinastia Julio-Claudia.\nL'equip va reprendre els treballs durant la segona quinzena de Juliol, sense estudiants, i complint les mesures sanitàries per a documentar una nova fase arquitectònica, infraposat als vestigis del canvi d'era, en la qual s'aprecien les restes d'un potent edifici de gran envergadura i diferent orientació que, d'acord amb els microsondejos realitzats, conserva un alçat de més de 50 cm i pot correspondre a la fase republicana i tardoibèrica que s'estudiarà la pròxima campanya.\nS'han recuperat més de 10.000 fragments de ceràmica i altres materials en l'excavació i en el garbellat sistemàtic, que s'han inventariat i catalogat d'acord amb el Sistema d'Informació Arqueològica de la Fundació, així com un interessant registre bioarqueològic sistemàtic (llavors, carbons, microfauna i espines de peix), gràcies als actuals treballs de sedàs per flotació i el triage seguint els protocols d'actuació de l'INAPH. Es van realitzar jornades de portes obertes amb presència de les institucions implicades i públic en general amb gran seguiment mediàtic, així com diversos vídeos i notícies en actualitat universitària i en altres mitjans de premsa, ràdio i televisió.\n2. Actuacions arqueològiques en les Termes Orientals de l'Alcudia (Elx, Alacant). Campanya 2020-PROJECTE ASTERO-UNIVERSITAT D'ALACANT. Jaime Molina Vidal.\nLes especials condicions de la campanya 2020, provocades per les mesures de seguretat i les restriccions lligades al Covid-19, ens han impedit desenvolupar una excavació normal amb estudiants. Hem comptat amb tres treballadors finançats per l'Excm. Ajuntament d'Elx i els tres directors-Arqueòlegs de la Universitat d'Alacant. Per això, hem hagut de reorientar l'excavació, renunciant a l'excavació dels ambients termals de l'edifici principal, i redimensionar els seus objectius centrats fonamentalment en:\n- Concloure l'excavació de l'apodyterium iniciada en campanyes anteriors amb la finalitat de completar l'estratigrafia existent davall dels seus paviments.\n- Estendre l'excavació en el seu costat nord per a comprendre l'ampliació dels ambients termals no coetanis a la fase fundacional de l'edifici.\nEls resultats han sigut molt interessants en la mesura que hem pogut fixar la cronologia d'alguna de les fases d'ampliació. No obstant això, cal destacar l'aparició de noves fases constructives, algunes d'elles molt tardanes que documenten una ocupació del solar fins al final de l'època antiga.\nUna vegada concloses les excavacions s'han emplenat amb terra els espais més precaris i s'han protegit les estructures més delicades amb geotèxtil. Així mateix, s'han conclòs les labors de consolidació dels arrebossats de l'apodyterium amb la finalitat d'emprendre pròximament el condicionament de tots aquests espais amb graves de color i iniciar la posada en valor d'aquesta part de l'edifici termal.\n3. Dames i herois. Després de la Ilici ibèrica: investigació arqueològica interdisciplinària en el sector 11-D de l'Alcudia d'Elx. Resum de la intervenció de 2020. Alberto Lorrio Alvarado.\nEn el marc del projecte finançat pel Vicerectorat d'Investigació i Transferència del Coneixement de la Universitat d'Alacant, amb l'ajuda de l'Ajuntament d'Elx, i amb el pertinent permís de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana, s'ha desenvolupat la quarta campanya d'intervenció arqueològica en el Sector 11 de l'Alcudia d'Elx, entre els mesos de setembre i octubre de 2020.\nEl projecte va nàixer amb la intenció de contextualitzar un dels conjunts escultòrics més rellevants de la Protohistòria espanyola, i la seua peça més insigne: la Dama d'Elx. Aquesta cultura material va ser encarregada, sens dubte, per uns grups aristocràtics privilegiats, dels quals desconeixíem, no obstant això, el seu urbanisme o model d'assentament, fins a les troballes resultat de les nostres excavacions.\nEn aquesta campanya s'ha procedit a completar la intervenció en el Tall 1 entre el 14 de setembre i el 8 d'octubre, centrant l'excavació a intramurs de la muralla descoberta en 2017, les tècniques constructives de la qual van poder determinar-se en la campanya de 2018, amb un total de tres calaixos de característiques diferents, trobats en diversos controls en una amplitud de 60 m.\nLes actuacions de 2020 han permès completar la informació sobre els nivells de fonamentació de la muralla. A més, la identificació d'un nou sòcol de maçoneria pertanyent a les restes d'un habitatge o departament adossat a la muralla resulta de gran interès, perquè ve a sumar-se a l'identificat en les primeres campanyes, la qual cosa permet individualitzar l'existència de diferents ambients contemporanis a la primera ocupació relacionats amb la construcció de la muralla, que hem pogut datar, per radiocarbono i materials associats, en la fase ibèrica antiga. L'existència de diferents sòls d'ocupació és una altra de les aportacions d'aquesta campanya, alguns amb nivells d'incendi, gràcies a la qual cosa s'han conservat llavors d'ordi i vinya carbonitzades recuperades in situ i per flotació. Els treballs de documentació de l'alçat de toves del mur identificat en 2017 han permès confirmar la seua entitat i conservació, amb un alçat de més d'1 m.\nD'altra banda, s'ha excavat una nova quadrícula (Cort 5), coincidint amb l'extrem sud del jaciment a fi d'identificar la muralla en aquesta zona. L'actuació ha proporcionat una interessant estratigrafia, amb potents farciments i zones d'ocupació que cal relacionar amb contextos intraurbanos.\nAixí i tot, la major part dels recursos de la present campanya s'han destinat a la consolidació i posada en valor d'un tram de la muralla en el Tall 1. Aquests treballs es desenvoluparan durant el mes d'octubre, i permetran revaloritzar el jaciment amb una nova fita visitable en l'entorn directe d'aparició de la Dama d'Elx.\nÚltima actualització: 1-Des-2020 15:02:09


Exposició de Josep Carrera a la Capella, Torroella de Montgrí i l'Estartit\nInici INICI Informació municipal Notícies Exposició de Josep Carrera a la Capella\nExposició de Josep Carrera a la Capella\n(13.10.10) El divendres 15 d’octubre va tenir lloc a la Capella Sant Antoni, la inauguració de l’exposició Pintura i escultura de Josep Carrera Savall. Nascut a Barcelona té una relació molt estreta amb Torroella ja que és fill de Joan Carrera Dellunder, artista torrellenc reconegut arreu. Deixeble del seu pare i de professió metge ha continuat experimentant les art plàstiques com el dibuix, la pintura i l’escultura.\nHa fet nombroses exposicions col·lectives i individuals i ha rebut diversos premis com la medalla d’or del Premi Quirón el 1988 per a metges artistes de Catalunya, València i Balears; i la medalla de plata de l’Institut Dexeus per la millor escultura el 1987.\nDes de fa trenta anys és soci de l’Ateneu de Barcelona i participa de les classes de dibuix i escultura. Dins d’aquesta modealitat, li agrada treballar sobre el model al natural i va tenir com professor el famós escultor Montaner, avui desaparegut. Pel que fa l’exposició de la Capella de Sant Antoni podrem gaudir d’una mostra d’escultura i pintura. Es tracta d’un recull de les obres més representatives de la seva carrera.


Els deu dies més plujosos de la dècada\nEl temporal que va desbordar el Francolí l'octubre de l'any passat encapçala la llista\nDiverses persones caminen sota la pluja, a Barcelona, durant un dels aiguats d’aquest agost. XAVIER BERTRAL\nBarcelonaS'acaba una dècada en què ha tocat patir moments de sequera forta però també temporals de pluja de màxima categoria. Els anys de més precipitacions han arribat al final, i els episodis més greus d'inundacions també. A partir de dades de més de 80 estacions del Meteocat hem buscat quins han sigut els dies amb més quantitat de litres caiguts a tot Catalunya, més enllà dels màxims locals d'un lloc o un altre. La suma de litres de cada dia és una dada que no ens diu res per si mateixa, podrien ser el doble si haguéssim utilitzat el doble d'estacions, però en canvi la dada sí que serveix per entendre com de global i abundant va ser la pluja en un dia concret respecte a un altre.\nPotser us sorprendrà que aquesta llista no estigui encapçalada per cap dels dies del temporal Gloria del gener d'aquest any, però el fet és que la duresa d'aquell temporal va ser deguda tant per l'abundància de la pluja i les fortes ventades com, sobretot, per la persistència de la borrasca. Si bé el Gloria no encapçala la llista, sí que és l'única borrasca que té dos dies en aquesta classificació dels dies més humits de la dècada. Del 20 al 23 de gener, aquestes més de 80 estacions del Meteocat van recollir més de 12.700 l/m2, mentre que altres dies molt plujosos d'aquesta llista tenen jornades anteriors i posteriors amb molta menys precipitació.\nAcumulacions totals de pluja durant el temporal 'Gloria'\nEl temporal que encapçala la llista és curiosament el que hi va haver només tres mesos abans, l'octubre del 2019, recordat sobretot pel desbordament del Francolí. Curiosament a la llista també hi ha una altra situació del final del 2019, un temporal de llevant que ha quedat totalment oblidat per l'arribada un mes i mig després del Gloria. També hi ha una altra situació d'aquest any, la que a finals d'abril va tornar a posar al límit alguns rius i que al voltant de Barcelona va acabar deixant més aigua fins i tot que el temporal del gener.\nSis dels deu dies amb més pluja de la dècada són dels tres últims anys. Per anys, el 2018 quedarà com l'any més plujós de la dècada. En total, aquest grup d'estacions del Meteocat va acumular més de 84.000 l/m2 aquell any, gairebé 10.000 més dels que se sumen enguany, tot i els temporals que hi ha hagut. El més sec va ser el 2012, i el 2015, el 2016 i el 2017 van ser tres anys seguits amb menys de 50.000 l/m2 en aquest grup d'estacions, un dèficit d'aigua que va fer tornar a entrar Catalunya en situació de greu sequera.


Llei de protecció de dades i política de cookies | Escola d'idiomas Hibernoenglish\nPOLÍTICA DE COOKIES:El lloc web utilitza un analitzador de trànsit que empra petits programes anomenats i coneguts com "cookies" que ens donen a conèixer certa informació sobre l'ús del nostre lloc:\na) Fer una estimació sobre números i patrons d'ús.\nb) Emmagatzemar informació sobre les teves preferències i personalitzar el nostre lloc web de conformitat amb els teus interessos individuals.\nc) Accelerar les teves cerques.\nd) Reconèixer quan tornis de nou al nostre lloc.\nSeguint les directrius europees de la normativa de protecció de dades que es puguin veure afectats per l'ús de cookies, informem que els diferents navegadors d'Internet compten amb eines de configuració perquè l'Usuari, si ho desitja, pugui desactivar i / o eliminar aquestes galetes o bé activar en el seu navegador la manera de navegació privada.\nPot vostè permetre, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el seu equip mitjançant el Document de Seguretat 90/118\nConfiguració de les opcions del navegador en el vostre ordinador:


Pele Blog: 08/04/09\nAvui es dimarts 4 d'agost,m'he despertat abans de les 9 d'el mati i he mandruleixat fins les 10 escoltant icatfm. Un cop llevat, felis felis i esmorçat he fet una mica de estiraments amb les gomes asegut al sol i escoltant una mica de musica amb l'ipod. Com estic acabant El violin del diablo he anat baixant algunes de les peces musicals que alli parlen i estic disfrutan d'el llibre i la musica de Paganini, Tartini, Brückner, Rachmaninov....... Per cert ¿sabeu de que conec la musica de Brückner? pues de l'Alfonso Guerra que fa uns quans anys hen una entrevista va dir que el volia difondre per Espanya , vaig comprar un CD i hem va agradar molt el seu estil wagneria. Per cert he comprat a itunes unas peces( obertures sobre tot) de Wagner que estan força be de preu i de musica ja sabeu WAGNER.\nDespres m'he ficat a la pisci i he fet 45 minuts de exercicis a fons per lo que ara estic una mica cansat de potes. Hem dinat i m'he possat estes al llit a llegir una revista i s'he ha caigut l'historia demun del nas, be hi pessat unes cuantes figas que voleu que os digui\nAhir mentres xafaneixaba fados per youtube vaig trobar un conjunt "Deolinda" que fa una musica portuguesa bastant mix que hem sembla menys trista que els fados. Perdó Jaume si ho llegeixes , ja se que no es trista pero..........\nLa menuda es un solet i no mes marraneixa quan te gana o algun petarro que li triga en sortir, fa un goig veurala dormir o despertar estironantse al moises. El gos, el Scotty, quan la veu comença a vellugar la cua amb molta alegria i no para fins que li deixan possar el nas a la cameta o al peuet de l'Alma. Quan la sent plorar borda avisantnos del fet.


Festa Major del Prat 2016: de maig 2012\nAl departament de cultura i joventut comencem a treballar en la Festa Major d'enguany, i tal i com hem fet els darrers anys ens agradaria comptar amb les teves opinions i suggeriments. Per això hem obert un espai de conversa al facebook de la Festa Major.\nDurant els dies de Festa Major (entre el 28 de setembre i l'1 d'octubre) la ciutat s'omple d'activitats: concerts, cercaviles, el Pratifoc, circ, teatre, infantils, balls, el pregó i molt més!\nCom t'agradaria que fos la Festa Major? Quin tipus d'activitats són les que t'agradarien que s'organitzessin? Què li falta a la Festa Major? Què et semblen els espais on s'organitzen les activitats? Amb tots els suggeriments recollits fins al maig, acabarem de tancar la proposta...\nPublicat per Festa Major del Prat a 5/14/2012 5 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2012, Festa Major del Prat de Llobregat, Participació


LA NOVA TERRA I EL NOU CEL- MISSATGE CANALITZAT DE SANAT-KUMARA - MISSATGES DEL CEL - 2021\nTaula de continguts amagar 1 Que la Llum Daurada de la nostra Estrella Major, que ens il·lumina, que es dóna en cada moment al sistema planetari ia la Terra principalment, us guiï. 2 Fills de La meva Llum, de meu Amor, els temps que heu passat en aquest planeta han fet oblidar els vostres orígens, els fonaments del vostre cos original, els objectius de la vostra essència electrònica. 3 Teniu en vosaltres "la Gran Herència", heretada pels vostres "Pares còsmics", per la vostra "Família Còsmica", teniu tota una "Genètica Espiritual", que és completament diferent de la que avui teniu, també heretada. 4 Una gran revolució de la consciència s'està operant a tot el món, el propi pla astral s'està transformant. 5 El moment és important i decisiu, no estem aquí amb jocs de bromes o de fantasies; si una ànima demana Llum, encara que sigui una sola ànima, nosaltres estarem allà, donant el que ella demana. 6 Estem feliços de veure que s'acosten a nosaltres els membres de la nostra família còsmica. 7 Aprofiteu l'oportunitat que ara teniu.\nQue la Llum Daurada de la nostra Estrella Major, que ens il·lumina, que es dóna en cada moment al sistema planetari ia la Terra principalment, us guiï.\nEstà la humanitat que es troba a la superfície, i hi ha altres humanitats que desconeixen, algunes persones estan començant a tenir indicis d'altres éssers, pertanyents a aquestes altres humanitats.\nLa vida en si és el fonament de l'evolució, i vosaltres esteu aquí com pelegrins del "Gran Camí Còsmic".\nEls vostres orígens espirituals, divins, estan molt lluny d'aquest planeta on avui esteu. El vostre Ser Original no és aquesta forma que avui teniu, controlada per un minúscul gra de la vostra energia mental a la qual truqueu de ment racional o intel·lectual.\nVosaltres sou més del que penseu: els vostres orígens universals còsmics estan dins de vosaltres, en la vostra "Essència Divina", en la vostra "Espurna Electrònica de la Creació de l'Ésser Còsmic".\nFills de La meva Llum, de meu Amor, els temps que heu passat en aquest planeta han fet oblidar els vostres orígens, els fonaments del vostre cos original, els objectius de la vostra essència electrònica.\nA la materialització de les energies a les que heu estat arrossegats com obrers de la Creació, heu entrat a les formes més denses per sublimar la matèria, la densitat de les energies, per provar que l'Essència Divina en vosaltres mai deixarà empresonar; tot és una qüestió del temps evolutiu que heu recórrer dins d'aquest espiral ascendent continu de l'evolució.\nFills de l'espiritualitat, de la Llum Divina que habita en vosaltres, en el moment en que aquest sistema planetari passa, la humanitat a la qual pertanys exigeix una convergència d'esforços, un despreniment d'egos i personalitats decadents.\nExigeix que cada un es submergeixi en el seu propi llac, aneu al fons de si mateix i porti a la superfície aquesta "joia preciosa" que la divinitat us ha donat, el vostre Ser Original Electrònic, la vostra Essència Divina, el vostre esperit on la vostra ànima és el embolcall d'aquesta essència, la vestimenta per poder manifestar-se en la carn també.\nTeniu en vosaltres "la Gran Herència", heretada pels vostres "Pares còsmics", per la vostra "Família Còsmica", teniu tota una "Genètica Espiritual", que és completament diferent de la que avui teniu, també heretada.\nÉs aquesta gentica Espiritual aquesta Herència, aquest Ésser Original que necessita ser alliberat, lliure de les masmorres de l'ego i de les personalitats, de les masmorres d'una civilizacin malalta.\nSi, la humanitat est malalta, però una Nova Humanitat est naixent, una Nova Civilizacin, una Nova Raça, una Nova Terra ja est ah, energètica per ara; perquè sols aquells que es fusionin a la Unitat de Consciències Lluminoses conocerny heredarn la Nova Terra i el Nou Cel.\nSi, Fills de la Llum, hi ha una nova Terra, un Nou Cel que milers d'ànimes, d'essències, en tots els plans, tots els nivells van crear.\nMentre Dormaa, mentre vau estar dispersos, mentre vau estar sumits en fantasas, mentre vau estar preocupats pels vostres béns materials, amb els vostres problemes personals, mentrestant, milers d'ànimes, fins i tot en el pla físic, treballaven silenciosament i treballen per al sorgiment d'una Nova Terra, que encara és energètica i de ser etrica.\nUna gran revolució de la consciència s'està operant a tot el món, el propi pla astral s'està transformant.\nAquell astral que va ser creat per vosaltres, el "vostra escombraries", està i serà diluïda per les energies ígnies l'Espirito Sant, pel Senyor Agni, de la Força Purificadora i transformadora del Tercer Aspecte, l'Esperit Sant, el Defensor que, juntament amb el mateix, Senyor Crist-Maitreya, està purificant també la "Terra Astral", que la gran majoria encara no pot veure.\nL'Esperit de la Veritat està en el món i la majoria no pot veure-ho, només l'ànima ho veu, només els "purs de cor" poden veure-ho.\nEn res resultarà portar la Llum a qui no vol veure, portar el Poder del Verb a qui no vol escoltar, perquè la Nova Llum és per ser vista pel cor, el Verb, escoltat pel cor; i només aquells que es purifiquen, que es transformin i desenvolupin els aspectes superiors del cor, l'amor, del sentiment, de la fraternitat universal, que s'harmonitzin amb tots, veient als altres com una extensió de si mateixos, els que tenen la mateixa Llum del Consolador en el seu cor i la Llum del Pare encesa en la seva ment, en aquesta fusió i unió, seran el Fill, el Crist, en l'Esperança de la Glòria Eterna.\nEl moment és important i decisiu, no estem aquí amb jocs de bromes o de fantasies; si una ànima demana Llum, encara que sigui una sola ànima, nosaltres estarem allà, donant el que ella demana.\nTan important és l'ànima d'un escombriaire o d'aquell que viu en una assentament, com d'aquell que viu en un palau; potser el que viu en un assentament aconsegueix salvar més ànimes que el que viu en el palau.\nÉs el valor de l'ànima que és important, no el valor de la matèria o el valor intel·lectual, fred i dogmàtic del coneixement científic.\nHi ha un nou coneixement, hi ha una nova ciència sorgint, hi ha una nova educació, hi ha un nou posicionament de vida, i vostès estan tenint l'oportunitat de participar o no, l'elecció és de cadascú, perquè la individualitat és la senyora de la seva existència del vostre camí, de la vostra evolució.\nEstem feliços de veure que s'acosten a nosaltres els membres de la nostra família còsmica.\nEstic parlant d'aquesta manera perquè la bona nova penetri bé en les essències, arribi bé a fons en les vostres "espurnes electròniques", trenqui d'una vegada aquest vernís del intel·lectualisme, aquesta closca de l'ego, aquesta mentida de la personalitat.\nLa vida és eterna i tot el que és real és etern; l'irreal és transitori, és temporal. Moltes ànimes a tot el món estan sent "centres d'irradiació de la Llum Major", de la "Essència Divina Planetària i de l'Essència Divina Solar", estan sent instruments del nostre Verb, perquè tots tinguin l'oportunitat d'aconseguir el seu alliberament, salvació, la unificació interna, la il·luminació i la integració en la unitat de consciències lluminoses, tant del nostre sistema planetari com dels "sistema solar i còsmic".\nAprofiteu l'oportunitat que ara teniu.\nTreballeu dins de vosaltres, en la transmutació i sublimació de les energies, en la transformació interna, perquè la unió amb la vostra ànima, la unió amb els vostres Mestres de Llum, que constantment us envolten amb tot l'amor, amb tota la tendresa i afecte, on les seves energies lluminoses tracten de desviar vostres obstacles, us condueixen pel camí més curt, per tal que la vostra unió sigui consumada en el menor temps possible.\nEls grans esdeveniments vénen aquí, i només aquells que es troben lligats a les seves ànimes, dirigits per elles, arribaran als punts necessaris, els "Oasis de Llum" que estan sent muntats al voltant de la superfície de la Terra.\nQue puguem aconseguir-a través dels vostres treballs espirituals, a través de la vostra pròpia lluita, de la vostra lliurament, de la vostra donació a la vostra ànima, al vostre esperit, a la vostra "essència electrònica" - que en unió amb els vostres mestres, els Éssers de llum, sigueu els Guas d'una Nova Humanitat, d'una Nova Raça, d'una Nova Civilizacin, a una Nova Terra.\nQue el meu Llum romangui per sempre en els vostres esperits!\nFONT: Llibre Mensagens Dos Éssers de Llum. Segona Edici. Autors Henrique Rosa i Lourdes Rosa.


Vila Viniteca, vins i botiga gourmet Tour-Barcelona | 1\nA Vila Viniteca, situada al barri del Born, pots trobar els vins de les millors bodegues espanyoles i internacionals i a bon preu. Com a complement, just al costat, la botiga de gastronomia de Vila Viniteca, La Teca, és un dels espais gourmet millor assortits de Barcelona. Fundada el 1932 al carrer Agullers nº 9 pels avis dels actuals propietaris, és avui dia una de les botigues de referència on trobar productes gastronòmics d'alta qualitat.\nCompta amb una impressionant selecció de més de 350 formatges artesanals, entre els quals destaquen petits elaboradors de tot el món. També pernils i embotits d'excepcional qualitat, olis, conserves i tot tipus de productes delicatessen que conserva l'encant de l'antiga botiga de queviures.\nA La Teca disposa d'una zona de degustació per gaudir dels exquisits productes de la botiga maridats amb vins i caves.


Tourmalet: de setembre 2017\nJuny de 2017. Ruta solidària en Brompton pels Dolomites, inclosa en el programa del Sellaronda bike Day. Una experiència única.\nPublicat per Rafael Vallbona a 11:06 Cap comentari:\nAl bell mig de la plana de Vic, Tona (8.000 habitants) és cruïlla de camins entre Barcelona i Vic, i Manresa i el Montseny. Tot i estar envoltada d'una colla de petits serrats, l'eix que la uneix amb Balenyà i Seva permet fer una ruta interessant cap a la urbanització del Muntanyà i les estivacions del Montseny per la seva cara nord.\nToma comparteix estació de tren (Renfe R3) amb els altres dos municipis per on rodareu avui: Balenyà i Seva. Comenceu la ruta davant de l'estació, a Sant Miquel de Balenyà. Pedaleu per la carretera BV 5303 en direcció a Seva, en suau pujada. Rectes en una rotonda a l'entrada del poble, un cop ben be al centre, a la dreta per la BV 5301 en direcció a El Brull.\nAbans de seguir, podeu fer un tomb pel centre d'aquesta població. En lloc de girar a dreta per la carretera, gireu a esquerra i agafeu un carrer que baixa cap a l'església de Sta. Maria i l'ajuntament. Seva és un típic poble de muntanya, amb cases de pedra rogenca, carrerons estrets i obacs i sentor de llar de foc, si hi aneu quan fa fred. La carretera cap a El Brull puja (82 metres en 1.4 kms). L'heu de seguir fins el trencall a dreta que diu golf El Muntanyà i urbanització Serrabardina. Seguiu pujant pel carrer de les Olimpíades de 1992 sense deixar-lo mai. És l'eix de la urbanització. Quan sigueu dalt de tot tindreu molt bones vistes dels serrats que envolten la plana vigatana. El carrer baixa ràpid i entra en una zona urbanitzada. Deixeu un trencall que surt per la dreta i continueu pel carrer que porteu, que ara es diu Collformic. El primer que surt a dreta es diu carrer de la Mora, gireu-hi i baixeu fins el final. Gireu a esquerra per Esteve Duran.\nQuan trobeu el primer trencall a esquerra (Pirineu), veureu que el carrer que porteu fa un petit tobogan. Però ull, a dreta, arrambat al tancat d'un xalet, hi ha un camí de terra ben clar que és el que heu d'agafar. Aquest camí va baixant en paral·lel al Torrent de la Vall del Castell (veureu la cornisa a l'altra banda). El camí fa algun revolt, passa per algunes cases de pagès esparses i, finalment, desemboca en un de molt clar que li surt per l'esquerra. Agafeu-lo a dreta (tal com veniu) i continueu fent ziga-zagues, deixant un trencall clar a dreta i passant damunt del torrent de Vall-llosera, fins què, a les envistes d'Hostalets de Balenyà, girareu a dreta en una petita cruïlla de quatre camins. Poc després desembocareu en un carrer asfaltat (Tagamanent) que agafareu a esquerra. Girareu pel primer (Pla de la Calma) a dreta, bo i passant entre industries, fins una rotonda.\nEsquerra passant per damunt d'un torrent i del tren i, després de deixar l'entrada d'un restaurant, gireu a dreta pel camí de la Cogullada. després de passar per unes cases, el camí es torna terrer i surt d'Hostalets. Seguiu rectes sense deixar-lo, portant a dreta la via del tren. Poc després de que torni l'asfalt arribeu a un polígon industrial. Just abans d'entrar-hi gireu pel primer carrer que surt a esquerra. En una rotonda gireu per una mena de via verda que surt a esquerra i que corre paral·lela a un torrent. En una cruïlla de quatre camins s'acaba l'asfalt, però heu de seguir rectes pel camí de terra. Deixeu una clara bifurcació a la dreta bo i creuant el petit torrent i seguiu fins desembocar en una carretereta paral·lela a l'autovia C-17. Gireu a esquerra fins passar per sota l'autovia en una rotonda propera.\nBaixant d'el Montanyà cap a Hostalets de Balenyà\nA l'altra banda hi ha una altra rotonda. Agafeu el camí d'enfront que, en una curta pujada, us mena al restaurant Mas Estabanell. deixeu l'entrada del restaurant a l'esquerra i seguiu pel camí mal asfaltat que marxa cap a la dreta. Aquest camí desemboca en un altre, que agafareu a dreta cap a unes naus antigues. sense deixar-lo, torna a desembocar en un altre camí, que aviat és el carrer Nou, que entra a Tona.\nSeguiu-lo fins el final, a la plaça de l'Hostal, i gireu a esquerra pel carrer Travessia. A les envistes de la plaça de l'Església gireu a dreta cap a la parròquia, que deixareu a esquerra per seguir tot recte fins el carrer Call, que travessa i que agafareu a dreta. El carrer va a parar a la plaça Major, plena de bars i terrasses. Creueu-la amb cura i sortiu-ne per una baixada que hi ha al fons a la dreta i que us mena a l'ajuntament. Al final del carrer girareu a esquerra pel carrer de la Font (ull, contradirecció), i de seguida a la dreta pel carrer d'Antoni Figueras, que us porta a la sortida del poble.\nA la rotonda seguiu direcció Seva passant per sota la C-17, a la següent el mateix. Pedaleu per la BV 5303 fins Sant Miquel de Balenyà. Veureu un imponent turó testimoni, les sobtades elevacions típiques de la plana de Vic. Passeu per damunt del tren, gireu a dreta ja dins el poble (direcció Seva) i ja veureu l'estació, punt on heu iniciat aquesta excursió per l'altiplà osonenc.\nDificultat: Mitjana Distància. 21.50 kms Temps: 1h 45’ (2h 30' amb aturades) Desnivell: 295 mts @: www.osonaturisme.cat


Un referèndum digital per estalviar-li el precinte a Rajoy? - El Dietari del Procés - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Dilluns, 24 de setembre de 2018 23:18 h\nbarcelona, carles, diagonal, el país, generalitat, jordi hereu, pp, puigdemont\nEl bucle continua instal·lat en el debat mediàtic entre el govern espanyol i el català. Els primers insinuen, tot i que no de manera unànime, que estan mantenint reunions secretes amb l’executiu Puigdemont i estan estudiant 45 dels 46 punts que el president català va proposar l’any passat –tots, menys el referèndum, és clar–. Els altres neguen conspiracions subterrànies i diuen que un diàleg real ha de ser incloent el plebiscit.\nLa sensació és que uns i altres despisten el debat públic amb retrets, i escenifiquen de portes enfora una voluntat de diàleg inexistent en qualsevol cas. Però, en el fons, sí que sembla que hi ha moviments: però cadascú al seu laboratori. Els catalans, si tot va bé, deuen estar ja blindant una votació unilateral, i el govern de PP ja deu tenir un pla A, B, C i D per aturar-la. Ara bé, quina alternativa tindria la Generalitat per driblar un xoc amb els cossos de seguretat de l’Estat i poder votar?\nEl diari El País, que en les últimes setmanes es confon amb un ‘vulgar’ diari de la dreta més intransigent espanyola, deia diumenge a l’última línia del destacat d’una notícia que l’executiu català podria estar planejant una votació més aviat digital. Si s’emetés el vot de manera virtual, quin marge tindria l’Estat per aturar-lo? Ciberatacs. En aquest cas, però, la Generalitat intentaria reforçar-ne la seguretat fins a nivells de ciència-ficció.\nTot plegat s’hauria de fer amb garanties –i no organitzant una consulta com la de la Diagonal, organitzada fa uns anys per Jordi Hereu a Barcelona–, però s’haurien de valorar els pros i contres. Hi hauria un sector de gent que trobaria haver-se d’enfrontar a un ordinador com una barrera, però seria el segment de població de més edat, el més unionista de lluny. D’altra banda, què interessaria més de cara a l’exterior: una acció amb ciberatacs espanyols, que queden més sibil·lins però estan més de moda, o la imatge de la policia precintant escoles, més plàstica?\n3059 lectures 4 comentaris\n22 de febrer de 2017, 19.15 h\nI em pregunto: Perquè estem sempre facilitant informació a qui farà tot el possible i més per anul·lar qualsevol iniciativa per fer el Referèndum?...\n22 de febrer de 2017, 12.44 h\nJa fa díes que parlem de COM. El QUÈ està superat.\nTrobarem la manera de fer-ho perquè el més important (la desconnexió mental i emocional) ja l'hem fet.\nCal passar la pantalla de la imatge\n22 de febrer de 2017, 10.46 h\nAquí sempre estem pensant que la cosa va d'imatges a l'exterior i que Espanya quedi retratada, com si encara no ho estès prou sense que això permet avançar. El que cal és una consulta que pugui ser validada a nivell internacional i que atorgui la legitimitat necessària per fer el següent pas. Si es pot votar des d'un ordinador o un mòbil, prèvia alta voluntària a un sistema amb contrasenya o signatura digital que hauria d'articular-se quan abans, doncs perfecte.\n21 de febrer de 2017, 23.27 h\nPero si el millor seia que aturessin el referendum arrencant les urnes a patades. Seria el passaport perfecte per declarar la independencia immediatament sense mes preambuls.\n20S Alamany Borrell Bosch Calvo Carmen Calvo Colau Correa ERC Gabriel Rufián Generalitat Graupera ICV José María Aznar Llarena Lluís Maragall PP Parlament Rufián Sánchez Teresa Cunillera Valls Valtònyc indult


Joan Safont: de juliol 2009\n28 de juliol 2009\nGlòria a les Santes (Article publicat a El Matí Digital)\nComença el dia en una ciutat que no ha dormit. De tots els punts cardinals es comencen a sentir els trons de les matinades que anuncien Festa Major. Ja fa dies que Mataró no dorm, que viu al carrer. Olors de festa i de pólvora. Ja han passat les Havaneres i per sentir de nou el Bequetero caldrà esperar a l’any vinent, però avui és el dia més assenyalat, avui és 27 de juliol, dia de les Santes.\nEls Gegants han sortit de l’Ajuntament, on fa dies que dormen, i s’esperen altius com sempre. La curiosa Toneta i el jove Maneló, la dolça Geganta i el sever Robafaves, autèntic senyor de Mataró que guaita la ciutat, mentre als seus peus juguen els Nans. Les colles van col•locant les figures Riera amunt – l’Àliga, la Momerota i la Momeroteta, el Drac i el Dragalió – mentre els seus portants més joves que encara no han anat a dormir després del ball, comenten la jugada.\nLa gent que ha baixat seguint l’estela de les gralles i el coets, s’acosta cap a l’Ajuntament i la banda, amatent, acompanya amb música l’entrada a l’Ajuntament, i el poble comenta el modelet d’enguany del regidor o la cara de no haver dormit massa de la regidora. Puntualment, al pic de dos quarts de deu del matí s’inicia el seguici que amb la banda, l’Agrupació Musical del Maresme, les autoritats amb Guàrdies de Gala, Macers i Agutzils, l’Àliga, els Gegants i Nans, Momerotes, Dracs i Diablesses, i al capdavant les Trampes i l’Herald amb l’ensenya de la ciutat.\nMil sons s’ajunten en l’Anada a Ofici: el pasdoble “Pérez Barceló” que ataquen els metalls de la Banda al més pur estil d’Alacant, els flabiols que acompanyen els Gegants i els tabals de les Diablesses, mentre discorre el cercavila més bonic, més curt i més protocol•lari de les Santes.\nEl sol tot just s’entrelluca, l’Alcalde amb banda i bastó de comandament explica xerraire les tradicions del seguici als convidats d’enguany a assistir a la Missa de Glòria en honor de Santa Juliana i Santa Semproniana, el President del Parlament i la Consellera de Salut. Els regidors i algun diputat que també s’hi afegeix saluden als coneguts, envejant-los la roba d’estiu i l’absència de rigideses en aquest darrer resquici de les tradicions de l’Ancien Régime; la Momerota ja fa de les seves i els Gegants ballen i ballen tot enfilant el carrer Nou, els escassos metres que separen l’Ajuntament de Santa Maria.\nI és allà, com cada matí de 27 de Juliol a Mataró, que el sol que feia el ronso fa el ple, i esclata en el casc majestuós d’en Robafaves, i els mataronins descobreixen que s’ha fet la llum i que la seva festa pot ser, ni que sigui per un dia, la més bonica de les que es fan i desfan.\nEtiquetes: El Vermut (El Matí)\n21 de juliol 2009\nI encabat que et llevis a Manhattan (Article publicat a El Matí Digital)\nRecuperant-me d’un imprevist de salut que m’obliga a estar-me a l’hospital, rebo el darrer llibre d’en Salvador Sostres. Me’l porta l’amic Enric Vila, i el mateix Salvador m’hi ha estampat unes paraules precioses, escrites just el mateix dia de l’exitosa presentació al Bar Velódromo.\nLa lectura, en un moment de parada obligatòria i de ganes de fugir de la realitat, és un petit i íntim regal. Em diverteix l’evasió de seguir de la mà de l’autor el recorregut que de Sidney a Miami, amb bis a Venècia, s’allarga amb una suavitat i una calma allunyades dels seus articles de cada dia, obligat sovint per les circumstàncies del país on ens ha tocat viure.\nI és justament la “joie de vivre” d’escriptor acabat de casar, l’eina més útil a l’autor per aportar reflexions plenes de seny des de lluny estant sobre el país, sense jocs de mans, sense cap estirabot. No li calen artificis ni algunes definicions cèlebres i celebrades pels seus lectors. La vida i Catalunya, des d’Austràlia i sobretot des dels Estats Units d’Amèrica, la vol assenyada, desvetllada i lliure, i d'aquesta manera l'escriu.\nSi el lector devot d’en Sostres n’espera el ritme habitual, a Viatge de noces no el trobarà. Si el lector vol un Sostres enfundat en armadura de guerra, tampoc el trobarà. “Viatge de noces” és una petita mostra del talent del Salvador Sostres escriptor que, tot i que indestriable del Salvador Sostres polemista diari, opta per mostrar el seu rostre més seré, més optimista, més tendre, més dens. Potser el seu rostre, més proper i més autèntic.\nL’amor, la suavitat, l’exaltació i els capvespres s’apleguen en un convit a una lectura que requereix que t’hi deixis portar, que treguis qualsevol fre, i encabat que et llevis a Manhattan.\nPublicat dins la meva secció El Vermut, al Matí.cat\n20 de juliol 2009\nVivim condicionats per ell, i ens té ben hipnotitzats. Tan proper, tant a tocar el tenim que sovint ni el recordem, però allunyant-nos d’ell no sabríem ni viure. Els efectes del sol l’embelleixen, els efectes de la lluna el tornen misteriós. Tant aviat ens hi sentim reflexats, com ens hi volem emmirallar, essent com és infinit, insondable, inabastable i misteriós. El seu poder és el vent, la seva bandera la brisa,el seu himne un rumor.\nEns atrevim a visitar-lo, sobretot quan el sol es fa més present i els dies són llargs. Hi caminem aprop, sense tocar-lo. I és quan respirem a fons, i tanquem els ulls, que recordem com n’és de present en els nostres poemes, en les nostres cançons, en els nostres somnis, i la nostra història hi cavalcà ferotge, tenyint-la de llegenda. Que seriem sense ell? Que som amb ell? Misteriós i voluble, no obeeix ni a llei ni a dictats. Ni homes ni Déus.\nPerò és quan la calor ens ofega sense treva, quan fins el pensament se’ns ennuvola, quan més necessitats estem de refresc i de lleugeresa, quan ens hi llancem a la conquesta, sense aturar-nos a pensar en temperatures baixes o en del tot improbables, ofecs. I sentim que som els amos del seu cos sense final, que som els senyors de la seva ingravidesa, potser que som els capitans del seu blau transparent.\nI com els mil mariners que l’han volgut comprendre, i els cent capitans que l’han volgut dominar, ens extasia el seu anar i venir, la seva dansa eterna contra la vora, el seu a voltes violent temporal o la suau ona que ens saluda. Seriem ben diferents si no el coneguéssim, el nostre amic, el nostre pare, el vell bruixot que ens té l’ànima robada i l’esperit pres a aquests mediterranis sense remei, que enamorats com estem, no podem dir altra cosa, que sigui quin sigui el dia, i sense importar-nos gens l’hora, acostar-nos al mar, és un plaer.\n*Article publicat originalment al número de juliol de la revista Valors, dins la meva secció "Plaers de ma vida".\nEtiquetes: Plaers de ma vida (Valors)


Amanida Waldorf - OsonaCuina\nUna recepta de Nandu Jubany, del restaurant Can Jubany\nGelatina de poma i api\n10g Api a daus petits\n100g Suc de poma liquat\n10g suc de llimona\n100g Suc d’api liquat\n16g Sucre invertit\n0,5g neutre de sorbet\nMaionesa de gorgonzola\n20g rovell d’ou\n4ml oli de gira-sol\nPoma impregranada d’api\nUn cop tenim el suc de poma liquat, en posem 1/4 a bullir juntament amb l’Agar Agar. El traiem del foc i hi afegim fulles de gelatina i la resta del suc de poma liquat.Tot seguit,i afegim els daus d’api i ho posem en un motlle, tipus ½esfera.\nEscalfem la meitat del suc d’api amb la dextrosa juntament amb el sucre invertit. Quan arribi a 40ºC i afegim al neutre el sucre i el neutre de sorbet. A continuació, ho traiem del foc i hi afegim la fulla de gelatina. Ho deixem reposar i ho posem en un got de picojet. Ho deixem congelar i després ho passem per la picojet. Ho preparem just al moment de servir‐ho.\nBarregem el rovell i la gorgonzola. A continuació, amb l’ajuda d’una batedora i afegim l’oli, molt a poc a poc.\nPosem a coure l’aigua i el sucre. A continuació, hi afegim les nous i les hi deixem fins que es caramel·litzin. Després, les escamparem en una safata, evitant que es toquin unes amb les altres,i les reserve.\nPrimer,escalfem la gorgonzola i la llet.Després,barregem la llet, la xantana, la sal i el pebre, i ho passem per la batedora. Tot seguit, hi afegim la gorgonzola i, finalment ho colem fins a obtenir una crema ben fina. Un cop tenim feta la crema, l’estirem en un paper de forn fent una capa ben fina i ho posem al congelador.\nTallem la poma a daus. Liquem l’api i el barregem amb els daus de poma. Ho posem tot junt a la màquina d’envasar per impregnar la poma.\nPrimer, emplatem la meitat de dues esperes de poma i api. Després, decorem el plat amb punts de gorgonzola al plat, dauets de poma i nous garrapinyades. A continuació, fem una quenelle de gelat d’api i hi posem al plat unes fulles i fils també d’api. Finalment, ho amanim amb una mica d’oli d’oliva verge extra i crema de gorgonzola gelada.


Últim entrenament del CPA Olot abans d’anar a Holanda a disputar el Campionat d’Europa – elgarrotxi.cat\nÚltim entrenament del CPA Olot abans d’anar a Holanda a disputar el Campionat d’Europa\nCPA Olot: Des del Club Patinatge Artístic Olot, us volem convidar a l’últim entrenament obert al públic que faran les nostres patinadores abans d’anar a Holanda a disputar el Campionat d’Europa. Enguany ho gaudirem per partida doble, ja que tenim dos equips que participaran a l’Europeu, el grup A amb la coreografia “Respira” i el grup juvenil amb la coreografia “Amb sentiment”. Serà el proper dilluns dia 21 d’abril a les 17:30h al pavelló. Quinze minuts abans, a les 17:15h aprofitarem també per presentar-vos la nostra nova pàgina web.\nVídeo: Presentació de les noves coreografies CPA Olot\nFoto grup A amb la coreografia “Respira”\nFoto grup juvenil amb la coreografia “Amb sentiment”


Alumnes, aprenents i voluntaris assisteixen a l'obra de teatre Un cel de plom a Montmeló. - Llengua i cultura - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nCNL Vallès Oriental Dimarts, 8 de març de 2016\nAlumnes, aprenents i voluntaris assisteixen a l'obra de teatre Un cel de plom a Montmeló.\nLes alumnes de català de l'intermedi 3, alguns aprenents i voluntaris per la llengua assistiren a l'obra de teatre que es féu dissabte, 5 de març, a les 21 h a la sala Polivalent, a la Torreta.\nEnguany es feia una obra de teatre per commemorar el Dia Internacional de la Dona basant-se en una història real.\nEl Dia Internacional de la Dona s'ha volgut celebrar a Montmeló mitjançant una obra de teatre en què la protagonista és una dona que ha patit la cruesa de la guerra i l'experiència de viure en un camp d'extermini. L'obra és un monòleg dur, obscur, senzill on l'actriu, la Mercè Arànega, interpreta un paper excepcional com a protagonista; es lamenta, plora, crida, somriu, imagina... i tot en un enorme escenari marcat per un sol focus acusador i la resta tot fosc.\nAquesta obra està basada en la novel·la de Carme Martí que féu a través de les paraules de la pròpia protagonista de la història, Neus Català, una dona de més de cent anys que ha lluitat tota la vida per defensar les seves creences i mostrar el valor de la dona, de l'amistat, de la humanitat en general.


'Teledramèdia' fàcil (Mònica Planas)\nMÒNICA PLANAS 26/04/2012 00:00\nTelecinco ha recuperat un format televisiu que havia quedat enrere: el de la tele com a intermediària. A Hay una cosa que te quiero decir es recupera aquell esperit del Sorpresa, sorpresa barrejat amb Tengo una carta para ti i amb El diario de Patricia .\nEn teoria, un personatge anònim intenta posar-se en contacte amb algú altre amb qui ha tingut un conflicte personal o que senzillament ha perdut de vista. El programa serveix de motor de recerca i mediador en el distanciament entre les dues persones. L'espectacle rau a escenificar la trobada al plató amb el suspens de si hi haurà reconciliació o rebuig final. Ho condueix Jorge Javier Vázquez, que sembla l'únic presentador de la cadena i que no acaba d'encaixar en el format: el sarcasme de J.J. entra en conflicte amb la clara voluntat lacrimògena del programa. Pel que fa als participants, podem dir que hi abunden els Antonios i les Antonias, i que amb bona voluntat fan un esforç per provocar veracitat en unes recerques i trobades força teatralitzades. El guió que s'encarrega de llegir J.J. és absolutament ensucrat i melodramàtic, fins a l'extrem del ridícul: " A Antonio, por las noches, cuando no puede dormir, le gusta viajar a través de sus recuerdos con lágrimas en los ojos. Siempre va al mismo lugar pero en otro tiempo ".\nPerò no hi ha compassió. A aquest bon home que enyora els seus amics d'infantesa li fan aixecar els camals dels pantalons. Llueix cames blanques i garrelles, mentre espera la sorpresa. Ha demanat ajuda a la tele, i la tele s'ho cobra esprement la seva candidesa. Del drama a la comèdia. Teledramèdia directa a la vena per a l'audiència més primària. Hay una cosa que te quiero decir és una fàbrica de llàgrima fàcil on uns missatgers caminen arreu d'Espanya amb un sobre enorme de paper a la mà. La decadència de l'espectacle i el primitivisme televisiu en l'era del mail i el Facebook.


El PSC de Berga proposa una actuació urgent a la Rasa dels Molins | Aquí Berguedà\nEl PSC de Berga proposa una actuació urgent a la Rasa dels Molins\n30 març 2015 16:02\nEn la darrera reunió del grup de treball del PSC, per a les eleccions municipals del 24 de maig, s’ha acordat proposar una actuació urgent a la Rasa dels Molins, dins dels 6 mesos següents a les eleccions si aquesta formació arriba a governar.\nL’acord suggereix arribar “a una entesa” amb els actuals propietaris per tal de dur a terme una actuació provisional que permeti endreçar aquest immens espai, al mig de la ciutat. “Un espai en un estat impensable en qualsevol altre ciutat, i menys en una que pretén fomentar el comerç i el turisme”, han apuntat fonts del partit.\nEl pas dels anys no ha resolt l’ordenament d’aquesta zona, i la crisi econòmica no permet tirar endavant el projecte previst pels propietaris i ajuntament, “de manera que només queda la sortida d’un acord pactat entre les dues parts, per fer-hi una actuació provisional; a l’espera de la represa econòmica que faciliti l’execució del projecte inicial. Modificat, això sí, per adaptar-lo a les necessitats del moment que es cregui oportú”, han conclòs els socialistes en aquesta reunió de treball.\nMentrestant, han assegurat, però, que: “no es pot tenir una immensa superfície com aquesta, totalment desordenada, desaprofitada i donant una pèssima imatge de la ciutat”.\nÉs per aquest motiu, segons s’ha acordat en aquesta reunió de treball, que el PSC proposarà una actuació urgent per tirar a terra l’antiga farinera, netejar tot l’espai, adequar el col·lector i cobrir una part amb terres, “per fer-lo aprofitable com aparcament i possibilitar l’ampliació espai firal, durant el temps que duri la seva provisionalitat”.\nHan defensat, en aquest sentit, que el centre de la ciutat oferiria un aspecte radicalment diferent amb aquesta actuació. Els que ells hi voldrien fer és “una actuació finançada en bona part per ajuts procedents de la Diputació de Barcelona i posant-hi a treballar un equip de persones, d’un dels Plans d’Ocupació de l’Ajuntament”.\nEleccions municipals Propostes PSC Rasa dels Molins


Opinió | 13 d'abril de 2018\nM’estreno com a candidat. És la primera vegada que seré candidat per assolir l’alcaldia de Rubí, què és la ciutat on visc i treballo, la ciutat on ha nascut la meva mare i on creixeran els meus fills, la ciutat que desitjo que faci un pas qualitatiu endavant.\nRepresentar un partit polític amb cap cas de corrupció en els seus 87 anys d’història és un orgull per a mi. I també és una responsabilitat fer-ho la primera vegada que ens presentarem a unes eleccions amb la voluntat clara de guanyar-les i fer de Rubí una ciutat amb un alcalde republicà. Vull que Rubí sigui una ciutat republicana amb els valors que això comporta: igualtat, solidaritat, justícia social, esforç i llibertat.\nLa proposta és clara: aplicar els valors del meu dia a dia a la gestió política, a la presa de decisions, i tot des de la vessant més humana. I és que crec que toca un canvi de rumb a la societat, sovint governada per la fredor i pel càlcul personal. Passa al nostre entorn més proper, en l’àmbit europeu amb els refugiats, però també passa a la nostra ciutat, on ha predominat el càlcul electoral per damunt de les decisions pensades amb voluntat de servei.\nTres aspectes definiran la nostra tasca: la transparència, l’honestedat i el treball. La transparència perquè expliquem el que fem i també el que creiem que no s’ha de fer, perquè diem el mateix en públic que en privat, perquè no devem cap favor a ningú i perquè tenim les mans netes de corrupció. L’honestedat perquè aplico la màxima de “fes pels altres el que t’agradaria per a tu”, la necessitat d’escoltar i la consciència tranquil·la en la presa de decisions, que sovint demana valentia, sobretot a Rubí amb tantes coses per fer. I el treball, perquè som una ciutat treballadora, una ciutat que s’ha forjat a si mateixa. Treball perquè és el que he après a casa, perquè la gent d’Esquerra treballa, i molt, per a tothom. Aquesta ciutat necessita moltes més hores dedicades a endreçar i tirar endavant la ciutat que no pas fotos meves.\nEl repte demana d’un equip potent i ben preparat per tal de liderar i encapçalar el projecte de canvi dels propers anys a Rubí. La llista que m’acompanyarà serà una llista amb persones preparades per assumir aquest repte, persones amb formació, experiència professional i capacitat de lideratge.\nI incorporarem a la part tècnica aquelles persones que tinguin la vàlua professional necessària per dur a terme les tasques encomanades, independentment de les sigles de partit. Trobarem les persones dins de l’Ajuntament, però també buscarem els millors professionals a fora quan sigui necessari, per trobar una combinació que ens permeti optimitzar qualsevol part de la casa, dels fonaments a la teulada.\nEns espera un any intens, un any per seguir fent propostes de millora per a la ciutat, treballant en el dia a dia, però també amb un ull posat en assolir aquest canvi que tant necessita el nostre municipi. Volem estar preparats per posar-nos a treballar, de valent, des de dins de la institució i des del primer dia. Si ets de Rubí, si t’estimes la ciutat, si et preocupes pel seu futur, segur que ens podràs ajudar.


La Guàrdia Civil de la mar ja ha establert la seva base al port de la Savina | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Actualitat La Guàrdia Civil de la mar ja ha establert la seva base al port de la Savina\nLa Guàrdia Civil de la mar ja ha establert la seva base al port de la Savina\nLa patrullera Sa Costera compta des d’aquesta setmana amb un punt d’amarratge, en el dic oest de la marina esportiva de Formentera Mar. En aquest punt s’ha instal·lat una reixa de seguretat i l’Autoritat Portuaria també disposa d’una càmera que enregistra l’àrea.\nEl trasllat de la base de la patrullera a Formentera és una demanda que des de fa anys realitzen els representants del Consell Insular. Recordam que l’any passat, aquesta embarcació tenia base al port de Sant Antoni, una ubicació allunyada del Parc Natural i es Freus, on es registra la major activitat d’embarcacions a les Pitiüses durant l’estiu.\nLa Patrullera SA Costera pertany al Servei Marítim de la Guàrdia Civil de Balears i és una de lés més ràpides de la flota policial del pais. Té més de 17 metres d’eslora i és capaç de navegar a una velocitat superior als 50 nusos.\nLa tripulació està integrada per un patró més tres o quatre agents. Les missions que té encomanades la Guàrdia Civil de la mar són, entre d’altres, les de protecció de medi ambient, prevenció de la immigració il·legal i el contraban, inspecció pesquera i protecció del patrimoni arqueològic.


Guanya entrades per veure a Víctor Parrado amb 'El Peliculero' - Teatre Barcelona\nFinalitzat: Guanya entrades per veure a Víctor Parrado amb ‘El Peliculero’\nVíctor Parrado (creador de l’èxit “La Noche de Parrado“) presenta El Peliculero, un monólogo de cine: un xou que us portarà a reviure escenes mítiques del cinema a través de la vida del monologuista.\nVols guanyar entrades dobles per veure les últimes funcions d’aquest monologuista el proper diumenge 17 de març a les 20h? Només has de respondre a la pregunta als comentaris d’aquesta pàgina: A quin any es va celebrar la primera edició dels Òscars?\nTens temps per respondre fins el dijous 14 a les 12:00h. Divendres anunciarem els guanyadors i contactarem amb ells a través de correu electrònic.\n1. C. Sancho G.\n2. D. Gimenez B.\n3. J. Garrido G.\n5. A. Sousa M.


Marc Carmona i Jordi Torras confien a poder tornar a Barcelona amb la Supercopa\nGabriel és l’única baixa d'un FC Barcelona Alusport que cerca un títol que encara no té La semifinal davant ElPozo es jugarà el dissabte, a les 20.00 hores\n05 de set. 12\nMarc Carmona i Jordi Torras han comparegut davant dels mitjans minuts abans de començar la darrera sessió de treball al Palau abans de viatjar demà a la Corunya. L’entrenador té clar que tots els equips “no preparen la temporada per arribar bé a la Supercopa”, mentre que el capità reconeix que espera, després de no haver pogut aixecar la primera Copa a Santa Coloma, poder fer-ho a terres gallegues.\nIl·lusió per un títol que no és al Museu\nLa Supercopa d’Espanya i la Copa Intercontinental són els dos únics títols que no figuren a les vitrines del Museu del Barça. La temporada passada es va estar molt a prop d’aconseguir-ho, però Carmona ja avisa que el seu equip “pot donar un bon nivell”, malgrat no estar al cent per cent: “Cada campionat és diferent. És la primera competició de l'LNFS i els equips no planifiquen la temporada per estar bé en aquest moment. Sé que serem capaços de donar un bon nivell, però no estarem al cent per cent.”\nPer la seva part, el capità barcelonista reconeix que l’objectiu del Barça Alusport no és altre que “guanyar el màxim numero de títols possibles. Anem a la Corunya amb molta motivació per endur-nos una copa que no tenim". A més, a la pregunta sobre qui considera que és el favorit que endur-se aquesta competició, Torras té clara la resposta: “Esperem que siguem nosaltres i pugui aixecar aquesta primera copa com a capità"\nElPozo i Aicardo\nEl rival a la semifinal de dissabte a les 20.00 hores serà ElPozo Múrcia, el subcampió de Lliga i Copa del Rei. Carmona té molt clar que, malgrat els canvis, els murcians segueixen fidels a la seva referència, el tècnic brasiler Duda: “El gran referent d’ElPozo és el seu entrenador. És cert que han canviat alguns jugadors, però la filosofia segueix sent la mateixa.”\nPel que fa a Aicardo, l’entrenador barcelonista considera que s’està adaptant, però que els dotze dies que va estar amb la selecció espanyola li han pres temps d’adaptació amb el grup: “Aicardo està un pèl verd, però a poc a poc va a millor. El cert, però, és que aquells dotze dies que no va estar amb nosaltres no li van anar gaire bé de cara a l’adaptació, però tots els coneixen i esperem que vagi a millor.”\nEl nou Palau\nLes obres de remodelació interna que ha patit el Palau Blaugrana aquesta temporada han estat en boca també dels dos protagonistes del matí. Tant Marc Carmona com Jordi Torras han lloat les noves instal·lacions. El tècnic així ho ha comentat: “Les condicions de treball en el nou Palau han millorat moltíssim. La pista està excel·lent.” En aquest sentit el capità ha dit que estan “molt contents amb el nou vestidor i amb la pista, tot i que ja sabeu que això dependrà de la canya que li donem entre totes les seccions.”\nEl FC Barcelona Alusport té una baixa de cara a la Supercopa d’Espanya. Es tracta del brasiler Gabriel que, va arrossegant molèsties musculars que li han impedit jugar la Copa Catalunya. Carmona ha explicat que ja tenen experiència amb ell en aquests tipus de lesions, i que “hem preferit no arriscar”. Gabriel té una ruptura fribril·lar del múscul recte anterior de la cuixa esquerra. La seva evolució marcarà la seva disponibilitat.


Isomorfisme de grups - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIsomorfisme de grups\nEn àlgebra abstracta, un isomorfisme de grups és una funció matemàtica entre dos grups que identifica cada element del primer grup amb un element diferent del segon grup tot preservant les operacions. Si dos grups es poden relacionar mitjançant un isomorfisme es diu que són isomorfs. Les propietats d'un grup es poden traslladar directament a través d'un isomorfisme. Per això, des del punt de vista de la teoria de grups, els grups isomorfs es consideren la mateixa cosa, perquè tenen idèntiques propietats. Aquesta és la noció genèrica d'isomorfisme usada quan es treballa amb grups.\nFormalment, es diu que un grup G amb l'operació *, i un grup H amb l'operació ∇, són isomorfs si existeix una aplicació bijectiva f : G → H que és homomorfisme de grups, és a dir, que preserva les operacions de grup. Això vol dir que per a dos elements g, g′ qualssevol de G se satisfà que\nf(g * g′) = f(g) ∇ f(g′).\nAquesta aplicació f es diu que és un isomorfisme de grups. Normalment s'escriu (G, *) ≅ (H, ∇) o directament G ≅ H per a denotar que existeix algun isomorfisme entre G i H (és a dir, que són isomorfs). Un isomorfisme d'un grup en si mateix s'anomena automorfisme.\nQue dos grups siguin isomorfs vol dir que, en essència, que si abstreim la notació dels seus elements i l'operació, tenen la mateixa estructura, la mateixa taula de l'operació. Aquesta noció forma una relació d'equivalència que preserva la majoria de nocions de la teoria de grups com ara les propietats d'ésser grup abelià, grup cíclic, l'ordre dels elements, etc.\nDes del punt de vista de la teoria de categories, com el seu propi nom indica, els isomorfismes de grups són els isomorfismes de la categoria dels grups. Segons la definició donada pot semblar que només es correspon amb la noció de morfisme invertible, però de fet tot isomorfisme de grups f : G → H té la propietat que el morfisme invers f-1 : H → G és també un (iso)morfisme. En efecte, és evident que tot morfisme envia l'element neutre de G a l'element neutre de H. Per tant, si x és un element de G, f(x-1) = (f(x))-1, on per x-1 designem l'element simètric de x respecte de l'operació del grup. Més generalment enviarà potències enèsimes de x a potències enèsimes de f(x).\nSi X és el grup format pels nombres reals positius amb el producte i Y és el grup format pels nombres reals amb la suma, el logaritme ln: X → Y és un isomorfisme, perquè ln(ab) = ln(a) + ln(b) i cada nombre real és el logaritme d'un únic nombre real positiu.\nHerstein, I. N., Topics in Algebra, Wiley; 2a edició (20 juny 1975), ISBN 0-471-01090-1.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Isomorfisme_de_grups&oldid=19985377»\nLast edited on 11 juny 2018, at 20:10


Héctor Gómez Díaz (Lugo, 1980) és enginyer de camins i doctor per la Universitat de La Corunya. Ha estat professor convidat de l'Institute for Computational Engineering and Sciences de Texas (Estats Units) i professor titular de la Universitat de la Corunya. Actualment és professor associat a Purdue University i ha rebut nombrosos premis i reconeixements internacionals com la Starting Grant de l'European Research Council, el premi Juan C. Simó al millor investigador jove en mecànica computacional o el premi Agustín de Betancourt al millor investigador menor de 40 anys en qualsevol camp de l'Enginyeria, i ha estat seleccionat com a "Innovador menor de 35 anys" per la MIT Technology Review.\nHéctor ha dedicat gran part de la seva carrera a l'enginyeria computacional, en particular a la seva utilització en el camp de la medicina. Un exemple dels seus èxits és el projecte Music, que utilitza equacions molt complexes, amb gran quantitat de dades i simulació per ordinador a gran escala, per predir el creixement del càncer de pròstata de forma personalitzada. El projecte segueix la filosofia d'una nova tendència en medicina que es coneix com a medicina predictiva. Una innovació fonamental de music és que desenvolupa i valida la seva metodologia usant anatomies i dades específiques de cada pacient, una idea no explorada en el camp del càncer de pròstata.


ERC trenca el pacte de govern amb el PSC arran de la situació política que viu el país i que segons, Jordi Ignasi Vidal, farà prendre decisions amb les quals discrepen els socialistes.\nMés de 200 alcaldes viatgen aquest dimarts a Brussel•les per denunciar la “persecució judicial i ideològica” al Govern.\nLa UGT fa una crida a la “mobilització general” aquest dimecres però no s’adhereix a la convocatòria de vaga.\nEls nens i nenes de Balaguer fan tradicional ofrena floral al Santuari del Sant Crist. És un dels actes que l’ajuntament ha avançat a avui a causa de la vaga general de demà, que ha obligat a modificar el programa d’actes de la Festa Major.\nEl periodista balaguerí, Francesc Canosa, és el pregoner de les Festes del Sant Crist d’enguany. El pregó es farà dijous i no dimecres, tal com estava previst, en motiu també de la vaga general de demà.\nCampanya Posa’t la xapa, una iniciativa per reduir el consum d’alcohol entre els joves, que tindrà lloc els dies de la festa Major a la Carpa Jove.\nLa campanya de recollida de l’oliva a Lleida s’avança una setmana. El rendiment, superior al de l’any passat.\nL’economia creix un 0,9% entre juliol i setembre, una dècima més que al conjunt de l’estat espanyol.\nEl Teatre Municipal de Balaguer acollirà dijous l’espectacle familiar “36 polzades” a càrrec de la Companyia “Miscel•lània Teatre” mentre que dissabte s’hi podrà veure la comèdia musical “Homes” de Sergi Belbel i Carol López.\nArriba a les escoles el Projecte FER: Futurs Emprenedors Rurals.\nLa Cursa de la Dona de Balaguer, que tindrà lloc el proper 19 de novembre, espera assolir la mateixa participació de l’any passat, unes 1.200 inscrites.\nEl Balaguer Villart Logístic de tennis taula encaixa la primera derrota de la temporada al perdre per 0-4 davant de l’actual campió de Lliga, l’UCAM Cartagena.\nL’equip sènior masculí del C.B. Balaguer guanya el Valls per 55 a 71.