Graanmarkt 13 The Apartment Anvers Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartament Àtic - Restaurant\nAntwerp Centre, Anvers, Bèlgica - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nBen situat a la compres, els paisatges, la cultura area de Anvers ciutat, Graanmarkt 13 The Apartment us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Graanmarkt 13 The Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes.\nL'ambient de Graanmarkt 13 The Apartment es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Anvers, el Graanmarkt 13 The Apartment és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nNotable 7,5 (1152 comentaris)\nBarri Antwerp Centre Antwerp Centre Antwerp Centre Antwerp Centre Antwerp Centre\nAnvers Hotels apartament\nDescompte a Graanmarkt 13 The Apartment


videoreceta | Gastronosfera\nInici > videoreceta\nCom fer broquetes de pollastre adobat i pochas en amanida\nEl pollastre és una carn blanca extremadament versàtil. En format broqueta es cuina en un tres i no res i per tant és ideal quan som molts i volem estar poc temps a la cuina, o quan volem compartir la cuina en una barbacoa grupal i fins i tot per a quan ... Llegir més\nLa combinació de la coliflor amb l'ametlla dóna com a resultat una crema fantàstica, de sabors molt càlids a terra i horta. Amb una aparença nívia i elegant. En ocasions les cremes no tenen l'atenció que es mereixen per les seves enormes possibilitats ... Llegir més\nL'arròs amb llet són postres seculars d'origen no determinat que enfonsen les seves arrels en la nit dels temps. Reconeguem que no es tracta d'un plat molt subtil o sofisticat, encara que a alguns ens resulti irresistible. Proposem una forma de preparar-lo ... Llegir més


Família Naixement i Cura de Menor 0ebb410a-316a-471b-9abc-3fae38835799 Família f39afb8a-aca6-4180-b1d4-0c88b2ca9c54\nNaixement i Cura de Menor < Tornar\nTreballadors que gaudeixin dels períodes de descans per naixement de fill, adopció i acolliment legalment establerts que vulguin sol·licitar les prestacions per Naixement i Cura de Menor.\nPresentar una sol·licitud, per Registre electrònic, de la prestació per Naixement i Cura de Menor.\nSol·licitar la prestació en múltiples períodes.\nUna vegada identificat a La teva Seguretat Social, en l'apartat "Família", prémer "Prestació per naixement i cura de menor".\nIntroduir la informació que correspongui.\nFinalitzat el procés d'emplenament, se us indicaran els documents que heu de presentar, els quals podreu adjuntar electrònicament.\nPodeu consultar la situació en què es troba el tràmit de la prestació sol·licitada a través del servei "Les teves Gestions" del portal personal "La teva Seguretat Social", al qual podreu accedir des d'aquesta Seu electrònica.\nSol·licitud prestació per naixement i cura de menor per part (PDF, 2857 Kb) 08/02/2022\nPrestació Naixement i cura de menor per adopció, guarda amb finalitat d'adopció o acolliment (PDF, 3738 Kb) 10/02/2022\nSol·licitud de gaudi en múltiples períodes de la prestació per naixement i cura de menor (PDF, 3215 Kb) 08/02/2022\nCertificat d’empresa per a la sol·licitud de prestació de naixement i cura de menor (PDF, 1777 Kb) 06/04/2021\nDeclaració del treballador per compte propi per gaudir del descans per naixemente i cura de menor a temps parcial (PDF, 1893 Kb) 20/05/2021\nAcord dels progenitors sobre el gaudi del subsidi especial per part/adopció/guarda amb finalitat d´adopció/acolliment múltiple (PDF, 1794 Kb) 07/04/2021


Com surti un StarFox Grand Prix però no un F-Zero ens caguem en tot -\nCom surti un StarFox Grand Prix però no un F-Zero ens caguem en tot\nHomeCom surti un StarFox Grand Prix però no un F-Zero ens caguem en tot\nFa un parell de mesos enrere van sortir a la llum alguns detalls sobre un possible Spin-Off de la saga Starfox en la que veuríem als seus protagonistes participar en carreres a tota velocitat. El cert, però, és que en sabem ben poc d’aquest recent filtratge.\nAvui volem donar la nostra opinió sobre aquest possible succés i el representaria, sempre dins del que la nostra rònega i elemental ment dóna de si. Sabem que estem parlant d’un joc del que no sabem ni si està confirmat però, de tota manera, volem dir el que pensem i que ens digueu també el que penseu vosaltres.\nNintendo, ja prou\nNintendo sempre fa coses rares i unes els hi surten bé i d’altres que no tant. Una empresa veterana com la gran N té a la seva disposició una gran quantitat d’IP(s) al seu abast i moltes d’elles ni les olorem.\nUna d’aquestes grans franquícies és F-Zero. Una saga de videojocs en la que disputem carreres futuristes amb vehicles increïblement veloços. L’última entrega va sortir per a Nintendo Gamecube a finals de Juliol de 2003, sent un videojoc que compta amb una qualitat extraordinària però que no va vendre una merda.\nA la Wii, Wii U i Switch hem tingut les respectives entregues de Fast (Fast Racing League, Fast Racing Neo i Fast RMX) que són el substitut actual d’F-Zero en consoles de Nintendo. De tota manera, ja fa molts anys que demanem que torni en Captain Falcon i la resta de pilots.\nPodem debatre si els hi sortiria rentable o no realitzar un altre F-Zero o un Diddy Kong Racing, però el que no podem negar és que molta gent espera un d’aquests dos títols. Ja ha passat altres vegades que han intentat fer algun spin-off troll com és el cas de l’Animal Crossing de Wii U.\nJa fa molts anys que estem esperant una nova entrega d’aquesta saga i, no només no n’hem vist cap, sinó que Nintendo no s’ha pronunciat al respecte. Com aquesta n’hi ha mil-i una com és el cas de 1080º Snowboarding, Wave Race, Ice Climbers o Punch Out.\nEl que volem dir amb això és que, en comptes d’anar a la seva puta bola, podrien escoltar una mica el que vol la gent i no fer sempre el que els roti. És molt possible que no els hi surti rentable fer-ne un de nou però els podria sortir més a compte una possible remasterització de X o GX amb gràfics actuals i un mode en línia.\nSi no els hi surt a compte un nou F-Zero per què arriscar-se tant amb un Starfox de carreres a l´ús? Pel que s’ha rumorejat aquest títol l’estaria desenvolupant Retro Studios (empresa que ha estat darrere dels Metroid Prime i dels Donkey Kong Country de Wii i Wii U).\nStarfox mai ha estat una saga que hagi venut gaire bé, ni a Super Nintendo, ni a Gamecube, DS i, per suposat, tampoc a Wii U on es va pegar l’hòstia del segle. L’única plataforma en la que va vendre millor va ser a la N64.\nSi comptem amb que el desenvolupament i llançament d’aquest StarFox Grand Prix (segurament) tampoc els hi sortiria rentable (ja que ningú ha demanat aquest Starfox però si un nou F-Zero) aleshores no entenem el per què de la decisió.\nEscolteu a la vostra comunitat, coi\nUna cosa és que facin el que creguin però, com ja hem dit abans, també creiem que és important que escoltin al seu públic (tal i com fa Microsoft, per exemple).\nHaurem d’estar al tanto de conèixer els plans de la gran N. Nosaltres, pel nou compte, esperem que no anunciïn un StarFox GP o, al menys, que ho facin amb un F-Zero també.\nVosaltres què en penseu? Penseu que és millor un F-Zero o aquest possible spin-off?\nThis entry was posted in Articles, Opinió and tagged f-ZERO, Nintendo, STARFOX, Switch. Bookmark the permalink.


Cosas que pasan por mi cabeza: d’abril 2011\nDes de mitjans de l’any passat els usuaris de cadira de rodes de Girona que voliem anar en tren a Barcelona podiem presentar-nos a l’estació mitja hora abans de la sortida del tren i Atendo (que així es diu la companyia de Renfe que s’encarrega de donar el servei que necessita el discapacitat), no et posava cap problema i amb la plataforma elevadora et possibilitava l’accés al vagó. Jo, al menys, així ho havia estat fent un cop al mes. El mes de gener encara s'aplicava aquesta normativa.\nDoncs ara, de cop i volta, i sense avisar, han retirat el servei Atendo de l’estació de Girona, això vol dir que hem tornat a les antigues, i males, costums, hem d’avisar amb 24 hores d’antelació del nostre dessitg de viajar.\nAvui no era res important (només em perderé la Fira de Turisme de Barcelona), però, i si haguès estat alguna cosa urgent? Doncs això ningú ho sap, estar clar que els que anem en cadira no podem tenir urgències, ens hem de prendre tot amb molta calma.\nLa crisi evidentment està afectant, i molt, a tothom, però a nosaltres a més s’ens estan retallant molts drets ja adquirits (amb molt d’esforç) i s’ens obliga a canviar trets del nostre caràcter, adéu espontaneïtat………………hola planificació.\nAhir vaig estar al concert d'en Sergio Dalma a l'auditori de Girona. Feia anys que no anava a veure l'actuació de cap artista en directe, però això em va recordar perquè m'agradava.\nPrimer, l'ambient era espectacular. Jo creia que en Dalma mouria sobre tot a gent de la meva quinta (o sigui el paleolític superior), però res més lluny de la realitat,hi havia tot tipus de públic d'unes franja d'edat molt amplia. Estava ple fins a la bandera i la majoria cantant, cridant, aplaudint.\nPer altra banda, en Sergio és un professional com a la copa d'un pi, sap perfectament com i quan ha d'esperonar al públic, les cançons estan perfectament col·locades per anar escalfant a la gent. De fet va haver un moment que em vaig plantejar el fet d'aixecar-me per cumplir amb el meu paper de fan despendolada.\nT'agradi en Dalma o no s'ha de reconèixer que la seva actuació va ser tot un espectacle, dels que deixen bon gust de boca i ganes de més.


Pequín tindrà un protocol Covid més dur que Tòquio\nLes persones no vacunades hauran de fer 21 dies de quarantena\nLa delegació andorrana a Pyeongchang 2018.\nActualitzada 13/10/2021 a les 12:07\nEls Jocs Olímpics d’hivern de Pequín 2022 que arrencaran al febrer tindran un protocol anti Covid encara més dur que els Jocs Olímpics que van fer-se l’estiu passat a Tòquio, i totes les persones no vacunades hauran de fer una quarantena de 21 dies un cop accedeixin al país asiàtic.\nPer a tots aquells membres de la família olímpica que hagin rebut la pauta completa del vaccí, només baixar de l’avió entraran dintre d’una bombolla “més estricta i restrictiva” que la que es va viure l’estiu passat a Tòquio, tal com va confirmar el comitè organitzador. Tots els membres acreditats (atletes, tècnics o membres dels comitès olímpics nacionals) només es podran moure entre les instal·lacions d’entrenaments o competicions, i de la vila olímpica. A més, s’hauran de sotmetre diàriament a proves diagnòstiques de la Covid-19.\nOn hi haurà menys restriccions és pel que fa a la presència de públic, ja que estarà permès que els aficionats locals (xinesos i residents al país asiàtic) gaudeixin en directe de les competicions, situació que no es va produir als Jocs de Tòquio 2020.\nSí, ara volen vindre els xinesos amb protocols forts anti-covid. Quina hipocresia.


Els treballadors socials reclamen tenir en compte l’atur o l’envelliment per fixar la ràtio de professional per habitant - Social.cat\nEl col·lectiu reivindica “repensar” el sistema d'atenció per fer front a la crisi post-Covid\nDimarts, 7 de juliol de 2020 | 11:00 h\nUn voluntari social ajuda una persona en risc | Banc d\_'Imatges d\_'Infermeres | Ariadna Creus i Àngel García\nEl Col·legi de Treball Social de Catalunya proposa "repensar" el sistema d'atenció actual per poder fer front a la crisi social derivada de la Covid-19. En una carta oficial a la Generalitat, el col·lectiu exposa que la crisi ha desembocat en el "col·lapse del sistema", critica que les respostes actuals són més properes a la "beneficiència" que a l'acompanyament i demanen "superar l'assistencialisme" per garantir els drets socials.\nPer això, proposen actualitzar la Llei de Serveis Socials del 2007. La normativa, per exemple, estableix la ràtio en un treballador social per cada 5.000 habitants però creuen que ha de tenir en compte altres criteris, com ara l'atur, l'envelliment de la població o la mitjana d'ingressos en un territori.\nTambé exigeixen a la Generalitat que estableixi criteris d'equitat en els serveis socials de manera que tots els municipis disposin dels mateixos serveis i tots els ciutadans puguin accedir-hi amb les mateixes condicions. "No pot ser que dues persones que viuen a dos municipis diferents tinguin drets diferents", reblen.\nRecorden que els serveis socials arrosseguen "un problema endèmic de saturació" i assenyalen que "no tot pot recaure en el sistema de serveis socials". De fet, apunten que la manca de recursos econòmics de les administracions ha provocat que durant la crisi sanitària "s'hagin hagut d'atendre casos".\nPer això, proposen que per atendre les persones amb dignitat i qualitat hi hagi treballadors socials a la resta de sistemes "per gestionar la crisi amb una major eficiència". A més, reclamen que en l'àmbit de la salut els treballadors socials es reconeguin com a professionals sanitaris. "La salut no pot considerar-se com una disciplina aïllada ja que va estretament lligada de l'àmbit social", subratllen.\nD'altra banda, demanen en la missiva que les residències siguin "100% públiques" i que hi hagi més control i supervisió de la Generalitat en tots els equipaments que presten aquest tipus de servei. També reclamen que es revisin les ràtios i les condicions laborals del sector.\n"Les residències no han de ser la llar on una persona va a morir sinó que han de convertir-se en un espai on les persones, un cop no poden o decideixen no viure a casa, puguin anar a viure en una etapa concreta de la seva vida", afegeixen.\nEls treballadors creuen "necessari" reformular la Llei de la Renda Garantida de Ciutadania perquè sigui "menys restrictiva i més garantista" per poder cobrir realment totes les situacions de vulnerabilitat que vaticien que es generaran i que, en molts casos, agreujaran la crisi provocada per la pandèmia. També apunten que cal revisar i racionalitzar la política de prestacions socials perquè consideren que no és "operatiu" tenir-ne tantes tan diverses.\nPer això demanen unificar les prop de 350 diferents que hi ha i simplificar la part burocràtica. En l'àmbit de l'habitatge, exigeixen una legislació i normativa "ajustada a la realitat socioeconòmica", potenciar el lloguer social, ampliar parc públic d'habitatges i oferir un seguiment de qualitat.\nProgrames de gestió emocional per als infants\nPel que fa a infància, proposen impulsar mesures específiques que serveixin per pal·liar els efectes que el confinament i la pandèmia i incorporar en els diferents programes la gestió emocional. A més, afirmen que cal desplegar a tot el territori els Consells d'Infants, regulats i prescrits per la LDOIA (Llei dels Drets i de les Oportunitats en la Infància i l'Adolescència) des del 2010 i, en aquest moment, amb tan sols una presència testimonial al territori català.\nDe la mateixa manera, diuen que també caldrà revisar i avaluar la participació dels infants en l'entorn educatiu i incorporar nous models d’acolliment familiar dels menors en situació de desemparament, flexibilitzar els requisits dels permisos d'estada dels infants amb els familiars i repensar els programes d'escolaritat a casa.\nEn relació a la immigració, els treballadors socials reivindiquen facilitar la regularització, integració i inserció de les persones migrades i implementar polítiques que assegurin la cobertura de drets fonamentals. "Cal superar d’una vegada per totes el model basat en només donar ajudes o prestacions, que a dia d’avui ha quedat totalment obsolet", conclouen. Per tot plegat, el Col·legi de Treball Social de Catalunya sol·licita una reunió amb la Generalitat per treballar de forma conjunta les diferents idees i propostes.


Més de 4.500 persones han assistit al míting dels 'comuns' a Arc de Triomf. CÈLIA ATSET\nBarcelonaDissabte de platja. De calor d'estiu enganxifosa que fa que la roba es quedi amarada de suor. Un exèrcit lila, però, té un pla alternatiu just el dia que, segons els càlculs d'Eratòstenes, fa 3.200 anys que va acabar la guerra de Troia. Van ben equipats: samarreta corporativa, barrets de palla, ulleres de sol, papers convertits en vanos, banderes republicanes i alguna senyera, i crits ben esmolats. Prenen posicions, aguanten drets fins al final i disparen tant com poden amb els telèfons mòbils.\nLa convocatòria és a l'Arc de Triomf, tota una declaració d'intencions. Un voluntari va anunciant a tots els usuaris del metro que hi ha un acte sense precedents: Pablo Iglesias i Alberto Garzón compartiran escenari a Barcelona per primera vegada. Cartell d'excepció amb una Ada Colau aclamada que tant fa de telonera com de mestra de cerimònies i estrella de 'selfies'. Entre els 'comuns' s'arremanga tothom. Fins i tot aquells que ara ja no surten a les fotos però que es mouen enmig de bambolines com l'exlíder d'ICV Joan Herrera, que acompanya de portes endins els caps de cartell.\nEl públic –més de 4.500 persones segons l'organització– no es queixa ni tan sols quan l'acte promès comença tres quarts d'hora tard. Aguanta estoicament i està entregat. Ho coregen tot. Des de la defensa del corredor mediterrani i de l'aigua de l'Ebre fins a la declaració de guerra contra el PP amb càntics de 'la roja'. "'A por ellos, oé. A por ellos, oé'", canten a l'uníson. I també, perquè és un públic eclèctic fruit de la reivindicada transversalitat, aplaudeixen quan Íñigo Errejón parafraseja les paraules del expresident de la Generalitat Lluís Companys: "Tornarem a sofrir, tornarem a lluitar, tornarem a vèncer".\nEls grans 'hits' sempre són els més rebuts: el mambo contra la corrupció, el tango pel referèndum i la rumba rebel contra la desigualtat. I les mostres d'estima. El públic demana veure en directe un altre petó entre Pablo Iglesias i Xavier Domènech, que els costa ben poc complir amb les expectatives. Alberto Garzón es queda assegut amb somriure tímid i el cap de llista d'En Comú Podem se n'adona. "Això ho haurem de solucionar", promet al líder d'IU.\nTres hores de míting i ningú es mou. Hi ha poques cadires i tothom ho vol veure. S'enfilen als fanals, als bancs o a les espatlles dels seus acompanyants. Els veuen guanyadors i se senten guanyadors. La prudència ha quedat guardada en un calaix per donar pas a l'eufòria. És el 'rockshow' dels 'comuns'.\neleccions generals 2016 eleccions 26-J Pablo Iglesias Alberto Garzón Eleccions generals 2019


L'Ametlla de Mar serveix 2.000 racions de fideus rossejats durant la 24ena Diada ~ EbreDigital.cat\nSusanna Cases2018-07-16T17:51:11+02:0014 de Juny de 2018|Economia|Societat| L'Ametlla de Mar|fideus rossejats|0 Comentaris\nEls fideus rossejats és un dels plats més arrelats de la gastronomia calera. I protagonitza una de les diades gastronòmiques que organitza l’Ametlla de Mar al llarg de l’any. Enguany, més de 2.000 racions servides en una 24ena Diada marcada pel canvi d’ubicació i amb un concurs paral·lel a la degustació on una quarantena de caleros van mostrar als visitants les diferents maneres de cuinar els fideus rossejats.\nFideus, però sobretot, un encertat caldo de peix. És la clau d’uns bons fideus rossejats. 24ena diada al port pesquer de l’Ametlla de Mar amb canvi d’ubicació i 2.000 racions de fideus servides i 400 de seitó fregit, maridades els vins de la DO Terra Alta i la música del cantautor Miquel del Roig i la xaranga Suquet Calero. A concurs, una trentena de cassoles per endur-se algun dels sis premis.\nLa Diada dels fideus rossejats és un dels referents gastronòmics de l’Ametlla de Mar. Tant pel que representa el plat per la cultura calera com per l’atracció turística. Ha posat el punt i final a les jornades gastronòmiques, on han participat bars i restaurants servint tapes marineres i menús amb els fideus com a estrelles.


Missió - Oficina de Suport a la Recerca (OSR) - Universitat de les Illes Balears\nComissió Avaluadora Obri/Tanca\nInformació d'utilitat Obri/Tanca\nNotes Informatives Obri/Tanca\nExecució, justificació i gestió de projectes\nImpresos i informació d'ús comú.\nQualitat interna i canals de participació Obri/Tanca\nCompromís de l'OSR amb la qualitat\nCarta de serveis i de compromís\nBústia de comentaris, suggeriments i felicitacions\nVicerectorat de Política Científica i Investigació\nAjuts a la recerca i innovació\nL'Acord executiu 5151/2000, del dia 10 d'octubre, pel qual es crea l'Oficina de Suport a la Recerca (FOU núm. 183, del dia 17 de novembre) implementa l'OSR com a servei de suport administratiu integral a la R+D de la UIB, on els investigadors poden adreçar-se per a qualsevol tràmit o consulta referent a projectes de recerca o captació de talent investigador, tant en les fases de sol·licitud, com durant l'execució, justificació, així com la revisió tècnica i econòmica final.\nÉs missió de l'OSR la gestió de programes propis de finançament de projectes de recerca, captació de talent investigador i la gestió del sistema d'informació de la recerca a la UIB. També és missió de l'OSR estimular la participació dels investigadors en projectes finançats de recerca europeus, nacionals o autonòmics, i donar-los el suport necessari. Treballa en coordinació amb la resta de serveis de la UIB per a oferir un suport integral a la investigació que simplifiqui els processos i permeti augmentar la qualitat de la recerca realitzada a la UIB.\nL'Oficina de Suport a la Recerca pretén esdevenir una oficina més implicada en la millora de la recerca a la UIB, propera als investigadors i que ofereix assistència administrativa, tècnica i econòmica integral per a la realització de projectes de recerca de qualitat. L'OSR vol assolir un nivell d'acompanyament i suport a l'investigador que garanteixi una execució òptima dels projectes de recerca des del punt de vista científic, tècnic, econòmic i administratiu.


Nous recursos digitals de la FECC per a la pastoral | Catalunya Religió\n(Fundació Escola Cristiana de Catalunya) Una pastoral educativa sense recursos digitals fa que el seu missatge sembli antiquat. Aquest és el motiu pel qual la Fundació Escola Cristiana ha signat un conveni amb Barcelona multimèdia, editorial amb una llarga tradició i experiència en materials didàctics relacionats amb l’ensenyament de la religió i la pastoral escolar, posant a disposició els educadors de les escoles cristianes i dels pares i mares d’alumnes en el web www.recursosfecc.cat.\nEl seguit de materials abasta recursos complementaris als currículums de l’assignatura de religió catòlica d’Educació Infantil i Primària i un seguit de publicacions que recullen històries de la bíblia, paràboles i miracles de Jesús, salms, pregàries i vides de sants adequats per a nois i noies.\nÉs un nou servei gratuït que la FECC posa a disposició de les escoles i les AMPAs per contribuir a una formació religiosa que apropi a la vivència i diàleg amb Jesús i a la celebració comunitària de la fe. Els continguts s’han publicat en català, castellà i anglès\nCompta amb un índex que enllaça els objectius dels currículums d’infantil i primària amb els més de 300 recursos publicats. Inclou totes les publicacions cristianes que l’editorial ha publicat en els darrers deu anys.\nHi trobareu, per exemple, les 60 pel·lícules de la Bíblia que Barcelona Multimedia havia publicat en els DVD Descobrim la Bíblia. També hi trobareu 60 històries de la Bíblia en format còmic; totes les paràboles de Jesús en còmics, cada paràbola inclou el text bíblic i un comentari que us servirà per preparar-vos la sessió; tots els miracles de Jesús en còmic, comentats també i amb el text bíblic; un llibre de Salms il·lustrat adequat per a nois i noies; 300 pregàries curtes que poden servir per a fer un bon dia; quatre llibres per a explicar de forma senzilla el Credo, la missa, el Parenostre, les Benaurances; la vida de Sant Francesc i Santa Clara d’Assís en pel·lícules i còmics; i la vida de Sant Ignasi en còmic.\nTots els dibuixos són de Picanyol i els guions de Toni Matas. Els textos estan basats en citacions directes de la Bíblia. La traducció que s’ha fet servir és la de la Bíblia Catalana Interconfessional BCI.\nLa web és completament gratuïta. Es pot fer servir en qualsevol dispositiu: tant ordinadors, com tauletes com telèfons mòbils. També es pot connectar el dispositiu a un projector o una pissarra digital. Els continguts es poden descarregar en format PDF i imprimir-los per distribuir-los entre els alumnes. El web està orientat a l’ús escolar, però també es pot a disposició de les famílies.\npastoral, Fundació Escola Cristiana de Catalunya, recursos, digital, Educació


Tots els partits del Consell de Mallorca es declaren contraris a la implantació d’un parc fotovoltaic a Son Bonet - Consell de Mallorca\nVés enrere Tots els partits del Consell de Mallorca es declaren contraris a la implantació d’un parc fotovoltaic a Son Bonet\nLa consellera de Territori, Maria Antònia Garcías\nEl conseller d'Hisenda i Funció Pública, Josep Lluís Colom\nTots els partits del Consell de Mallorca es declaren contraris a la implantació d’un parc fotovoltaic a Son Bonet\nEl ple també ha aprovat l’adhesió de Binissalem a l’Agència de Defensa del Territori. A la sessió plenària, la presidenta Cladera ha destacat que Mallorca és una terra de dones líders en investigació en el dia internacional de la dona i la nina en la ciència.\nEl Consell de Mallorca ha aprovat per unanimitat una declaració institucional contra la implantació d’un parc fotovoltaic a Son Bonet. A l’escrit, consensuat amb tots els partits polítics, afirmen que “l’impacte que produirà aquest parc a Son Bonet és més que considerable”. També manifesten que “no és la zona més adequada per instal·lar un parc fotovoltaic al municipi”, ja que entenen que es podrien cercar altres més adients, “que no vagin en contra dels interessos d’una part dels ciutadans de Marratxí”, ja que a aquesta zona hi hauria d’haver una zona verda, amb arbres i jardins.\nD’altra banda, s’ha deixat clara la defensa de la institució a la posada en marxa de mesures que permetin lluitar contra el canvi climàtic i afrontar la transició energètica, però sense crear perjudicis als veïnats. En aquest sentit el Consell insta AENA a cercar alternatives.\nBinissalem s’incorpora a l’ADT\nEn sessió plenària el Consell de Mallorca ha aprovat la incorporació el municipi de Binissalem a l’Agència de Defensa del Territori. La consellera de Territori Maria Antònia Garcías ha informat de la decisió del municipi Binissalem al qual “ha agraït la confiança en l’ADT” i ha aprofitat “per remarcar l'excel·lent feina de l’Agència de Defensa del Territori”.\nAmb la incorporació de Binissalem, actualment són trenta-tres els ajuntaments mallorquins que han delegat les competències en matèria de protecció del sòl rústic a l’ADT.\nDia de la nina i la dona en la ciència\nAmb motiu del dia internacional de la nina i la dona en la ciència, la presidenta del Consell de Mallorca, Catalina Cladera ha assenyalat que aquesta jornada obliga a reflexionar sobre el paper fonamental de les dones en la història passada i en l’actual, i “sobre discriminació, sostres de vidre, equitat o escletxes de gènere”.\nCladera ha destacat el talent que hi ha a Mallorca amb d’investigadores que són exemple per a nines que pot ser un dia es voldran dedicar a la ciència i fer avançar el món. Raquel Vaquer, Anna Traveset, Mar Leza, Salud Deudero, Dora Romaguera i moltes altres. També ha recordat el paper Katalin Karikó “considerada per la comunitat científica la mare de les vacunes contra la covid-19”, ha assenyalat.\nCessió vehicles de Bombers al Fons Mallorquí de Solidaritat.\nEl ple de la institució ha ratificat la donació i de dos vehicles dels Bombers de Mallorca, que aniran a reforçar la feina que fa el Fons Mallorquí de Solidaritat, amb recursos del Consell de Mallorca, als municipis del nord de Nicaragua, del Marroc i el Sàhara. Es tracta d'un camió bomba rural i un camió autoescala.\nEl conseller d'Hisenda i Funció Pública, Josep Lluís Colom va resoldre iniciar a finals del 2020 l'expedient de cessió gratuïta al Fons Mallorquí de Solidaritat. "Des de l'any 97 el Consell de Mallorca té firmat amb el Fons un conveni de col·laboració, que en aquest cas, després de realitzar les gestions pertinents, permetrà que tenguin una segona vida a aquests vehicles en països que els necessiten".


Tràmits i documents / Sol·licitud d'autorització per a l'exercici de venda ambulant o no sedentaria\nSol·licitud d'autorització per a l'exercici de venda ambulant o no sedentaria\nTé per objecte presentar un sol.licitud per rebre una autorització i poder exercir legalment la venda de productes en mercats.\nLlei 11/2014, de 15 d’octubre, de comerç de les Illes Balears297,16 KB\nModificació de l´Ordenança Fiscal Reguladora de la taxa per parades, barraques, casetes de venda, espectacles o atraccions situats en terreny d´ús públic i industries del carrer i rodatge cinematogràfic175,70 KB\nReglament municipal regulador de la venda ambulant del terme de Santa Margalida217,08 KB\nReial Decret 199/2010, de 26 de febrer, pel qual es regula l'exercici de la venda ambulant o no sedentària184,49 KB\n-Fotocopia DNI/NIF o NIE en vigor del peticionari.\n-CIF de la societat, si n’és el cas.\n-En cas de mercats periòdics, fotografia carnet (si és tracte de la primera sol•licitud) i cartró de l’any passat (si és renovació).\n-Justificant de pagament de la taxa, d’acord amb el següent quadre de tarifes, establert a l’ordenança fiscal que regula la taxa per parades, barraques, casetes de venda, espectacles o atraccions situats en terreny d’ús públic i indústries del carrer i rodatge cinematogràfic (BOIB Núm. 137 de 28/12/2017).\n-Certificat d’estar al corrent de les obligacions tributàries amb l’Ajuntament de Santa Margalida o autorització a l’Ajuntament de Santa Margalida per tal de poder obtenir el certificat de trobar-se al corrent de les seves obligacions tributàries amb aquest Ajuntament.\nÀrea de Turisme, Comerç i Medi ambient\nI. Parades, barraques, casetes de venda , indústries del carrer i altres activitats similars del mercat\nParades, barraques, casetes de venda, espectacles o industries del carrer. Per any i solar --- 280€\nII.- Parades, barraques, casetes de venda, indústries del carrer, espectacles,atraccions i altres activitats similars durant les festes populars.\nParades, barraques, casetes de venda, espectacles,indústries del carrer, atraccions i activitats similars. Per dia i solar.--- 30€\nParades, barraques, casetes de venda, espectacles indústries del carrer, atraccions i activitats similars que ocupin més de 50m2. Per dia. --- 100€\nParades, barraques, casetes de venda, espectacles indústries del carrer, atraccions i activitats similars que ocupin més de 50m2. Per mes. --- 900€\nIII.- Parades, barraques, casetes de venda, indústries del carrer i altres activitats similars dels mercats artesanals\nParades, barraques, casetes de venda, indústries del carrer i activitats similars. Per mes i solar --- 140€\n-En el cas d’estrangers, no membres de la Comunitat Europea, que estic en possessió del permís de residència i de treball per compte propi, segons la legislació vigent.\n-Que no em trob en cap dels casos d’incapacitat i incompatibilitat que determina l’article 60 del Reial Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel qual s’aprova el Text Refós de la Llei de Contractes del Sector Públic.\n-Que estic donat d’alta a l’epígraf corresponent de l’IAE i estic al corrent en el pagament de la tarifa o, en cas d’estar exempt, estic donat d’alta en el cens d’obligats tributaris.\n-Que estic al corrent en el compliment de les obligacions davant la Seguretat Social.\n-Que tinc contractada una assegurança de responsabilitat civil amb una cobertura mínima de 150.000,00.-€\n-Que compleixo les condicions exigides per la normativa reguladora del producte o productes objecte de la venda ambulant o no sedentària.\n-Que compleixo la resta de requisits legal i reglamentàriament establerts.\n-Que estic i/o estaré, a partir de l’inici de la vigència de l’autorització, en possessió de la documentació que acredita tot l’anteriorment declarat.


El narcotràfic mexicà | El Jurista\nEl narcotràfic mexicà\nLa Unió Europea, com comunament és sabut (UE) és una comunitat política de Dret constituïda en règim d’organització internacional, nascuda per propiciar i acollir la integració i governança en comú dels estats d’Europa. Està composta per 27 estats europeus i va ser establerta amb l’entrada en vigor del Tractat de la Unió Europea (TUE), l’1 de novembre de 1993.\nAmb l’entrada en vigor, l’1 de desembre de 2009, del Tractat de Lisboa, la Unió Europea va succeir, del tot encara que amb certes particularitats, a les Comunitats Europees i va assumir així la seva personalitat jurídica única com a subjecte de Dret internacional.\nEls Estats Units mexicans, actualment són una de les potències emergents, amb previsions de que prest és situarà entre les més grans potències econòmiques del món, la qual cosa comporta que no es pot permetre, des de la UE i la resta del món, que desviï el seu potencial i fins i tot que el faci malbé de manera directa o indirecta per un motiu tan greu com és el narcotràfic. Amb aquesta situació econòmica creixent, Mèxic ha assumit responsabilitats polítiques internacionals, com es va comprovar, per exemple, el 2010, a Cancún, a la Conferència Mundial de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic i, el 2012, amb l’eficient presidència mexicana del Grup dels 20 (G-20).\nEn els darrers dies, una de les intervencions protagonitzades pel President del Parlament Europeu, Martin Schulz, on ha afirmat que Europa no pot excloure la seva responsabilitat en la lluita que porta a terme Mèxic contra el tràfic de drogues. També va destacar el legislador que la lluita del poble mexicà contra la delinqüència organitzada “ha de ser també la nostra”.\nCooperació bilateral. D’acord amb la subscripció i entrada en vigència l’any 2000 del “Acord per la Concertació política, Associació Econòmica i Cooperació”, instrument jurídic més complet que poden subscriure els països de la Unió Europea per emmarcar les seves relacions amb un país tercer, va permetre establir un marc de referència molt més substancial. Acord que ha pogut servir per la cohesió dels estats i la cooperació mútua amb objectius globals i obtenir possiblement un major rendiment.\nCal esmenar l’adhesió de Mèxic a l’OCDE (1994). Unió que pot comprometre a Mèxic a la cooperació, participació i relació pacifica amb els estats membres de la UE d’acord amb el drets internacional i els tractats signats per aquesta adhesió.\nEn definitiva, la línia seguida per la UE, ha estat no la d’elaborar un Dret penal supranacional, produït pel Parlament Europeu amb vigència a tot el territori UE sinó la d’aprofundir en l’harmonització de certs tipus penals, els més transcendents des de la perspectiva comunitària.\nEl Projecte Reforma del CP del 1995 preveu una sèrie de modificacions per donar acomodament en el nostre dret intern a algunes importants normes comunitàries però en aquest cas ens cenyirem sobre la cinquena: en matèria de tràfic de drogues, la Decisió marc 2004/757/JAI del Consell, de 25 d’octubre de 2004, relativa a l’establiment de disposicions mínimes dels elements constitutius de delictes i les penes aplicables en l’àmbit del tràfic il·lícit de drogues.\nRespecte les mesures preses per la Unió Europea respecte el Codi Penal i l’adaptació a l’actual gravetat del narcotràfic, ha comportat que països com Mèxic, poden haver modificat les seves legislacions pertinents d’acord amb les modificacions europees per no trencar l’enllaç que manté amb la UE.\nPossiblement d’aquesta manera es te un control més proper sobre certs països amb els quals hi ha una relació de cooperació i forts vincles pel desenvolupament, per tal d’evitar trencar aquesta connexió.\nMartin Schulz, president del Parlament Europeu


Brussel·les reclama una multa diària a Polònia per vulnerar la independència judicial\nLa Comissió exigeix que el govern polonès compleixi les sentències de la justícia europea\nViktor Orbán (esquerra) i el seu homòleg polonès, Mateusz Morawiecki, al seu costat a Polònia al juny. OMAR MARQUES / GETTY\nBrussel·lesNou capítol en la pugna entre Brussel·les i Polònia pels constants desafiaments del govern ultraconservador de Varsòvia als principis de l'estat de dret. La Comissió Europea ha sol·licitat aquest dimarts al Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) que sancioni diàriament el govern polonès per haver incomplert una sentència de la justícia europea en què li reclamava mesures cautelars per aturar la reforma judicial que soscava la independència dels jutges del Tribunal Suprem, atès que permet obrir-los expedients per les seves sentències. Polònia ha ignorat des del 2019 les ordres del tribunal de Luxemburg.\nL'executiu de l'ultraconservador Mateusz Morawiecki fa mesos, fins i tot anys, que desafia les institucions europees en una deriva autoritària que no només vulnera la independència dels jutges, sinó que també discrimina col·lectius com l'LGTBIQ i les possibilitats d'avortar de les dones. De fet, com ha explicat aquest dimarts el comissari de Justícia, Didier Reynders, la Comissió també ha retirat fons europeus a certs municipis polonesos que s’han declarat “lliures d’ideologia LGTBIQ”. Brussel·les té activades diverses vies d'infracció contra Polònia, però totes segueixen una via tova, llarga i plena de tràmits burocràtics que estan tenint poca capacitat de dissuasió .\nDe fet, el pic en l'escalada entre les institucions de la UE i el govern de Morawiecki va ser quan el mateix primer ministre va demanar al seu Tribunal Constitucional que determinés si el dret nacional estava per sobre del TJUE, un qüestionament a la primacia del dret comunitari que, al cap i a la fi, és la columna vertebral de l'esquelet jurídic de la Unió Europea, perquè garanteix un marc jurídic i legal comú que ha sigut clau en qüestions tan diverses com les clàusules terra i la possibilitat de Carles Puigdemont de ser eurodiputat. El TC polonès ha anat ajornant la decisió en un context en què Brussel·les i Varsòvia negocien la concessió dels fons europeus antipandèmia al país. La Comissió ha aprovat la gran majoria dels plans estatals, però Hongria i Polònia en són la gran excepció, perquè justament Brussel·les està fent servir aquesta negociació per collar-los en tot allò relacionat amb el compliment de l'estat de dret i els valors democràtics europeus.\n"Les sentències del Tribunal Europeu de Justícia s'han de respectar arreu de la Unió. És indispensable per construir i nodrir la confiança necessària entre els estats membres i els ciutadans. Estem preparats per treballar amb les autoritats poloneses per resoldre aquesta crisi", ha piulat la comissària de Valors i Transparència, Vera Jourová.\nLa via sancionadora que obre Brussel·les aquest dimarts té dues branques. D'una banda, es demana al TJUE que apliqui una sanció diària, que ha de decidir el mateix tribunal, per no haver complert les mesures cautelars. I, de l'altra, s'envia un nou avís a Varsòvia per l'incompliment de la sentència que el mateix TJUE va dictar després de les cautelars, en què va concloure que la reforma judicial no era compatible amb el dret europeu. La polèmica reforma és un règim disciplinari a través del qual es poden obrir expedients i investigacions als jutges del Suprem per les seves sentències, que els limita la capacitat de plantejar qüestions al TJUE o de resoldre casos relacionats amb la immunitat judicial. La Comissió va portar per primera vegada aquest cas al tribunal de Luxemburg l'octubre del 2019, però la cambra disciplinària de Polònia ha continuat actuant.\nContra aquestes derives autoritàries de Polònia, i també d'Hongria, la Unió Europea compta amb diverses vies, la majoria només de pressió política, mentre que les més contundents són d'aplicació molt complicada. Hi ha el famós article 7 del tractat de la UE, que en últim terme permet deixar sense vot un estat membre, però és necessària la unanimitat de tota la resta de països davant el país castigat, i Polònia i Hongria es protegeixen mútuament. Les sancions econòmiques (si són prou importants) o la retirada de fons europeus (tant del pressupost com dels antipandèmia) són les vies que cada vegada més veus reclamen després d'observar com tots aquests anys de pressió política han servit de ben poc.\nPolònia UE justícia Brussel·les Sancions TJUE


Novembre | 2010 | VALORS\nArchive for the month “Novembre, 2010”\nHem guanyat dos premis a Segon de l’Eso!\nHem posat el nostre gra de sorra a la lluita contra la violència de gènere!\nFa uns dies ens van trucar des de la Plataforma Unitària contra la Violència de Gènere i ens van donar una molt bona notícia. La Cristina Ramos i l’Anna Martinez han guanyat dos premis amb els seus treballs, “Por en silenci” i “Rols i Gènere” respectivament. A la Cristina li han donat un segon premi i a l’Anna Martinez una menció especial. Val a dir que es va presentar molta gent i que estic molt contenta de la feina feta pels alumnes de segon.\nTots plegats hem gravat un audio amb els alumnes de segon d’eso A llegint el treball de la Cristina, molt ben escrit i que no cau en la lírica morbosa que de vegades ens tempta quan parlem d’aquests temes.\nAquí el teniu per si el voleu escoltar:\nAquest és el treball que ha rebut la menció espcecial de l’Anna Martinez:\nI aquí teniu una petita selecció de treball que crec que val la pena veure:\nAquests dos últims estàn en format pdf, feu clic a sobre:\nI, finalment, el treball de la Nadina Floriach:\nMapa conceptual elaborat a l’aula. 18/11/2010\nAquí teniu el mapa conceptual que hem elaborat entre tots a l’aula. Descarregueu-lo afegiu-ho al dossier.\nEls alumnes de 4rt de l’Eso es fan gra de sorra contra les injustícies del Coltan\nAquest curs hem estat treballant el Coltan, la seva relació amb la producció de mòbils i aparells electrònics i les conseqüències de la seva extracció a la República Democràtica del Congo i en concret del Kivu.\nSi en voleu saber més en teniu un enllaç amb informació addicional a la categoria de 4rt de l’Eso.(https://valorscordemaria.wordpress.com/2010/07/16/el-coltan-i-el-nostre-dret-al-consum/)\nRealment una gran feina. Felicitats nois/es!\nDurant el curs passat els nens i nenes de Primer d’Eso, actualment a segon, vem fer el nostre homenatge particular a “Maus”, una novel.la gràfica sobre el fet de sobreviure a l’holocaust. Un retrat intimista i personal que ens mostra en primera persona els dubtes, les angoixes i contradiccions d’aquell que ha estat obligat a sobreviure a qualsevol preu en un entorn hostil, la Segona Guerra Mundial, un terrabestall que va commocionar al món i del que en va sorgir la idea de la imperiosa necessitat d’evitar que tornés a passar res semblant. Però l’home ensopega amb pedres similars constantment i malgrat tot continuem parlant de guerres, confrontacions i flagrants violacions dels Drets Humans. Des d’aquí intentem formar persones que estiguin preparats per identificar i desaprovar les injustícies i que volguin posar petits grans de sorra sempre que en tinguin l’oportunitat.\nAquest any (2010) la Generalitat ha organitzat un homenatge a Art Spiegelman i a “Maus”, la seva novel.la gràfica, amb una exposició que recorrerà 100 bilbioteques per tot Catalunya. Des d’aquí li fem també el nostre petit homenatge.\n“Maus” es va publicar a Nova York entre 1986 i 1991 i va guanyar, entre d’altres, el Premi Pulitzer (1992) convertint-se així en l’unica obra no periodística que l’ha guanyat.


L'Escola Superior de Disseny ESDi ja té grup de recerca | Universitat Ramon Llull\nInici»L'Escola Superior de Disseny ESDi ja té grup de recerca\nL'Escola Superior de Disseny ESDi ja té grup de recerca\nEnviat per Anónimo (no verificat) el dc., 05/12/2012 - 12:25\nL'Escola Superior de Disseny ESDi, centre adscrit a la Universitat Ramon Llull (URL), ha creat un grup de recerca que ha estat reconegut per la URL.\nEl grup de recerca neix amb el nom de TADD, Teoria, Anàlisi i Desenvolupament del Disseny i està format per un total de 7 doctors i 10 titulars universitaris, a més de 8 becaris de recerca. Tots professors de l'Escola Superior de Disseny ESDi. La investigadora principal del grup és la doctora Glòria Fernández, doctora en Història de l'art per la Universitat Autònoma de Barcelona i amb una important trajectòria en el camp de la recerca.\nEl Grup de Recerca TADD té com a objectius establir un marc per a l'estudi i la recerca del disseny, així com debatre i experimentar al voltant d’aquest tema, tenint en compte les demanes socials i de recerca en l'àmbit.\nLa línia de recerca d’aquest grup, Innovació i progrés social mitjançant el disseny, es troba en concordança amb 4 de les 5 focus àrees de la URL.\nEl grup TADD pretén esdevenir l'espai de trobada multiprofessional de l'ESDi, que permetrà, en un futur a mig termini, desenvolupar un programa de doctorat en innovació, creativitat i disseny dintre de la URL, per tant, ser un centre generador de tesis doctorals en l'àmbit citat. Aquest grup de recerca pretén incrementar els seus contactes amb centres acadèmics, investigadors o docents que puguin plantejar interessos comuns.\nPer altra banda, el grup TADD vol esdevenir l'espai on integrar la capacitat investigadora dels nous graduats en disseny amb l'experiència i capacitat demostrada dels actuals doctors que composen el grup.\n+ info: ESDI


Guissona reviu Iesso - El Temps\nGuissona reviu Iesso\nPaisatge de la Segarra | Eliseu T. Climent\nDe Prats de Rei a Guissona, passant per Calaf, la geografia es torna amable. Les serres i serretes que ondulen el territori són rellevades per plans tan sols rebregats per alguna convulsió de la geografia local, per barrancs minúsculs i rieres gairebé invisibles. És l’essència de la Segarra, una comarca entapissada de cereal i pobles diminuts; una estampa d’un cromatisme canviant que es transforma al ritme de les estacions de l’any: del verd intens, gairebé fosforescent de la primavera, al groc sec i polsós dels mesos càlids. La Segarra, a més, ofereix un altre encant: la seva xarxa de camins rurals. És, amb tota probabilitat, una de les comarques catalanes més riques en aquesta tipologia de vials, asfaltats o de terra, però sempre solitaris. Deixeu-vos sense presses portar per aquest laberint interminable, si pot ser a cavall d’una bicicleta millor que tancats dins d’un cotxe; copsareu amb més intensitat el sentit d’aquesta terra.\nEntre els municipis de la comarca, destaca Iesso, l’actual Guissona. La fundació d’aquesta vila es va produir a principis del segle I aC, una vegada els romans van veure que l’abundant presència d’aigua hi facilitava l’explotació agrària de les terres properes. De fet, l’aqüífer que circula pels voltants encara nodreix el municipi de fonts naturals preparades com a zona d’esbarjo i que, en la majoria dels casos, encara tenen els seus respectius safareigs.\nIesso va ser fundada ex novo, i formava part d’un programa de fundació de ciutats amb una ubicació estratègica i que tindria com a finalitat la vertebració del territori a través d’aquest conjunt de nodes urbans.\nIesso degué ocupar entre 15 i 20 hectàrees, una superfície gens menyspreable si la comparem amb Barcino i Tarraco, amb 13 i 70 hectàrees respectivament. Iesso va ser projectada amb carrers ortogonals, una muralla, la necròpolis i espais públics reglamentaris. Va viure el seu moment d’esplendor al segle VII dC. Més tard, cap al segle XI, va quedar en terra de ningú a causa de l’enfrontament entre el món àrab i els feudals catalans, que de la mà del Comtat d’Urgell van iniciar el procés de repoblament.\nA partir del s. XIII, la vila va passar a dependre del bisbat d’Urgell, fet que explicaria la presència de palaus episcopals i ja a finals del s. XVIII, d’un temple d’estil neoclàssic del qual podem apreciar el majestuós retaule barroc. També hi ha restes del call jueu i d’edificis modernistes i noucentistes, una barreja de passat i present que fa de la part vella del poble un entorn paradigmàtic.\nEn l’actualitat, els vestigis romans es poden contemplar al parc arqueològic, com també al Museu Arqueològic de Guissona. D’altra banda, amb la voluntat de revalorar l’origen romà, el tercer dissabte de juliol l’actual Guissona es transforma en un mercat de finals del segle I aC. S’hi celebren cercaviles amb els gegants, es reconstrueix un sopar romà i els carrers recreen el teatre, el fòrum i els jardins de l’antiga Iesso, mentre que guissonencs i guissonenques es disfressen de patricis i plebeus que gaudeixen d’espectacles tan variats com la venda d’esclaus, la lluita de gladiadors i la desfilada de l’exèrcit. Si visitem Guissona, també és recomanable pujar a l’ermita de Sant Romà i el Pou de Gel, un mirador natural des del qual obtenim una magnífica vista del poble i dels camps de cereals, oliveres i ametllers que l’envolten.


Thalass Haut Blaimont Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Thalass Haut\nMés informació sobre Thalass Haut\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Thalass Haut és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Blaimont. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nThalass Haut també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Blaimont. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Piscina exterior, parc infantil de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Thalass Haut no troba competidors en cap categoria.


"La literatura i el menjar: un recorregut literari amb un tast de clàssics" a càrrec de Laura Borràs - Página web de paraulademixa\n"La literatura i el menjar: un recorregut literari amb un tast de clàssics" a càrrec de Laura Borràs\nSi ja ens havia robat el cor, ara Laura Borràs també es va fer amb el nostre estomac tot combinant dues de les seves passions, la literatura i el menjar, en una xerrada d’allò més especial a la Biblioteca Ramon Fernàndez de Castelldefels el passat 10 de maig.\nSi penseu que aquesta combinació no pot funcionar de cap de les maneres més enllà dels llibres de receptes, és que encara no heu conegut a la Directora de la Institució de les Lletres Catalanes, qui sempre aconsegueix fer de la lectura un acompanyament ideal per gairebé qualsevol cosa.\nEn aquest cas, vam analitzat més de 20 texts que d’una manera o altre fan menció a l’acte de menjar, des de contes infantils com Caputxeta Vermella o Hansel i Gretel fins a texts mil·lenaris com l’Odissea o la Bíblia passant per autors com Amat Piniella, Miquel Martí i Pol, Eduardo Galeano i Quim Monzó. Una barreja d’allò més explosiva que ens va despertat tots els sentits: els vistosos poemes de Vicent Andrés Estellés ens van regalar la vista, la aromàtica magdalena de Proust va fer desencadenar records al nostre olfacte, els increïbles banquets de Philleas Fogg a “La Volta al món en 80 dies” van deixar astorades les nostres papil·les gustatives, i l’amè discurs de Borràs ens va regalar l’oïda.\nEn general, vam descobrir que el menjar pot tenir aspectes sensuals, cruels, vistosos, pot definir la nostra personalitat, i que la literatura i la poesia el poden transportar a una nova dimensió i fer-nos-el veure amb altres ulls.\nL’hora de la xerrada va passar volant amb més rapidesa de la que desapareix un caramel a la porta d’un col·legi i finalment Borràs va expressar el seu desig d’haver-nos deixat amb més ganes de menjar i llegir. El que sí està clar és que, un cop més, tots vam acabar llepant-nos-en els dits.\n____algunes obres, poemes i passatges____ __________mencionats a la xerrada_________\nRefranys sobre menjar\nBon profit (Miquel Martí i Pol)\nPicasso pur (Estimat Picasso, Palau i Fabre)\nL'home al paradís\n"Vida" de Guillem de Cabestany\n"Sobre la volubilitat de l'esperit humà"\nFragment "A la recerca del temps perdut"


El tren d'Olesa [Mitjans] - Página 3\nAnar a pàgina : 1, 2, 3, 4 ... 16 ... 29\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 14, 2014 6:05 pm\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dl Des 15, 2014 1:03 pm\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dt Des 16, 2014 12:39 am\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dt Des 16, 2014 3:39 am\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 8:17 am\nDiumenge laborable a Olesa... les feines continuen. Avui he anat tancant pels dos extrems fins arribar a l'estació, que faré amb super maó posat pla sobre unes totxanes posades planes. Amb això espero poder fer l'esplanada de vies i finalitzar la plataforma de la primera fase. He anat posant les vies a mesura que avançava, per assegurar-me que anava per bon camí. També m'he trobat amb què el nivell a l'entrada i a la sortida de l'estació eren diferents, degut a que quan he posat l'ultim tram després del que será el segon pont (abans dels blocs de formigó), el ciment estava massa liquid i ha baixat de nivell pel pes de la totxana. De moment, ho he resolt amb una mica de grava, però hi posaré alguna peça de ceràmica plana que em doni el gruix necessari. Els blocs de formigó els he pogut nivellar sense problemes.\nUnes pedres de les antigues jardineres serveixen per a vestir de forma provisional el circuit.\nEl tren de treball fa les primeres voltes per comprovar que tot va bé...\nJa hi comença a haver racons per fer fotos. ..\nAra no sé quin dia m'hi podré tornar a posar, amb les festes pel mig, no es poden fer planificacions...\nDe moment, ja és pot posar un tren a voltar. Cosa molt important.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 8:44 am\nÉs engrescador...quina sort.\nPel que veig a la darrera foto tens cama-roges, vigila que són molt invasives i els hi encanten les escletxes de les parets de pedra.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 8:45 am\nEs veu molt bé el circuit\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 9:18 am\nSí Narcís, el pati n'està ple, és una casa molt antiga i a cada racó en trobes. Tots els totxos que estaven arraconats en tenien. Mentre es quedin a les parets on són, no tindran problemes amb el futur vagó herbicida. ..\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 10:02 am\nEl haver tancat un circuit ja és un pas molt important per poder anar construint amb calma.\nEn hora bona, a gaudir-ho.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 9:22 pm\nLa grava per fer gruix és bona idea, i queda molt bè... Potser només has de buscar una forma de fixar-la...\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 21, 2014 9:41 pm\nCom que només són tres totxanes les que han baixat, li posaré unes rajoles de terrassa, que tenen el gruix adequat. A la resta del circuit li he posat la grava a la via i sembla que sense fer-hi res més s'aguanta molt bé, tant la via con la grava. Potser pensaré si ho acabo fent així, però primer la passaré pel sedàs, que hi ha pedra molt grossa per fer de ballast.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 4:03 am\nMatí de circulacions el dia de Nadal. Aprofito per desitjar-vos\nEstrenant vagons i patint les primeres incidències de les gelades.\nCom ho feu quan es fa gel sobre la via? El gebre es gela a l'instant i em falla la corrent. ..\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 4:40 am\nCom que de moment, la zona de l'estació la tinc aguantada de qualsevol manera i no la puc muntar amb agulles, he posat un ramal provisional a la zona a nivell per poder fer les composicions i donar una mica de joc al circuit.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 5:14 am\nNo pateixis, el gel marxa a mida que el sol s'aixeca, i aquest és un problema que només es dóna uns dies a l'any.\nDe totes maneres, pots provar amb l'accessori de LGB que s'enganxa a sota d'un vagó per a netejar la via. Potser això s'emporti el gel. Sinó, aigua calenta.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 5:35 am\nLes inclemències metereològiques sòn intrínseques dels circuits a l'exterior, ja se sap, tot "pateix" més que si estàs dins de casa, tant el material com també el personal. Jo quan fa tant de fred renuncio a fer-lo anar, el gel és un mal tema. Alguna vegada el que he fet és rascar la via (igulament que rasquem els parabrises del cotxe) i després aixugar la via amb draps per que no es torni a fer gel. Amb neu, però he pogut comprovar alguna vegada que va molt bé\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 6:31 am\nEl problema és que m'hi vaig posar ahir a la nit, hi havia molta rosada i s'anava gelant constantment, estava a 0° i vaig haver de plegar. A l'hivern, el sol només toca la paret del fons una hora. .. És un pati al nord, què hi farem. .. Això sí que no ho puc recol·locar\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 6:43 am\nDiscrepo amb lo que diu l'Amadeu de tirar aigua calenta. Si fa prou fred, l'aigua es refredarà molt de pressa i es tornarà a glaçar. Desgraciadament, l'única solució funcional seria tirar sal a les vies per fer baixar el punt de congelació. Només hem de tenir en compte que la sal produeix corrosió, encara que crec que el llautó no seria molt sensible. Però si hi ha moltes ganes de circular, sempre es pot fer una esbandida al final per treure la sal.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 6:54 am\nHauré de calefactar les vies. .!\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dj Des 25, 2014 9:47 am\nEn totes les companyies ferroviàries els agents climatològics han portat i portes seriosos problemes i cada una d'elles ha d'adaptar les mesures corresponent per minimitzar-les el màxim possible.\nSi a can Olesa volen fer circular trens mentre hi ha boira gebradora jo aconsellaria a la direcció que dissenyi una màquina d'auxili alimentada per una bateria i controlada per radio-control. La direcció d'aquesta empresa està més que preparada per dur endavant un projecte com és aquest.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dv Des 26, 2014 12:01 am\nEl glaç es un gran problema per tots els trens.\nPer una banda, poden patonar, per l'altre es possible que el retorn de corrent sigui prou defectuos.\nUna cosa que es fa sevir es pujar un pantograf aillat de corrent perque trenqui el gel. En passar intensitat el metall s'escalfa. I per la via tambe pot servir l'escalfent pel pas de corrent. Un altre solucio que van fer servir a casa nostre en electrificar la linia d'igualada, es posar ins fregadors de nilo devant i darrera del fregador de coure del pantograf. Aixi trencaven el glaç.\nA la moniatura es pot pensar en fer servir un raspall no abrasiu o una espevie de targeta de credit que fregui la via, una cosa similar a la que fa el netejavies d'lgb pero amb fregall tipus britte, dels xinesos que es de mala qualitat i no fa malbe el metall.\nPel que fa als accionaments de vies tambe pateixen del fred. Per aixo a moltes administracions hi posen cremadors amb gas que s'encenen a baixa temperatura. D'altres es gasten els quartos en posar resistemcies electriques que gasten molt corrent i no es tant efectiu.\nTambe es fa servir el martell i l'escarpa per trencar el gel...\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 28, 2014 3:50 pm\nSolució vista a una web alemanya:\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 28, 2014 8:50 pm\nSi el circuit és gaire llarg, el procès pot resultar una mica lent...\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 28, 2014 11:42 pm\nPotser l'ideal seria fer servir el carril de resistència i passar-hi una corrent perquè pugi algun grau per fondre el gel, però en ser de secció gran, parlaríem d'uns valors considerables...\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dg Des 28, 2014 11:54 pm\nI un vagó amb dos raspalls tipus fregall de plàstic dur, un sobre cada rail, girant en direcció contrària a la marxa del tren per incrementar la pontencia de rascat.\nAssumpte: Re: El tren d'Olesa [Mitjans] Dl Des 29, 2014 1:14 am\nUna altra solució\nPàgina 3 de 29 Anar a pàgina : 1, 2, 3, 4 ... 16 ... 29


Trump acusa Biden dintentar robar les eleccions en una... Trump acusa Biden dintentar robar les eleccions en una nit electoral que pot durar dies – El Món\nTrump acusa Biden dintentar robar les eleccions en una nit electoral que pot durar dies\nTwitter limita els mecanismes per compartir una piulada del president nord-americà\nRedacció 04/11/2020 7:17 am\nFrec a frec a les eleccions dels Estats Units. La victòria encara no està gens assegurada ni pel president del país, Donald Trump, ni pel candidat demòcrata, Joe Biden. Biden ha fet una declaració en la qual ha afirmat que els demòcrates són “en el bon camí” per guanyar però que cal paciència per recomptar tots els vots. Després d’això, Trump ha acusat els demòcrates de voler “robar les eleccions“.\nEn una piulada mentre el recompte d’uns comicis molt ajustats segueix en marxa, Trump ha assegurat que farà una declaració aquesta mateixa nit. “Una gran victòria!”, ha defensat en el seu habitual estil a Twitter. “Pugem fort, però ens estan intentant robar les eleccions. Mai els ho permetrem. Els vots no es poden fer un cop els col·legis estan tancats”, ha defensat. Twitter ha limitat els mecanismes per compartir aquesta piulada apuntant que “tot o part del contingut compartit al tuit és qüestionable i pot proporcionar informació enganyosa sobre com participar en unes eleccions o en altres processos cívics“.\nEn la seva declaració, Biden s’havia mostrat optimista sobre els resultats electorals, malgrat l’ajustat recompte als estats clau del cinturó de l’òxid. “Estem a punt de guanyar aquestes eleccions”, ha dit en una compareixença a Delaware a mitjanit. El candidat demòcrata ha defensat que cal esperar que es comptin tots els vots per proclamar el guanyador. “Haurem de ser pacients”, ha dit. Biden ha assegurat que encara pot guanyar a Geòrgia, tot i que Trump va al capdavant amb més del 80% escrutat. També confia a recuperar Wisconsin i Michigan, on ara va perdent. “Guanyarem a Pennsilvània”, ha reblat, just quan Trump obté un 56,8% en aquest estat amb més del 60% escrutat.\nPiulada de Donald Trump\nTwitter limita les eines per compartir la piulada de Donald Trump\nHi ha conflicte pels vots per correu, perquè hi ha estats que accepten vots per correu encara durant dies sempre que el segell de sortida del vot sigui com a molt tard del dia de les eleccions.\nTrump s’ha imposat a l’estat de Florida i Texas, que compten amb 29 i 38 vots electorals, respectivament, i que són dels més decisius a les eleccions. Amb el recompte gairebé enllestit, Trump s’ha imposat només amb el 51,2% dels vots a Florida i amb el 52% a Texas. La victòria en els comicis, molt ajustats, es decidirà en el conegut com a cinturó d’òxid dels Estats Units: Michigan, Wisconsin i Pennsilvània. Ara, tots els col·legis electorals ja estan tancats als Estats Units. Amb el recompte en marxa i alguns estats encara sense comptabilitzar, els pronòstics dels mitjans nord-americans apunten que Trump compta amb 210 dels 270 vots electorals necessaris per quedar-se a la Casa Blanca, i escurça distàncies amb Biden, que en té 220.


EMPRESA - LAES | Làmpades SL especials\nSPECIAL LAMPS va ser fundada a Barcelona l'any 1959 per José María Sierra Ruiz. Des de llavors, ha mantingut un creixement constant i una vocació productiva i innovadora, convertint-se en un referent inqüestionable en el sector de la il·luminació.\nDes dels nostres orígens com a fabricants de làmpades d'incandescència i fins al dia d'avui com a empresa dedicada a la comercialització d'una àmplia gamma de productes per a la il·luminació, sempre ens hem caracteritzat per la nostra voluntat d'oferir servei i qualitat al client, protegit pel certificat ISO 9001 obtingut el 1998.\nLa nostra empresa compta amb modernes instal·lacions de més de 5000m2 equipades amb les tecnologies més avançades per al control de qualitat dels nostres productes, així com un magatzem intel·ligent que ens permet donar una resposta ràpida als nostres clients, tot això gestionat per un equip humà altament professional i experimentat.\nSPECIAL LAMPS comercialitza els seus productes en més de 20 països, oferint una àmplia gamma de làmpades i incorporant les últimes novetats en il·luminació.\nRetem homenatge a la memòria de Vicente Sierra Rueda i Doña Francisca Ruiz Monente que ens van ensenyar a estimar la llum.\nEs van conèixer a principis del segle passat en una fàbrica de llums. Van formar una família i ens van ensenyar el camí a seguir.\nHomenatge que fem extensiu a totes les persones que han contribuït a l'expansió d'aquesta professió que és il·luminar el món.\nEl 1959, LAES va ser fundada en un petit soterrani al carrer Jules Verne, 3. de Barcelona.\nComençant per petites màquines manuals, la fabricació de làmpades Sophito i ampolles reflectants metàl·liques.\nEl 1965 ens vam traslladar al carrer Saragossa, 118.\nVa ser llavors quan vam substituir les petites màquines de mà utilitzades fins aquell moment, per màquines semiautomàtiques de major producció.\nEl 1971 es va fer el trasllat a l'Hospitalet de Llobregat, Barcelona. On es consolidaria la marca amb l'inici de la fabricació de la làmpada Globe, que va suposar una gran expansió de l'empresa i l'inici d'un mercat internacional.\nEl 1973 i a proposta del propietari d'embarcacions d'Adra (Almeria), Don Andrés Linares, es va iniciar la fabricació de llums de pesca de sena de bossa.\nActualment, aquesta làmpada a més del mercat domèstic, s'exporta a diversos països mediterranis.\nL'any 1983 va suposar un any definitiu en la història de l'empresa, traslladant-se a Rubí i ocupant un local de més de 5.000m2.\nLa implantació de noves cadenes automàtiques per a la fabricació de làmpades Sofito i Globe va permetre fer un gran pas, especialment en l'expansió del mercat internacional.\nLÁMPARAS ESPECIALES S.A. comença a comercialitzar làmpades halògenes en el mercat espanyol. Les làmpades provenien del Japó, el líder mundial en aquell moment en halògens.\nEl 1987 es va llançar una nova línia totalment automàtica per a la fabricació de làmpades Sofito dissenyades i construïdes en els nostres propis tallers.\nL'any 1988 es va ampliar el magatzem de primers materials a LAMPS ESPECIALES S.A. amb una superfície total de 1.500m2, la qual cosa va acostar la superfície total del local a prop de 7.000m2.\nL'any 1989 es crea l'empresa germana LÁMPARAS HALÓGENAS S.A. i amb una petita planta pilot s'inicia la fabricació de làmpades dicroiques a les instal·lacions de LAMPS ESPECIALES S.A.\nLAMPS HALÓGENAS S.A. va inaugurar la seva nova planta de fabricació en un edifici modern i va llançar una línia de làmpades dicroiques centrades, una de les més ràpides del món, que li va permetre en poc temps arribar a una posició important en el mercat mundial en aquest tipus de làmpades.\nEl 1995 es va posar en marxa per al mercat espanyol una cadena totalment automàtica de fabricació de làmpada reflectora de 90mm. de diàmetre.\nEl 1995 també va llançar la línia per a la fabricació de càpsules halògenes per muntar sobre làmpades dicroiques.\nAquestes làmpades, d'extraordinària qualitat, es fabriquen en una línia completament automàtica, i fan del dicroic LAES, una de les millors làmpades del moment.\nAquest va ser també l'any en què LAES va construir per a l'empresa GENERAL ELECTRIC, una màquina totalment automàtica de llums halògenes dicroiques d'alta velocitat per al centre.\nEl lliurament es va fer el 8 d'agost després d'una prova d'acceptació supervisada per Rees.\nEl 1997 es va ampliar la construcció de LAMPS HALÓGENASS.A. amb dos nous magatzems, deixant una superfície total de 3.700m2\nEl mateix any es van inaugurar grans oficines que ens van permetre millorar el nostre entorn de treball amb una imatge moderna i funcional.\nTambé es va llançar un nou magatzem de productes acabats.\nEl 2001 LAES va llançar una nova línia totalment automàtica per a la fabricació de llums Globe de 80mm i 95mm de diàmetre.\nLAES AMB ESPORT\nLaes va patrocinar Julio Martínez, gran remer i propietari absolut de la coneguda baixada del riu Sella, Astúries. Campió absolut el 1998-1999-2000-2001-2002-2003-2004-2005-2006 i 2009.\nCANVIS EN LA NORMATIVA D'IL·LUMINACIÓ\nEl Reglament de la Comissió Europea va anunciar el cessament de la fabricació i posterior comercialització de làmpades d'incandescència, posant com a data límit l'1 de setembre de 2009, d'acord amb la Directiva ErP 244/2009. Després va arribar el final de les làmpades halògenes el 2013 i va deixar de fabricar-se.\nÚLTIMES LÀMPADES FABRICADES\nLes últimes bombetes d'incandescència que van sortir de les nostres línies de producció van ser el 2009 i progressivament la fabricació de làmpades halògenes va cessar fins al 2013 on la nostra fabricació va estar completament acabada.\nLaes deixa de fabricar, però continua el departament de control de qualitat, Tots els productes que es venen, passen el control respectiu com si haguessin estat fabricats a la pròpia empresa, any 2014\nINSTAL·LACIONS DE TRASLLAT\nEls llums especials es traslladen des de les naus de la carretera de Molins de Rei fins a Rubí Km 8,2, fins a l'actual ubicació al carrer Roma nº20 del Polígon Industrial Cova Solera.\nLAES, "Més enllà del subministrament de llums"\nA principis de 2018, vam celebrar el nostre 60è aniversari al mercat i el nostre CEO, i fill del fundador, José María Sierra, fidel a la filosofia i prestigi de LAES va anunciar que l'evolució de l'empresa va passar de vendre productes a oferir solucions d'il·luminació.\nDos anys provant per trobar el producte adequat, prescriuent la nostra marca i oferint els nostres serveis d'enginyeria per poder afirmar que avui dia, LAES ja no és només una empresa líder en la venda de bombetes, sinó una de les empreses líders en solucions d'il·luminació.\nDes de llavors, el nostre camí ha estat imparable, oferim una solució d'il·luminació integral (projecte, lluminàries, integració de la llum en el sistema d'arquitectura i control, programació i posada en marxa).\nLa transformació a Laes ja és una realitat.\nEl 26 de setembre de 2019 va morir José María Sierra Ruiz, fundador i ànima de l'empresa.\nNUEVA IMAGE LAES\nDesprés d'haver superat la pandèmia i recuperat els nostres nivells de vendes, LAES renova la seva imatge, renovant catàleg, web i logotip.\nDes de 2018, amb la nostra nova estratègia, passar de vendre productes a vendre solucions completes d'il·luminació el nostre camí ha estat imparable.\nLa transformació de LAES ha estat una realitat!


Astènia / L'abús de missatges SMS augmenta les lesions musculars / Xiclet per a aprimar / Exercici contra el càncer de mamella / Els videojocs, útils per a la cirurgia laparoscòpica / Ramón Planas Vilà | Revista | EROSKI CONSUMER\nAltres informacions sobre Salut: Astènia / L'abús de missatges SMS augmenta les lesions musculars / Xiclet per a aprimar / Exercici contra el càncer de mamella / Els videojocs, útils per a la cirurgia laparoscòpica / Ramón Planas Vilà\nÉs una sensació de debilitat física i intel·lectual que es manifesta amb una minva de la capacitat per a fer les tasques més senzilles sense esforç. Més freqüent entre les dones, pot ser deguda a situacions d'estrès o de depressió, encara que també pot estar causada per alteracions cardíaques, pulmonars o infeccions. L'astènia primaveral, que s'acompanya de símptomes de fatiga, és la que afecta un nombre més gran de persones. Les causes més freqüents d'aquest tipus de debilitat solen associar-se al canvi climatològic o a processos al·lèrgics. En qualsevol cas, remeten al cap de pocs dies sense necessitat de tractament.\nL'abús de missatges SMS augmenta les lesions musculars\nDolors als polzes, colzes inflamats i contractures a les espatlles són lesions cada vegada més comunes. Entre moltes altres causes, destaca l'ús intensiu de telèfons mòbils o reproductors de mp3, a més d'altres dispositius electrònics. Fins fa pocs anys les lesions per esforç repetitiu només afectaven els treballadors que passaven hores repetint el mateix moviment una vegada i una altra, però ara són cada vegada més freqüents perquè hi ha més persones que usen aquests dispositius, i durant més temps. A mesura que es redueixen els mòbils, també es fan més petites les tecles i cal fer moviments més delicats dels dits, i això podria afectar les articulacions. Els hospitals han detectat un increment d'aquestes patologies, conegudes també per la sigla anglesa RSI, dels polzes per l'ús de dispositius Ipod i mòbils (en aquest cas, especialment per l'enviament de missatges), lesions molt perjudicials i difícils de tractar.\nXiclet per a aprimar\nL'obesitat és una malaltia que cada vegada afecta més persones i que està associada a altres patologies com ara diabetis o malalties coronàries. La solució a aquest problema creixent podria trobar-se en un xiclet, segons un estudi de científics de l'Imperial College de Londres. El xiclet està elaborat a partir del polipèptid pancreàtic, una hormona intestinal que reprodueix la sensació de sacietat, i té el potencial de ser un fàrmac segur i efectiu. Les proves efectuades suggereixen que dosis moderades poden reduir la quantitat de menjar ingerit entre un 15% i un 20%.\nExercici contra el càncer de mamella\nLa pràctica regular d'activitat física podria exercir un efecte protector davant del càncer de mamella. Així ho afirma un grup d'investigadors nord-americans en un estudi publicat en la revista Cancer Epidemiology Biomarkers & Prevention. En la investigació es va avaluar 15.710 dones, de les quals 8.080 tenien diagnosticat un tumor mamari. L'estudi va evidenciar que les dones que no fan exercici amb assiduïtat semblen tenir un risc més alt de patir càncer en comparació amb les que practiquen esport a diari, un risc que disminueix fins a un 23% si es practica una activitat física durant sis hores setmanals o més.\nEls videojocs, útils per a la cirurgia laparoscòpica\nEls videojocs electrònics poden ser útils per a entrenar els cirurgians que operen per videolaparoscòpia, segons apunta un estudi elaborat per investigadors de la Universitat d'Iowa, als Estats Units, i publicat en Archieves of Surgery. Els científics van avaluar l'habilitat i la destresa de 33 cirurgians en proves que no involucraven pacients. El 58% dels metges, que jugaven almenys tres hores setmanals amb videojocs, van demostrar tenir més velocitat i precisió en comparació amb aquells que no tenien l'hàbit de jugar. Després de fer una prova en què havien de jugar amb tres tipus de videojocs diferents, els cirurgians van ser novament avaluats i es va observar una millora significativa en les seues habilitats.\nRamón Planas Vilà, vicepresident de l'Associació Espanyola per a l'Estudi del Fetge (AEEH)\n"El fetge sa té una gran capacitat de regeneració"\nQuè converteix en vital un òrgan com el fetge?\nEl fetge és l'òrgan més complex del nostre organisme pel nombre de processos que controla, per això es considera que és la principal fàbrica del cos humà. A càrrec seu té la funció del metabolisme [síntesi i transformació] de gran part de les proteïnes, els hidrats de carboni i els lípids corporals; però també és responsable de la producció de factors de coagulació i de l'assimilació dels fàrmacs.\nEn els trasplantaments n'hi ha prou amb un poc de teixit de fetge per a regenerar l'òrgan sencer.\nEl fetge sa té una gran capacitat de regeneració, i això possibilita la realització de trasplantaments a partir de donants vius, dels quals s'obté tan sols una porció del fetge. Tant en el donant com en el receptor el fetge aconsegueix la seua mida normal amb el temps.\nLa capacitat de regeneració disminueix o fins i tot s'anul·la quan el fetge presenta una cirrosi avançada.\nSi el fetge és sensible al que ingerim, hem d'evitar menjar o beure tot allò que puga perjudicar-lo?\nNo hi ha proves convincents que algun aliment concret puga estar implicat en l'empitjorament o la millora de la funció hepàtica. La restricció de greixos o les dietes amb un contingut elevat en proteïnes no han demostrat cap eficàcia, per la qual cosa seria erroni prescriure-les en benefici de la salut hepàtica. No és raonable tampoc restringir la ingestió de sal, excepte en períodes avançats d'una cirrosi.\nTant l'alcohol com el tabac poden accelerar el curs de les malalties hepàtiques, per la qual cosa es desaconsellen. En canvi, el cafè ha demostrat en estudis recents certa capacitat per a reduir la cirrosi i, fins i tot, sembla tenir un efecte protector enfront del desenvolupament de càncer de fetge.


Apartment Cipresso II Reggello Reggello Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Cipresso II Reggello\nConvenientment situat a Reggello, Apartment Cipresso II Reggello és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Reggello. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes, habitació familiar.\nL'ambient de Apartment Cipresso II Reggello es reflexa en cada habitació. plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Cipresso II Reggello és una elecció inteligents per a viatgers a Reggello, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


oficisantics - Changes\nActivitats amb carbó\nActivitats amb suro\nAnem a la carbonera\nExposició dels treballs fets\nEl museu del suro edited ... - A quins boscos hi ha alzines sureres? Es troben als boscos humits i de clima mediterrani, c…\n- A quins boscos hi ha alzines sureres?\nEs troben als boscos humits i de clima mediterrani, com per exemple a les Gavarres.\nNotícia :cada any podem anar a veure les alzines sureres al bosc.\nPresentació (deleted) edited\nhome edited ... Quan vam arribar a casa ens van dir: quina pudor de fum que feu! Ens ho vam passar molt bé! …\nQuan vam arribar a casa ens van dir: quina pudor de fum que feu!\nhome edited BENVINGUTS A LA NOSTRA WIKI DEL PROJECTE OFICIS ANTICS Els nens i nenes de tercer i quart de l'Es…\nBENVINGUTS A LA NOSTRA WIKI DEL PROJECTE OFICIS ANTICS\nEls nens i nenes de tercer i quart de l'Escola El Rodonell hem estudiat el suro i el carbó. Hem fet moltes activitats a la classe i també vam fer una sortida.\nEl dimecres 20 d'Octubre de 2010 vam anar d'excursió a Palafrugell al Museu del Suro.\nEl museu era molt petit però molt divertit. Hi havia tota classe de màquines i eines.\nQuan vam acabar de visitar-lo, vam anar a buscar l'autobús i ens en vam anar a la sureda de Llofriu.\nAllà vam veure les alzines sureres. Estaven pelades.També ens van explicar coses dels animals i de les plantes que viuen a les suredes.\nDesprés vam anar a la carbonera de Sant Climent de Peralta a dinar. Vam veure la carbonera encesa, la barraca dels carboners i ens van explicar com es feia el carbó, les eines que es feien servir i com vivien els carboners.\nExposició dels treballs fets edited Un cop acabada la recerca d'informació sobre els diferents temes per grups, vam exposar-ho als comp…\nUn cop acabada la recerca d'informació sobre els diferents temes per grups, vam exposar-ho als companys en forma de murals, power-points.Tots van preguntar el que no havien entès i així vam donar per acabat el projecte.\nExposició dels treballs fets edited Un cop acabada la recerca d'informació sobre els diferents temes per grups, vam exposar-ho als com…\nExposició dels treballs fets tagged exposició de treballs fets\nActivitats amb suro edited ... Quan vam anar al museu del suro ens van donar taps de suro. Quan vam tornar a l'escola a l'hor…\nQuan vam anar al museu del suro ens van donar taps de suro. Quan vam tornar a l'escola a l'hora de projecte vam fer escultures.Per fer les escultures vam necessitar cola per enganxar, escuradents i taps de suro.Després vam fer una sessió de fotos de les escultures.\nVam fer : tions, elefants, girafes etc . Ens ho vam passar molt bé. Va ser el dia de projecte més divertit.\nembed type="application/x-shockwave-flash" src="http://picasaweb.google.com/s/c/bin/slideshow.swf" width="400" height="267" flashvars="host=picasaweb.google.com&hl=es&feat=flashalbum&RGB=0x000000&feed=httpVer todas\nembed type="application/x-shockwave-flash" src="http://picasaweb.google.com/s/c/bin/slideshow.swf" width="400" height="267" flashvars="host=picasaweb.google.com&hl=es&feat=flashalbum&RGB=0x000000&feed=http\nActivitats amb suro edited (view changes)\nContributions to http://oficisantics.wikispaces.com/ are licensed under a Creative Commons Attribution Share-Alike 3.0 License.


La selecció catalana d'hoquei patins també goleja el Japó i continua sense encaixar cap gol\nCom en els dos partits anteriors, Catalunya ha estat molt superior al seu rival, en aquesta ocasió la selecció japonesa (8-0). En aquest cas, però, Japó ha oposat una forta resistència al principi, ja que ha aguantat un marcador exigu (1-0) fins al minut 10 de partit. La selecció de Jordi Camps no ha volgut prémer l'accelerador i aquesta vegada s'ha conformat amb marcar quatre gols per part per totalitzar-ne vuit. Ivan Tibau i Jordi Rodríguez amb dues dianes han estat els màxims golejador del partit.\n18/10/2004 - 00.00 Actualitzat 18/10/2004 - 18.22\nLa selecció que entrena Jordi Camps continua invicta i sense encaixar cap gol en el Mundial B que es disputa a Macau. El partit d'aquest migdia és el que ha guanyat per menys gols, 8-0, ja que els dos primers contra Austràlia i Àustria van guanyar per 11-0 i 12-0. Juli Anguita ha estat l'encarregat d'inaugurar el marcador. Ivan Tibau i Jordi Rodríguez, amb dos cadascun i David Cáceres i Abraham Bagés s'han repartit la resta de gols catalans davant una selecció del Japó amb una bona preparació física i una defensa molt ordenada. Aquesta és la tercera victòria consecutiva en el Mundial B i es manté al capdavant del seu grup. El pròxim partit el disputarà demà contra Anglaterra. Foto de record La curiositat d'aquest tercer partit l'han donat els jugadors japonesos. Un cop acabat l'encontre han demanat poder-se fotografia al costat dels jugadors catalans, que molt amablement hi han accedit.


CARTES A LA DIRECCIÓ\nProbablement, l’amenaça més contundent contra el procés sobiranista la va formular l’octubre de l’any 2012 l’expresident del Govern espanyol, José María Aznar, quan digué que “España solo podria romperse si Cataluña sufriera antes su propia ruptura como sociedad“.\nSembla que, en part, aquests risc està a punt de ser superat. L’acord entre CDC i ERC, amb el suport de les entitats sobiranistes i de les formacions escindides del PSC i UDC, per a conformar un sol i sòlid bloc electoral de cara el 27S suposa superar la divisió i la fragmentació electoral de les propostes polítiques que hem optat per defensar la independència com la millor solució pel futur de Catalunya. Certament aquest és un acord imprescindible i esperat per la immensa majoria dels ciutadans que han protagonitzat les massives mobilitzacions dels darrers anys . Hi havia molta il·lusió i moltes ganes que no podien quedar frustrades pel narcisisme de les petites diferencies d’uns o altres.\nPer una banda, si es volia que les eleccions d’aquest proper setembre tinguessin una lectura efectivament plebiscitària, era imprescindible una llista conjunta i amplia, que aglutinés totes les energies que el país ha despertat i mobilitzat en els darrers 3 anys. Més que una confluència de forces, calia reagrupar i concentrar totes els esforços per centrar-nos en allò essencial i principalíssim que compartim tots, defugint posar l’accent en tot allò que ens fa diferents. Per altra banda, calia conjurar el risc de la derrota electoral davant els populismes que representen Podemos i els seus aliats i l’espanyolisme de Ciudadanos. La fragmentació i el caïnisme de l’oferta sobiranista podia acabar fent d’alguna d’aquestes dues forces polítiques els guanyadors virtuals del 27S.\n'Hi havia molta il·lusió i moltes ganes que no podien quedar frustrades pel narcisisme de les petites diferencies d’uns o altres'\nAra bé, l’èxit del procés sobiranista reclama alguna cosa més que la unitat dels independentistes; la complexitat del país i les dificultats objectives del procés requereixen recuperar l’entesa entre independentistes i aquells que defensen el dret a decidir; un bloc encara més ampli, encara que potser menys intens en les objectius nacionals tornarà a ser imprescindible per a persistir. I si, com tot sembla augurar, els resultats del 27S són ajustats, tots tenim l’obligació de no trencar ponts i capacitat de diàleg amb aquells que compartim una mateixa aspiració democràtica. I és que caldria ser molt miop per a creure i pensar que aquells que defensen el dret a decidir i no la independència son “unionistes”, segur que una part del camí a recórrer l’hem de fer plegats. A més, quan els escenaris espanyols oberts aquest passat 24 de maig generen dinàmiques noves en la política espanyola, cal estar amatents. La història ens ha ensenyat que quan hem avançat plegats hem avançat més.\n'Cal estar amatents. La història ens ha ensenyat que quan hem avançat plegats hem avançat més'\nI és que l’amenaça d’Aznar és tan real que ens ha portat a tots defugir de la mentalitat del “nosaltres sols”. El sumar més que el restar, l’eixamplar més que el radicalitzar, són les consignes que ens faran guanyadors.\nArticle publicat originalment a Tribuna.cat\nHola Convergència, adéu CiU\nNecessitem una recuperació sostenible i que arribi a tothom\nSobre la claredat de la pregunta i la resposta\nLa necesitat d'acordar\nMoren els germans Garcia Barrachina, president i sotssecretari del Casal de Vilafranca\nEls fons europeus brinden l’oportunitat per a construir una nova mobilitat amb més trens i més transport públic al Penedès\n2 anys d’un acord per millorar Vilanova i la Geltrú\nEn Comú Podem Penedès demana la suspensió de la línia de molta alta tensió (MAT) des d’Aragó a Begues\nObstinades a millorar la vida de la gent: nova Llei d’Habitatge\nDeclaració institucional de l'Ajuntament de Gelida sobre la fi del peatge a l’AP-7\nCrida pel planeta, la salut i la vida\nLa FEGP valora positivament el canvi de model en les bonificacions dels peatges de la C-32\nDemanem als cellers responsabilitat i coherència en els preus de compra del raïm i del vi\nVilanova i la Geltrú desapareguda. Des de baix a mar: 32 (Catalunya desapareguda). 2017\nGegants de Catalunya. Llibre D'adhesius\nGegants i capgrossos I. Dels barris barcelonins de les antigues viles del Pla de Barcelona\nPenedès. Camins de l'Alba. Guía excursionista\n100 Gegants. Petita guia dels Gegants de Catalunya\n50 Singulars de la Festa. Volum 3. Petita guia de figures singulars de Catalunya\n50 Dracs Volum 2. Petita Guia dels Dracs de Catalunya


En el marc de l’Off Llum Bcn 2022 que tindrà lloc els pròxims 4, 5 i 6 de febrer, Go–PopUp presenta la instal·lació OracLED del col·lectiu multidisciplinar de creació artística BeatMe Lab.\nL’objectiu principal de l’obra és explorar les relacions entre llum, color, forma i superfície. A partir d’aquesta premissa, l’emblemàtic ambient postindustrial del Passatge Pamplona 88 del barri barceloní del Poblenou es converteix en un misteriós enclavament on els límits de la realitat es difuminen a través de singulars jocs d’il·luminació i vibrants imatges abstractes que s’entremesclen entre sí.\nL’associació cultural BeatMe Lab neix a Barcelona l’any 2015 com a plataforma de creació multidisciplinària centrada específicament en l’art new media, light design i el món audiovisual en tots els seus aspectes, amb l’objectiu principal d’explorar les possibilitats que les noves tecnologies poden oferir al terreny artístic.\nBeatMe Lab ha mostrat els seus projectes i intervencions artístiques mitjançant projeccions mapping, pixel mapping i il·luminació led a diversos festivals i esdeveniments com Off Llum BCN, WAC Poblenou, Convent de Sant Agusti, UWE Bristol, Isolator Space, etc.\nDia i horari: Divendres a diumenge de 19h a 23h


Nou llibre amb la història de la Fundació Roca i Pi i el vincle amb la ciutat de Badalona\nEl volum, coeditat per «Catalunya Cristiana» i el CPL, es presenta avui a les 18.30 h al Museu de Badalona\nEl llibre Roca i Pi, un llegat solidari per a Badalona (1876-2020), coeditat per Catalunya Cristiana i el Centre de Pastoral Litúrgica (CPL), ofereix un viatge per gairebé 150 anys de la història de la Fundació Llegat Roca i Pi. L’obra explica la generositat del comerciant Vicenç de Paül Roca i Pi (Barcelona, 1780-Badalona 1852), que en el seu testament va deixar els seus béns a les persones més vulnerables de la ciutat de Badalona. Aquest seria l’origen de la Fundació Llegat Roca i Pi.\nLa història del Llegat Roca i Pi ha estat de vegades turbulenta entre els diferents actors de la ciutat, amb hostilitats, polèmiques, mobilitzacions ciutadanes... També hi ha hagut èpoques de molta col·laboració que han fet possible que la voluntat de Vicenç Roca i Pi es complís, s’ampliés i s’actualitzés en l’acompanyament a persones en situació d’exclusió al Barcelonès Nord fins arribar als nostres dies.\nAlguns dels fets més significatius que es recullen al llibre són els orígens familiars dels Roca, el testament i els administradors dels béns del llegat, la creació de la Causa Pia, els litigis amb les propietats —i en particular amb el teatre “Novedades”—, el monument de Roca i Pi, la seu de l’asil a Can Gusi o l’etapa de la Guerra Civil i la postguerra.\nL’any 1905 el Llegat Roca i Pi va traslladar l’Hospital Asil —creat inicialment al centre de Badalona— a les instal·lacions de la fàbrica tèxtil Can Gusi, dalt de l’actual avinguda Martí Pujol. Amb el temps donaria lloc a la Residència per a gent gran Roca i Pi, fruit d’una remodelació de l’espai que permet atendre actualment 130 persones.\n«Amb fidelitat a l’esperit fundacional, aquests darrers anys s’han renovat els estatuts i s’han recollit més veus en el si del Patronat, s’ha ampliat la Residència, s’ha augmentat el nombre de les persones beneficiàries i s’ha eixamplat el seu àmbit territorial d’acció», remarca el president de la Fundació Roca i Pi, Mn. Jaume Aymar, al pròleg del llibre.\nUna recerca historiogràfica encarregada per la Fundació Roca i Pi\nLes fonts principals de consulta han estat l’arxiu de la parròquia de Santa Maria de Badalona, l’Arxiu de la Casa Provincial de Barcelona de les Dominiques de la Presentació, una de les congregacions que ha assistit la residència juntament amb les Carmelites de Sant Josep o les publicacions locals El Eco de Badalona, Revista de Badalona, Carrer dels Arbres, Aubada o Gent Nova.\nLa portada del llibre correspon al projecte del monument de Roca i Pi, punt de trobada icònic a la ciutat, obra de l’arquitecte municipal Joan Baptista Pons i Trabal. El llibre, de gran format i amb un tiratge de 400 exemplars, ressegueix la història de transformació de Badalona al llarg de 224 pàgines i 368 anotacions al peu i s’acompanya amb una selecció de fotografies rellevants provinents de diversos fons com els del Museu de Badalona, l’Arxiu Mas o l’Arxiu de la Fundació.\nEl llibre es podrà adquirir properament a llibreries de Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Sant Adrià de Besòs i Barcelona i també al Museu de Badalona. O al web del Centre de Pastoral Litúrgica.