Codis de bonificació exclusius sense dipòsits de casino\nIniciÚltimes ofertes sense dipòsit 2022Casino exclusiu sense codis de bonus de dipòsit\nDes del llançament de exclusiu Casino el 2004, aquesta marca ha crescut en estatura i respecte. De fet, ara és un dels els casinos en línia dels EUA més fiables i respectats a la indústria. Això es deu principalment a la seva determinació d’oferir la millor i més única experiència de joc en línia i els seus clients no esperen res menys que aquesta perfecció.\nCom a resultat, tots els jugadors estaran segurs de trobar fantàstics jocs en línia i casino, promocions exclusives i el més alt nivell en atenció al client.\nRegistra’t ara i comença a experimentar exactament el que sent formar part d’un grup exclusiu que té el millor de tot.\nEls nous jugadors tindran el plaer de rebre un bo de benvinguda que inclogui tant bonus en efectiu com girs gratuïts.\nHi ha un * 1er dipòsit de bonificació del 200%, així com 25 xips gratuïts sense dipòsit; només cal que els jugadors utilitzin el codi de bonificació: WELCOME200 per al bo de benvinguda i codi de cupó 25FREE per al bo de xip gratuït.\n30 gires gratuïtes amb codi bonus GEMSTONE\n40 gires gratuïtes amb codi de bonus COUSTEAU\nCasino exclusiu només accepta jugadors americans, australians i canadencs.\nTots aquests bonificacions en efectiu i girs gratuïts es poden utilitzar per descobrir i gaudir de qualsevol dels centenars de jocs que figuren al lloc; i és possible que condueixi a que els jugadors guanyin efectius i jackpot seriosos.\nA més d’aquest súper Bonus de benvinguda, els jugadors podran aprofitar un munt de bonificacions exclusives i promocions. Ens ha agradat especialment l’Oferta Mensual, on tots els jugadors són elegibles per obtenir bonificacions de coincidència d’eslàgrimes il·limitades de fins a un 215%; utilitzant el codi GEMSTONE.\nSi algú utilitza el codi dues vegades, donarà més dret al jugador a 30 girs addicionals addicionals o al 50% de devolució al segon dipòsit del dia. Aquest bo és, sens dubte, únic i només és un exemple del que ExclusiveCasino ofereix als seus jugadors de forma regular.\nEls membres també podran unir-se a la il·lusió de la publicació de nous jocs escurabutxaques, i només per al registre, els nous jocs se solen fer habitualment a ExclusiveCasino. Actualment, la promoció Game Special tracta de la seva incorporació més recent a la suite d’eslots, Swindle All The Way.\nEls jugadors poden gaudir d’un * 135% de bonificació de slots Match i de 35 girs gratuïts per Swindle All The Way, mitjançant el codi LUCKYSWINDLE. A més, si algú utilitza el codi de bonificació dues vegades al dia, se li premiarà amb 25 girs gratuïts addicionals. Per tant, és clar veure que ExclusiveCasino té bons molt impressionants que són un pas més enllà de la competència.\nLa plataforma està impulsada per Realtime Gaming, que garanteix que els jugadors descarreguin o juguin a l’instant jocs com Fruit Frenzy, Asgard, Cash Bandits 2, diverses variacions de video poker, jocs de taula i fins i tot bingo. El servei d’atenció al client és 24 hores i, pel que fa a la banca, els jugadors tenen l’oportunitat d’utilitzar bitcoin.


Aliments reals, nutrició saludable amb compromís ambiental. 09-05-2021 | Samarucdigital\nEl canvi dels hàbits de vida i dels models productius ens allunya de l'origen dels aliments i del coneixement de les seues propietats nutricionals. A la Taula del Samaruc, aprenem les pautes bàsiques d'un menú saludable i descobrim el procés d'elaboració de tres aliments ancestrals, conversant amb els seus productors. Us convidem a fer un tast de mel, pa i vi ecològics i de proximitat, i a més a més, us el portem a domicili perquè l'assaboriu amb temps i calma\nDes que obrim els ulls de bon matí fins que acabem la jornada, l'aliment està present a incomptables situacions de la nostra vida quotidiana, marcant els ritmes de les activitats personals, laborals i socials que duem a terme. Més enllà del simbolisme que atresora el ritual de compartir taula, l'elecció d'allò que mengem comporta moltes més implicacions del que podem imaginar.\nAlimentar-nos és una necessitat primària, tan indispensable com l'aigua i l'oxigen que ens mantenen vius. La diferència és que menjar està lligat a la possibilitat de triar, i no ens referim a resoldre el dilema entre un arròs sec o un melós, sinó a elegir nodrir-nos de manera conscient i responsable.\n"Menjar és un acte carregat de significacions, simbolismes, rituals i codis que permeten comunicar una determinada manera de veure la vida i d'estar al món.No som tan sols allò que mengem, sinó que també som com mengem". Carolyn Steel, Ciutats Famolenques.\nPoques coses tenen un major poder d'influir de manera sistèmica com allò que mengem: la nostra salut, les relacions personals i socials, l'economia i el territori estan presents al nostre rebost, malgrat que ho oblidem massa sovint. Un oblit causat per la progressiva desconnexió entre productors i consumidors, entre el camp on madura una taronja i la botella de suc ensucrat que trobem a la prestatgeria del supermercat.\nMalauradament, el bagatge de coneixements culinaris heretat de generacions anteriors ha anat esvaint-se. Hem deixat de banda el receptari tradicional - Dieta Mediterrània, producte de temporada i cuina de reaprofitament- i l'hem substituït progressivament per infinitat de preparats que la indústria alimentària ens presenta sota reclams atractius com o "alt contingut en proteïna" o "cinc minuts al microones". Si realitzarem una enquesta sobre hàbits alimentaris, resultaria revelador descobrir que la majoria de la població desconeix el sabor d'una borraina o la preparació d'un tombet, però paradoxalment, sap on trobar els millors noodles, muffins i cupcakes del barri, per citar només alguns noms il·lustres de l'Olimp dels ultraprocessats.\nCom a membres d'una societat que ha perdut el contacte que subjau a la producció de l'aliment, cal que de tant en tant ens recordem, en veu alta, que els humans no som una cosa diferent del medi ambient. En definitiva, cal emprendre un viatge de tornada cap a nous hàbits alimentaris sostenibles i saludables, que ens apropen de nou al plaer de cuinar a foc lent, des del respecte i l'actitud d'agraïment cap a aquelles persones que adoben la terra, conreen el bancal, pasturen el ramat i pasten el pa.Us proposem un necessari viatge cap al territori, perquè el territori torne a estar en nosaltres.\nLes bases per a alimentar-nos de manera equilibrada\nCompartim aquest recorregut amb Rosana Fernández, nutricionista i preparadora física a Urbansport Club. Com a professional de la salut, Fernández afirma que cal desaprendre hàbits inadequats i restablir les bases per a alimentar-nos de manera equilibrada, prioritzant la Dieta Mediterrània i tractant d'evitar aquells menjars que contenen additius poc saludables.De la seua mà, analitzem les propietats nutricionals del pa, el vi i la mel.\nProductes de forn elaborats exclusivament amb ingredients d'origen biològic\nA la primera etapa d'aquest viatge a la recerca d'aliments reals, ens detenim a Castelló de la Plana i compartim taula amb Sergio Gisbert, impulsor de Brod Obrador. Aquest establiment naix amb vocació d'oferir pa i altres productes de forn elaborats exclusivament amb ingredients d'origen biològic, seguint els processos i els temps que requereix aquest aliment essencial.\nVinyes lliures, treballades respectant sempre la terra on creixen\nVinyes lliures, treballades respectant sempre la terra on creixen. Aquesta és la premissa amb què s'elaboren els vins naturals al Celler les Foes, ubicat a les Coves de Vinromà (la Plana Alta). Des de fa més de deu anys, Roger Díaz elabora uns vins fidels a la terra, que mostrenl'expressivitat del sòl a cada collita. Tastem un aliment ancestral i ple de vida, que conté raïm, res més que raïm.\nMel d'alta muntanya elaborada per abelles que viuen i treballen al Mas de la Cambreta\nLa tercera i última parada d'aquest viatge, ens condueix fins al Parc Natural del Penyagolosa, sostre del territori valencià i tresor de la biodiversitat. Conversem amb Pau Sos, apicultor i titular de Mos de Bresca: mel d'alta muntanya elaborada per abelles que viuen i treballen al Mas de la Cambreta, situat a 1500 metres d'altitud. Assaborim un producte ecològic i ric en propietats nutricionals, obtingut de manera totalment respectuosa amb les abelles i amb l'entorn. Un comiat dolç, energètic i amb compromís ambiental.\nAlimentació Castelló Coves de Vinromà Medi Ambient Mercats de proximitat Penyagolosa Salut Vinya


L’Ajuntament prohibeix als comerços exposar productes d’alimentació a la via pública - Ajuntament de Mataró\nLa mesura es pren de manera temporal mentre duri la crisi pel coronavirus. Es fa per la dificultat d...\nL’alcalde, David Bote, ha signat avui un decret que prohibeix temporalment que els comerços puguin exposar a la via pública productes d’alimentació. La suspensió afectarà els establiments sedentaris mentre duri l’actual crisi sanitària pel coronavirus, i l’objectiu de la mateixa és garantir al màxim el control de les mesures d’higiene i salubritat en l’exposició i manipulació dels aliments.\nLa decisió es pren perquè no es pot garantir que els productes exposats a l’exterior de les botigues no s’han tocat sense guants. Tampoc que s’hagi mantingut una distància adient entre els vianants i el producte exposat. Tots dos factors (l’ús de guants i la distància de seguretat) ajuden a contenir la propagació de la COVID-19. A més, a l’exterior dels comerços el producte alimentari està exposat a la contaminació ambiental i a possibles plagues.\nL’Ajuntament ha acordat la prohibició en el marc de les seves competències per gestionar el risc per a la salut derivat dels productes alimentaris en les activitats del comerç minorista.


Mètodes d'enviament de Shewin | Centre d'ajuda de Shewin\n1. Mètodes d’enviament\nEnviarem per paquets internacionals DHL/UPS, o enviarem per mar si el cubage de la comanda és superior a 1 estère, això depenent de la zona on viviu.\n2. Descompte de franqueses\nSom el vip de la majoria d'empreses exprés internacionals, podem tenir un preu preferent més barat de l'enviament. Per exemple: som el vip d'EMS, llavors podem obtenir un 30% de descompte a l'oficina de correus del total.\n3. Enviament i termini de lliurament\nDesprés de fer una comanda, primer comprovarem la vostra comanda i després us enviarem la factura en un termini de 24 hores. I com els nostres antics majoristes, (comandeu-nos abans.) tindrem prioritat per comprovar la vostra comanda i preparar els articles que tenim en estoc per a vosaltres primer, i després us enviarem la factura amb l'enviament exacte. Així, després de pagar, us l'enviarem en un termini d'1 dia hàbil. Com a nous majoristes, en general podríem enviar-vos el vostre paquet en 2 dies hàbils.\nEn general, DHL/Fedex/UPS triguen entre 7 i 12 dies hàbils a tot el món, depenent de la zona on viviu, i triga entre 10 i 15 dies laborables per EMS (excepte Rússia).\nPotser el paquet es retarda a causa de l'escassetat de mercaderies. Normalment es triguen entre 3 i 15 dies a reposar l'estoc. T'enviarem un correu electrònic quan l'article estigui esgotat i no es farà cap procés fins a la teva resposta. Podem oferir-te el servei d'intercanvi o cancel·lació segons la teva voluntat.\nNota: afectat per Covid-19, es produirà un cert retard en el lliurament.\n4. Calculat el franqueig\nL'enviament es calcula d'acord amb el pes, així que compra més i estalvia més! Per exemple: el càrrec exprés EMS és gairebé el mateix preu per a 1 o 5 articles amb el paquet. Com més pesat sigui el paquet, més barat serà el cost d'enviament per KG.\n5. Cost d’enviament\nEls costos d'enviament depenen del pes, la forma de lliurament (EMS, DHL, TNT, UPS o trànsit marítim) i el país de destinació. Per tant, és difícil per a nosaltres declarar una tarifa d'enviament exacta abans de fer una comanda (el pes d'un bikini d'una peça és d'uns 0.05 kg, però el cuir és d'uns 0.3 kg / unitat). podeu triar l'empresa d'enviament que us agradi, també comprovarem tot l'express i suggerirem la forma més adequada per a vosaltres. Si no esteu satisfet amb la nostra tarifa d'enviament, també podeu optar per cancel·lar la vostra comanda o enviar una caixa de prepagament per recollir el vostre paquet.


els aspersors blau monòton: dissertació sobre coses\ndissertació sobre coses\nTant aquell qui pensa o dubta sobre els propis sentiments, tant com aquell qui contempla el món on viu intentant entendre tal com és. És com qui busca i no troba, aquell que cerca pel gust de cercar, que buscar dona sentit a la pròpia existència. Com que la existència es basa en insistència doncs cadascú insisteix en allò que li interessa. La vida es fa de troballes atzaroses, el resultat de les quals sorgeix canviant la base i la inèrcia que ja ens venia conformant, la vida que ens trobem, vaja! Per tant només puc guardar un gran respecte al Peret per la música que feia abans de fer rumba. Aquí queda dit! I és que hi ha coses que distreuen, que fan més lleugera qualsevol cara, i és que tivant del fil d'una filosofia merenguil, doncs tot seguit ens trobem la rumba com a manera de fer i de ser. Per tant reto el meu petit homenatge al Peret per a inventar la rumba catalana, cosa potser no atzarosa, ja que potser va sorgir per necessitat però sí la mar de distreta, què hagueren sigut les olimpiades sense el Peret? i sabieu que cap als anys vuitanta es va retirar per a fer de predicador en una església de filadèlfia? I és que el món és un mocador i la vida dóna moltes voltes!


Educar en la constitució, educar en el racisme?\n15 abril 2021 20:19\n02 desembre 2002\nFa unes setmanes, la premsa donava notícia de la presència a Palma de Tahar Ben Jelloun, escriptor marroquí resident a París i premi Goncourt, per dictar una conferència sobre immigració. En el seu llibre El racisme explicat a la meva filla, llibre amb èxit de vendes, hi he llegit fragments que no m'han deixat indiferent, en especial aquells que impliquen l'aspecte lingüístic i cultural de les persones: «Consisteix (el racisme) a desconfiar de les persones que tenen característiques físiques i culturals diferents de les nostres, i fins i tot a menysprear-les». «No naixem racistes, ens hi tornem. Hi ha una educació bona, i n'hi ha una de dolenta. Tot depèn del qui educa, sigui a l'escola o a casa». «Amb la cultura (o educació, en oposició a la natura), aprenem a viure plegats. Aprenem, per sobre de tot, que no estem sols al món, que hi ha altres pobles amb altres tradicions i altres maneres de viure, tan vàlides com les nostres». «El racista és aquell qui, sota el pretext que no té el mateix color de pell, ni la mateixa llengua, ni la mateixa manera de celebrar les festes, es creu millor (diguem-ne superior) que el qui és diferent d'ell». «Els racistes estan convençuts que el grup al qual pertanyen (que pot estar definit per la religió, el país, la llengua, o tot alhora) és superior al grup del davant». «Respectar els altres és tenir sentit de la justícia». «No hi ha cap cultura que sigui superior a les altres». Etc. Són frases que inevitablement remeten a l'article 3 de la Constitució. Quan llegesc aquest article, llegesc que la cultura i llengua castellana és superior a les altres per naturalesa, llegesc que les tradicions i maneres de viure castellanes són més vàlides que les d'altres cultures, que és de justícia tenir l'obligació de respectar aquella cultura encara que a canvi no rebi més que desconfiança o menyspreu per tenir la cultura que tenc, i que la manera de protegir i de respectar l'enorme riquesa lingüística i cultural d'Espanya consisteix a adoptar la llengua castellana en substitució de la que m'és pròpia, passant així a pertànyer a un grup superior. En una paraula, agrairia que qualcú em convencés que no sé llegir, o que l'autor del llibre és un ignorant, o que l'article 3 va ser escrit per Gandhi... perquè en cas contrari, no es deu tractar d'un cant al racisme, subtil i amb qualque concessió si voleu, i, a més, a un racisme d'estat? I això té la seva importància; si a l'ensenyament aplicam l'article 3 per imperatiu legal, he de concloure que, en oposició al principi de Tahar Ben Jelloun «la lluita contra el racisme comença amb l'educació», en el nostre cas es pot dir que amb l'educació vigent una persona es torna racista a imatge i semblança de l'article 3. Si la Constitució tractàs les llengües i cultures de l'Estat en pla d'igualtat, sense el racisme descrit, no hi hauria necessitat que els centres escolars elaborassin un humiliant Projecte Lingüístic sense el qual no es podrien retolar els excusats en català. Avui, demanar que la justícia i el respecte comportin aquesta igualtat significa ser subversiu.\nJacint Soberats Payeras. Professor de l'IES sa Pobla.


Polítiques culturals a Catalunya: crònica d’una deslegitimació anunciada – Ubicarse\nPolítiques culturals a Catalunya: crònica d’una deslegitimació anunciada\nPer què la política cultural es percep cada vegada menys com una política pública realment necessària a Catalunya? Per què les retallades en l’àmbit de la cultura han estat rebudes amb una indiferència relativa pel conjunt de la societat? Per què sembla que la cultura s’allunya dels esdeveniments més repolititzadors dels últims temps?\nRecupero aquest article que vaig publicar originalment al setmanari La Directa (Quaderns d’IllaCrua) perquè crec que pot resultar d’interès per al debat «El sentit de la cultura», en què participo aquests dies al CCCB. Podeu llegir l’article sencer aquí.\nCatalunya, Legitimidad, Política cultural\n«És important pensar les polítiques culturals com a polítiques dels béns comuns» (Entrevista en Interacció 2012-2013)


La PRIMERA Taula Territorial de l’ESS del Barcelonès Nord encara el 2021 amb noves línies de treball – Ateneu Cooperatiu del Barcelonès Nord\nRepresentants de fins a 22 projectes entre cooperatives, fundacions, administracions públiques i associacions del Barcelonès Nord, amb una participació total de 34 persones, es van trobar el passat 26 de gener en la 1a Taula Territorial de 2021, organitzada per l’Ateneu Cooperatiu del Barcelonès Nord en format en línia.\nL’objectiu principal de la trobada va ser mostrar els recursos que poden oferir al nostre territori entitats referents de l’Economia Social i Solidària catalana per tal d’ajudar a fer front a les dificultats derivades de la crisi de la Covid-19. En aquest sentit, l’Ateneu Cooperatiu es mostra com a instrument per a liderar el procés de concreció d’aquests.\nLa trobada va servir, a més, per fer una breu mostra dels serveis que ofereix l’Ateneu Cooperatiu en els diferents eixos d’acció territorial, d’acompanyaments i formacions, així com la sensibilització. En aquest sentit es va exposar dues línies de treball que impulsarà aquest any l’Ateneu Cooperatiu a través de les línies sorgides de la pròpia Taula Territorial i que es concreta en:\nAconseguir una major utilitat del mapa de l’ESS del Barcelonès Nord generant un catàleg de productes i serveis de les entitats que hi surten recollides, i ampliar-lo.\nGeneració de jornades sectorials per articular accions en diferents sectors. Donades les necessitats dels projectes participants de la Taula Territorial se centraran en el sector cultural i en la inserció sociolaboral.\nEn la sessió van participar tres projectes referents de l’ESS que van exposar els recursos que ofereixen a les entitats del territori:\nFacto Cooperativa, SCCL. Cooperativa especialitzada en serveis de gestoria/assessoria, consultoria i formació. Joan Martínez va donar unes pinzellades sobre la línia d’assessorament específic i formacions que enguany compartiran a través del mateix Ateneu Cooperatiu, adreçades a la creació, la reactivació, la intercooperació, el relleu, la digitalització i la comercialització.\nCoop57, SCCL. Cooperativa de serveis financers ètics i solidaris, que es basa en el finançament de projectes d’economia social i solidària a través de la intermediació financera. Guillem Fernàndez va exposar en línies generals els serveis que ofereixen als projectes de l’ESS a través de préstecs, crèdits i serveis. Va especificar la línia de treball oberta amb alguns ajuntaments a partir d’un fons de garantia amb l’objectiu de donar garanties en préstecs i avals a projectes de nova creació.\nFederació de Cooperatives de Treball de Catalunya. Organització representativa de les cooperatives de treball dedicada a la creació, el creixement i la formació d’aquestes. Dolors Ferré i Joan Ramon Surinyà, van presentar els serveis que ofereixen a les cooperatives federades amb espais d’orientació, generació de punts de trobada i contacte, finançament i projectes de mentoratge i acompanyament, entre d’altres.\nPer últim, amb la idea d’aprofundir en la creació d’un fons comú de recursos, es va generar un espai comú entre els projectes per ajudar a la coneixença entre ells i que pogués ajudar a compartir necessitats i recursos propis de les entitats per tal d’optimitzar-los a través de la intercooperació. En aquest sentit es va animar a fer de l’Ateneu Cooperatiu i la Taula Territorial l’espai per compartir experiències, necessitats i recursos al territori.\nParticipants de la PRIMERA Taula Territorial 2021 que organitza l’AteneuBNord


La calor extrema incrementa el risc d'accidents laborals en un 9%\nTreballar amb temperatures extremes podria augmentar el risc de patir accidents de treball fins a un 9% de casos per la calor extrema, i un 4% per fred, segons un estudi de l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) -centre impulsat per la Fundació Bancària La Caixa-, que ha analitzat 16 milions d'accidents a l'estat espanyol en 20 anys.\nL'estudi, publicat a Environmental Health Perspectives, ha detectat que "la majoria d'accidents laborals són atribuïbles a la calor i fred moderats", per la qual cosa és necessari que les polítiques i plans de salut pública també cobreixin aquests rangs de temperatura moderats més comuns i que causen més accidents, ha explicat el coordinador del treball, Xavier Basagaña.\n"En el context actual de canvi climàtic, aquests resultats requereixen d'intervencions de salut pública per protegir les persones treballadores", han conclòs en l'estudi, després de relacionar els accidents que van causar almenys un dia de baixa per malaltia entre el 1994 i el 2013 amb les temperatures diàries de la província on es van produir. "L'exposició a temperatures entre moderades i extremes podria ser la responsable de més de mig milió dels accidents de treball que van tenir lloc durant el període d'estudi", segons la primera autora del treball, Martínez, que ha detallat que es van relacionar amb la temperatura una mitjana de 60 accidents laborals diaris, el 2,7% del total.\nPel que fa a l'impacte econòmic, els investigadors han estimat que la pèrdua de dies laborals per la temperatura va tenir un cost anual a Espanya de més de 360 milions d'euros, la qual cosa equival al 0,03% del PIB del 2015; la calor moderada va ser el que més va contribuir a les pèrdues econòmiques.\nA més, els efectes de la temperatura no es limiten només al dia de l'exposició, sinó que s'aprecia "un patró de retard observat", que pot ser a causa de la fatiga acumulada i a la deshidratació en dies posteriors.\nL'estudi ha detectat que les dones són més vulnerables al fred i els homes a la calor, la qual cosa pot ser perquè les dones tenen taxes de sudoració més baixes que els homes en climes càlids. Els investigadors de l'ISGlobal han detectat també que les persones treballadores més vulnerables a la calor van ser les més joves, possiblement perquè acostumen a fer un treball físicament més exigent.\nPaís Valencià La jutgessa condemna Deliveroo perquè els seus treballadors són falsos autònoms El Nacional\nsuccessos Una fuga química en una empresa de Vic deixa quatre treballadors ferits lleus El Nacional


Regne Unit - Pronunciation knowledge base\nHow to pronounce REGNE UNIT in ANGLÈS?\nEl Regne Unit oficialment, el Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda del Nord és un estat insular sobirà localitzat al nord-oest d'Europa.\neBay és una pàgina web destinada a la subhasta de productes a través d'Internet. És un dels pioners en aquest tipus de transa ...\nLondres és la capital i la ciutat més poblada d'Anglaterra i el Regne Unit. La ciutat, situada a la riba del Tàmesi, al sud-e ...\nLa Unió Europea és la unió econòmica i política de 28 estats independents, localitzats majoritàriament a Europa. Es va establ ...\nLa sortida del Regne Unit de la Unió Europea, coneguda igualment com a Brexit, està prevista per al 29 de març del 2019, dos ...


Resultats per a la cerca "campana" dins totes les àrees temàtiques\n82 que conté\nPart d'un paracaigudes constituïda per una vela, que es desplega en forma aproximadament cupular en omplir-se d'aire, i pel conjunt de cordes que la uneixen a l'arnès del paracaigudista.\nca pavelló, n m\nes pabellón, n m\nfr pavillon, n m\nen bell, n\nen mouth, n\nEixamplament de l'extrem inferior del cos del saxòfon que afavoreix l'expansió del so.\nInstrument de percussió que té la forma d'un vas.\nExtrem inferior del tub d'un instrument de vent.\nfr cloche, n f\nde Glocke, n f\nInstrument de percussió, de metall, en forma de vas rodó, d'amplària creixent devers la boca, que va suspès boca avall i sona quan les parets són percudides per un badall a l'interior, i que és emprat en els vaixells per fer senyals acústics.\nInstrument de percussió amb què el jutge àrbirte o l'starter indiquen que una sortida no és vàlida.\nInstrument de percussió amb què s'indica a un pentatleta que pot iniciar la prova, que s'acciona també per fer aturar el cronòmetre quan s'enderroca un obstacle sense haver-lo franquejat, quan s'ha de repetir un salt perquè hi ha hagut refús amb enderrocament de l'obstacle o bé quan s'ha depassat el temps previst.\nInstrument de percussió que utilitza l'anotador de voltes en una cursa de mig fons o una cursa de fons per a indicar als corredors el començament dels últims 400 m.


Huilliche - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Huillitxes)\nNo determinada 17.014 a l'illa Gran de Chiloé (cens del 2002)\nmapudungun (chesungun) i castellà\nReligió tradicional i cristianisme amb predomini del catolicisme\nXile i Argentina\nEls huilliches (mapudungun: williche, gent del sur) són un poble indígena de Xile i és la branca més meridional dels maputxes. Habiten principalment en les regions de Los Ríos i de Los Lagos. Aquest poble més tard es va estendre a l'Argentina. No se sap quants són però que com que molts amaguen la seva condició indígena podrien ser fins a cent mil. Es considera huilliche la població indígena que habita des de la província de Valdivia fins al sud de Chiloé.\nQuan van arribar els espanyols poblaven la Depressió Intermèdia de Xile des del riu Toltén fins al centre de Chiloé. Alguns segles abans de l'arribada dels espanyols, al segle XVI, una part dels huilliches es traslladà al nord i el centre de l'illa Gran de Chiloé, on adquirieren aluns trets dels pobles chonos, com l'economia de caça i la recol·lecció de recursos marins. Part dels indígenes que parlaven en mapudungun a Chiloé i zones veïnes van ser anomenats pels espanyols cuncos i payos.\nRespecte al territori argentí, els los huilliches coneguts com a "huiliches serranos", i després com "manzaneros", habitaren la part oriental dels Andes a Neuquén des del riu Agrio al riu Limay. Es van estendre cap al sud de la Província de Mendoza desplaçant els pehuenches. Tanmateix, hi ha teories que sostenen que aquests huilliches sorgiren de la maputxització de grups tehuelches o que, com va passar amb els pehuenches, haurien estat originalment huàrpidos relacionats amb els puelches algarroberos de Cuyo.\nEls huilliches parlaven una variant del mapudungun, amb diferències de pronunciació i de vocabulari, coneguda com a chesungun (en chesungun: che sungun, 'llengua de la gent'), també anomenat chedungun, tsesungun, huilliche o veliche. És un dialecte que està molt influït pel castellà i es parla en uns pocs llocs de les províncies d'Osorno i Chiloé. Segons SIL International, es tractaria d'una llengua separada, doncs la seva intel·ligibilitat amb el mapudungun central és escassa.\nLa seva bandera és de quatre colors en diagonal ascendent, el de dat al pal és blau cel i va fins a 2/5 del llarg de la bandera; segueix el groc que va fins a la tercera cinquena part; segueix el ver que ocupa les restants dues cinquenes parts i 3/4 de l'altura del vol; i la darrera part és vermella i ocupa la resta. Fou adoptada el 7 d'octubre de 1992 segons descripció i dibuix publicat per l'Aukin Wallmapi Ngulam (Consell de Totes les Terres).\n↑ Bosque nativo y pequeños propietarios mapuche huilliche. Chiloé, Chile\n↑ Los Wijiches Serranos\nAlberto Trivero (1999); Trentrenfilú, Proyecto de Documentación Ñuke Mapu.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Huilliche&oldid=17260241»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 jul 2016 a les 14:59.


♫ ♩ ♪ La capsa de música♩ ♪ ♬: Buidant el pap\nAvui m’he topat amb una sorpresa molt agradable. El bloc d’una noia catalana (la podeu veure aquí) que, havent estudiat periodisme i més tard estudis d’Àsia Oriental, ara viu al Japó i treballa com a professora. Sincerament, quan em vaig plantejar què volia estudiar, el primer que em va passar pel cap va ser: una carrera amb moltes llengües! I va ser aquesta una de les raons més rellevants que em van impulsar a estudiar traducció. Però ara per ara, m’adono que :\n1. No és la meva vocació. M’agraden molt les llengües però, sincerament, no m’imagino treballant com a traductora. I per més inri, els professors de traducció que he tingut diguéssim que m’han desmotivat bastant... per dir-ho finament, més d’un estava com una regadora (i això que vaig a segon... el que em queda!)\n2. Sempre m’han agradat les llengües exòtiques. Per bé que l’anglès m’agrada molt i adoro el francès, m’he vist atreta al llarg de la meva vida a estudiar llengües que no s’assimilin a la meva llengua mare. Una d’aquestes llengües que vull aprendre tan si com no, és el japonès. I el coreà, també m’atrau molt.\n3. Dubto que tingui un gran futur només sabent quatre llengües. No ens enganyem, avui dia, si et vols vendre al mercat (que és cada vegada més i més exigent) has d’oferir alguna cosa que a la gent li sembli diferent. I en el cas de les llengües, ho ha de ser, i molt.\n4. Interpretació consecutiva... hum... no m’hi veig capaç, no. Tot i que encara no n’he fet, el simple fet de pensar que n’hauré de fer ja em fa PÀNIC. I a més a més, generalment no hi ha intèrprets que tradueixin d’una llengua estrangera al català, i el meu nivell de castellà (sobretot en temes de vocabulari) no es pot dir que sigui molt alt...\n5. Jo volia estudiar tres llengües. Anglès, francès i japonès. Però em van enredar, perquè no s’estudia japonès a la Universitat on vaig i les llengües que s’imparteixen són les més típiques. El problema és que no volia anar a una altra Universitat que no té tanta fama com a la que vaig, així que al final em vaig decidir per aquesta última...\n6. No em motiva. Gens. No sé si és perquè vaig començar amb mal peu, pels merda horaris, perquè hi ha dies on em sento súper frustrada, o perquè la gent que he anat coneixent no és molt del meu estil... dir que el primer dia, en una reunió, una noia em va dir que ni li agradava llegir ni escriure... jo em vaig quedar amb una cara de WTF?... i perquè no la coneixia, perquè si no li hagués dit que el seu plantejament d’estudis anava una micona desencaminat... I no he trobat a ningú, a NINGÚ, que comparteixi la meitat dels meus gustos... a l’institut tenia el meu grup d’amigues i amics, i encara que no ens assemblàvem molt en caràcter (amb alguns més que amb altres) el cert és que compartíem aficions i frikismes... la sensació que em dóna la gent que pul•lula per allí és que estan tots tallats per un mateix patró... potser és que sóc molt exigent, però no m’hi sento còmoda... Falsedat? Passo. Odio que em diguin un elogi quan no el pensen, o que em diguin una cosa i per dins en pensin una altra.\n7. Tinc ganes de canviar. D’ambient, de persones, i de lloc. Si bé vaig triar aquesta carrera per guanyar-me les garrofes, el cert és que m’agradaria fer alguna cosa que realment m’agradés. L’eterna por a equivocar-se m’ha jugat molt males passades. Conec gent que s’ha equivocat però després ha estat capaç de rectificar i ha continuat. Jo sóc molt perfeccionista, odio equivocar-me. Però a hores d’ara, m’hauria d’adonar que equivocar-se de tant en tant no va malament. Et fa reflexionar. I això és precisament el que ara he fet.\nPublicat per... a* en 19:18\nNemui 14 de maig de 2011 a les 5:14\nMe n'alegro que trobar el meu bloc t'hagi fet reflexionar... I entenc molt bé el que dius. Jo vaig començar a estudiar periodisme perquè volia ser corresponsal de guerra... i la carrera es una merda punxada en un pal. Però quan estava a tercer vaig tenir un dels 2 únics professors de qui he après, i gràcies als seus consells vaig començar a estudiar japonès i una cosa porta a l'altra i ara estic aquí al Japó. I no et pensis, que el japonès tampoc té massa futur... Però ja ha arribat un punt que no penso massa si el que faig té "sortida" o no, només si m'agrada i m'aporta a mi com a persona. Al cap i a la fi, és el que ens emportem no? ^_^\nJa ens anem llegint!\nsnió 14 de maig de 2011 a les 20:30\nSi els errors hi són per aprendre'n. I si alguna cosa puc assegurar, a hores d'ara, és que la vida s'ha de viure de la millor manera, que és curta, que hem d'acabar fent allò que realment ens faci feliços.


Llop diu que l'Advocacia farà tan aviat com pugui l'informe del Tribunal de Comptes sobre els avals\nLa ministra de Justícia, Pilar Llop, ha indicat aquest dimecres que l'Advocacia de l'Estat elaborarà "tan aviat com sigui possible" l'informe que el Tribunal de Comptes ha sol·licitat per determinar si l'Institut Català de Finances (ICF) pot avalar la fiança de 5,4 milions d'euros a 34 ex-alts càrrecs de la Generalitat per les despeses per a les delegacions del Govern a l'exterior.\nQuan li han preguntat per l'opinió del Govern central sobre la legalitat dels avals de l'ICF durant els cursos d'estiu de la Universitat Complutense de Madrid a El Escorial, Llop ha dit que, atès que es tracta d'un assumpte en tràmit, "el govern no hi pot interferir de cap manera".\n"El que sí puc dir és que s'ha sol·licitat un informe a l'Advocacia de l'Estat del Tribunal de Comptes i que s'elaborarà tan aviat com sigui possible, ho estan estudiant els Serveis Jurídics" de l'Estat, ha indicat en unes declaracions que ha recollit Europa Press.\nArran dels dubtes "sobre suficiència i legalitat" que la instructora Esperanza García veu en els avals de l'ICF, fonts de l'òrgan comptable van informar dimarts que s'ha sol·licitat a la presidència de la Secció d'Enjudiciament un informe de l'Advocacia de l'Estat del Tribunal de Comptes.\nEn qualsevol cas, Llop ha defensat que "és un tema que cal analitzar amb tota la normalitat", quan li han preguntat sobre si aquest assumpte podria entorpir la nova etapa de diàleg entre La Moncloa i la Generalitat.\n"És un tema que té les seves conseqüències jurídiques i això és el que hem d'analitzar, lògicament", ha emfatitzat la nova ministra sobre la causa oberta en el Tribunal de Comptes.


Música-3. Educació Primària. Cicle Mitjà, 1 de Riera Subirachs, Santi 978-84-9883-837-4\nRepertori de 18 cançons tradicionals i 6 cançons dautor. Els primers exemples de cànon. Sinicia el desenvolupament de la veu infantil, el control de la respiració i més precisió... Más información\nDónde encontrar "Música-3. Educació Primària. Cicle mitjà, 1"\nSinopsis de: "Música-3. Educació Primària. Cicle mitjà, 1"\nRepertori de 18 cançons tradicionals i 6 cançons dautor. Els primers exemples de cànon. Sinicia el desenvolupament de la veu infantil, el control de la respiració i més precisió en la dicció i larticulació. Audició: 10 propostes. Goig descoltar, familiarització amb els principals autors, famílies dinstruments. So/vibració, caixes de ressonància. La guitarra, lorquestra de corda, el grup de metalls, la cobla, els grups corals. Nova edició revisada


Tips per controlar l'acne - Farmàcia Guarc\nQuan parlem d’acne tots sabem a què ens referim i especialment si l’hem patit. En canvi desconeixem els motius exactes que el provoquen i el que hem de fer i perquè ho hem de fer per mantenir-lo a ratlla. Us faig cinc cèntims d’aquesta malaltia de la pell.\nSí, he dit malaltia. Tot i que no ho sembla l’acne es classifica com una malaltia inflamatòria crònica de la unitat pilosebàcia.\nLa unitat pilosebàcia és un conjunt que formen la invaginació de l’epidermis (la capa més superficial de la pell) dins la dermis (la capa intermèdia de la pell). Dins aquest conjunt hi ha el fol·licle pilós que s’encarrega de la formació del pèl i una glàndula sebàcia que s’encarrega de generar sebo, greixos, que tenen una funció fonamental en la formació del manto hidrolipídic de la pell.\nEn condicions normals, tot funciona a la perfecció, és a dir en equilibri, però quan hi ha alteracions hormonals com ara durant l’adolescència, durant l’embaràs, o inclús en l’edat adulta, la glàndula sebàcia es torna boja i comença a formar sebo en excés. A més aquest sebo no és oliós com sempre sinó que té un aspecte més semblant a la mantega.\nD’altra banda, els queratinòcits de l’epidermis comencen a formar molta queratina més del compte i això provoca un cert taponament del fol·licle que associat al sebo més solidificat donen lloc als primers símptomes de l’acne que són els comadoms oberts (punts negres) o tancats (granissada típica de l’acne).\nEncara hi ha un tercer factor que és un bacteri que forma part de la nostra flora cutània, el diu Propionibacterium acnes (P. Acnes). En situacions d’acne aquest bacteri està en disbiosis és a dir en desequilibri i desencadena un procés inflamatori. És quan apareixen les pàpules (granets vermells) o les pústules (granets plens de pus).\nCom ja sabeu, quan l’acne es troba en aquest punt és una temptació manipular-lo, és a dir, pressionar ben fort per fer-lo fora. Doncs, em sap greu però aquesta és la pitjor decisió que podeu prendre perquè quan manipulem els grans estem arriscant-nos a propagar l’acne i a deixar cicatrius i taques marronoses difícils d’eliminar.\nCom veieu, l’acne és un seguit de despropòsits que es donen conjuntament a la nostra pell.\nUn cop hem entès en què consisteix, anem a veure què és el que podem fer per evitar que davant dels primers indicis d’acne aquest evolucioni a formes més complicades:\n- Higiene: no em cansaré de dir-ho mai. La pell sempre sempre s’ha de netejar amb el producte més adient per cada cas. Si hi ha acne és important fer servir sabons seborreguladors que incorporin a la seva fórmula agents que controlin l’excés de greix. N’hi ha que inclús incorporen actius per eliminar la queratina o el P.acnes\n- Hidratar. Siiii, encara que sorprengui, una pell amb acne també s’ha d’hidratar. Justament aquestes pells tenen tan alterada la barrera cutània que estan molt deshidratades, que vol dir que han perdut molta aigua. Per restablir la proporció d’aigua necessària farem servir cremes hidratants seborreguladores, que ens aportin aigua però no greix. Són textures oil-free, matificants amb textures molt lleugeres.\n- Tractar: com a complement s’han d’aplicar productes que tractin el problema original, sovint s’apliquen a la nit. Són productes dirigits a eliminar la queratina (queratolítics, com ara l’àcid salicílic o el glicòlic o els derivats del retinol) i/o a controlar la flora cutània de manera que P. Acnes (ara també dit C. Acnes) restableixi el seu equilibri natural (probiòtics, actius amb funció antimicrobiana...)\n- Protegir: la protecció solar és imprescindible sempre igual que també ho era la higiene. En el cas de l’acne aplicar un filtre solar cada dia inclús a l’hivern és bàsic. L’únic que hem de tenir present és que sigui un filtre adequat per pells amb tendència acneica i per tant que no siguin comedogènics. La protecció solar evitarà la formació de taques postinflamatòries.\n- Maquillar: aquest és un últim pas que no sempre és necessari però que ajuda a corregir les imperfeccions que resten de l’acne. En aquest últim pas hem de tenir les mateixes precaucions, cal que els productes de maquillatge siguin no comedogènics.\n- Tractaments via oral: la via oral és un complement que sempre s’hauria d’afegir a les rutines d’acne. Els tractaments orals poden ser de tipus medicamentós (que vindran prescrits pel metge quan ho consideri oportú) o bé tractaments que donin suport a tota la feina tòpica com ara probiòtics orals, antioxidants, productes detox o fitoteràpia com la bardana.\nFinalment, cal dir que tots aquests consells són útils únicament en el cas que hi hagi un compromís a llarg termini doncs l’acne és una alteració crònica i com a tal requereix una rutina mantinguda en el temps.\nSi necessites una valoració de l’estat de la teva acne, no dubtis en sol·licitar a la farmàcia una cita per fer un estudi del teu cas concret.\nFarmacèutica Titular Farmàcia Guarc


Els espais naturals del delta del Llobregat compten amb una flora diversa, com correspon a un territori amb varietat d’ambients naturals. Moltes de les plantes que es poden observar son de gran bellesa, des dels lliris d’aigua fins als delicats narcisos dels prats. Però si un grup destaca per l’espectacularitat de les seves flors, son les orquídies.\nLes orquídies mediterrànies solen formar una roseta basal de fulles més o menys allargades que es mantenen a l’hivern. A la primavera, del centre de la roseta, sorgirà una tija on es formaran diverses flors. La mida sol ser més discreta que les espècies tropicals, presents a les floristeries; però vistes de prop son d’una bellesa sorprenent. Unes imiten el cos de borinots, altres tenen formes especials que sols permeten l’accés a certs insectes... Un món fràgil i efímer a descobrir en prats a la vora dels estanys o a clarianes de les nostres pinedes litorals.\nLa floració s’inicia ben aviat en algunes espècies, al febrer, i es van succeint fins al juny en que acabaran per assecar-se les darreres inflorescències de l’any. La excepció serà l’orquídia de tardor, que no florirà fins al setembre. Les darreres pluges han fet florir molts exemplars, i aquest any pot ser especialment bo per a aquestes espècies. Si unim aquest fet a la presència de l’exposició “Orquídies al delta del Llobregat”, que mostra les 23 espècies d’aquestes plantes que viuen al nostre entorn, instal·lada a l'exterior de l’Oficina de Turisme de Can Camins, situada a la platja del Prat, tot ens convida a agafar la càmera fotogràfica i sortir a buscar algunes d’aquestes orquídies.


Un conhort que ve de Mallorca\n26 setembre 2020 20:20\nMiquel Àngel Limon | 19 abril 2004\nAls menorquins ens ha escaigut la fortuna de veure anunciada l'edició de la toponímia de Menorca de Josep Mascaró Passarius. Serà una obra que sortirà a llum, pòstumament, per devers el setembre proper: vuit anys després del traspàs de l'autor l'any 1996.\nLa gran notícia editorial -segurament una de les novetats cabdals de l'anyada- la deurem, no pas als editors menorquins que tantes obligacions morals i laborals havien contret amb ell, sinó que ho haurem d'agrair a la voluntat dels mallorquins. En concret, a la proverbial conducta de l'editor Pere Serra, un home que, d'ençà els darrers anys, dedica bona part de la seva història empresarial a propiciar obres voluminoses d'excepcional valor patrimonial per a la cultura de les Balears. Estic pensant, per exemple, en les monumentals enciclopèdies de la Medicina de les Illes i la de Mallorca, en el diccionari de pintors i artistes, en les biografies dels Reis de les Mallorques, en el compendi de les races autòctones de l'arxipèlag o en la versió catalana -d'una importància colossal- del Die Balearen, etcètera. Qui digui, amb la injustícia de les afirmacions mimètiques i mecàniques, que, als menorquins, tots els mals ens vénen de Mallorca, o no acostuma de resseguir els productes estrella del grup editorial del senyor Serra, o, simplement, va conduït per la ceguesa negra i la mala fe. Crec, com abans avançava, que els menorquins érem en deute amb la figura de Mascaró Passarius. No ja a causa de la ingent producció intel·lectual, i específicament arqueològica, toponímica i onomàstica, que ens llegà en morir, sinó, de manera molt més peremptòria encara, per l'allau de feines desinteressades que donà a l'illa a través dels mitjans de comunicació escrits i audiovisuals del seu temps, sense que mai -mai!- el seu entusiasme inexhaurible hi fos retribuït. Ni tan sols amb la paraula gràcies. Mascaró Passarius va estimar Menorca com, potser, l'illa natal no ha sabut correspondre'l, principalment per part dels que podien ajudar a immortalitzar la seva memòria. Guard, des de fa un estol d'anys, una carpeta de gruix ben considerable amb els articles arqueològics o cartogràfics i amb els reportatges d'història cultural menorquina que va publicar des de 1980, que és l'any en què vaig incorporar-me al món periodístic. Ningú, però, cap beneficiari d'aquestes col·laboracions, no ha demostrat interès, que se sàpiga, a ordenar-los i compilar-los per a la perpetuïtat de la impremta major -vull dir la definitiva. Encara romanen sepultats sota el pes exsangüe d'hemeroteques i fonoteques. Entretant, vista la necessitat d'evitar la paràlisi editora del llibre de la toponímia de Menorca que tenia llest per publicar abans que la mort se l'emportàs per sempre més, la reacció de les institucions oficials va ser eixorca i decebedora, diria que injusta. Vuit anys d'acumular frustracions, bones paraules i misèria moral, a la fi s'ha encès la llum de l'esperança. Ara sí. Ens ha hagut de venir -en una lliçó plausible i dilecta- de mans dels mallorquins. Aquest menorquí, senyor Serra, us ho agraeix de tot cor. Hi heu actuat de pal de paller, congriant el compromís del Consell Insular i Sa Nostra, i ara ja és una veritat compromesa l'eixida del corpus toponímic de Menorca en l'edició menorquina d'Ultima Hora. Crec que encerteu de ple a ple. Editant-la, fornireu el nostre cos bibliogràfic i cultural. Però, en justa recompensa, voldria que també vós, senyor Serra, hi veiéssiu enlairat, una mica més, el prestigi balear del grup mediàtic que presidiu.\nUs confessaré que, en la meva condició de menorquí, m'hi sent doblement afavorit. Primer, perquè, en una fracció mínima però explícita, també m'editeu a mi. L'estiu de 1982 vaig ser col·laborador de camp de Mascaró Passarius. Per a la seva obra, hi vaig recollir la microtoponímia de les possessions del nord del terme d'Alaior, que és el municipi comú de l'estimat arqueòleg i de jo mateix. I en segon lloc, que és el que compta de veres, m'afavoriu perquè beneficiareu la cultura menorquina: la cultura que jo, en el mestratge de Mascaró Passarius, estim de soca-rel. Us agraesc que, en aquest cas, el conhort ens véngui de Mallorca.


"Les 7 caixes": del paper a la pantalla - Broadcaster\nPortada » We like » “Les 7 caixes”: del paper a la pantalla\n“Les 7 caixes”: del paper a la pantalla\nLa història de com Dory Sontheimer descobreix la persecució de la seva família per part de l’Alemanya Nazi, cobra vida en un documental que s’estrena aquest gener. La pel·lícula acompanya la Dory per diversos indrets del món per a reconstruir el passat i trobar-se a Barcelona amb els seus familiars desconeguts.\n7 caixes plenes de fotografies, documents i cartes que narren en primera persona l’horror d’una família jueva que va haver de fugir d’Alemanya i va ser perseguida per l’Holocaust nazi. 7 caixes de secrets, dolor i patiment, però alhora, 7 caixes plenes de valentia, amor i esperança. 7 caixes que han estat guardades durant dècades en un armari, però que poden trasbalsar la memòria d’una família.\nAquesta és la història de la Dory Sontheimer i de com el descobriment d’un secret guardat pels seus pares va posar la seva vida cap per avall. Un relat que la protagonista va recollir inicialment en un llibre i que ara s’ha convertit en el documental “Les 7 caixes”, que veurà la llum el 24 de gener a les 12.00 h al Memorial Democràtic de Barcelona. La projecció comptarà amb una roda de premsa en la que participaran Plàcid Garcia-Planas, del Memorial Democràtic de Barcelona, Montse Armengou, directora del programa “Sense ´Ficció” de TV3, el directors del documental, i la protagonista d’aquesta història, la Dory.\nL’estrena televisiva de “Les 7 caixes” està programada pel dimarts 30 de gener a les 22.00 h al programa ‘Sense Ficció’ de TV3. Aquest documental, produït per la productora BAS, s’ha fet en coproducció amb TV3 i RTVE.\nPer la seva banda, el Memorial Democràtic tornarà a projectar “Les 7 caixes” el dijous 15 de febrer a les 19.00 h en un passi destinat al públic general, que podrà participar en aquest homenatge a totes les víctimes de l’Holocaust nazi.\nConsulta la nota de premsa fent click aquí\n19 gen., 2018 DocumentalProgrames Tv\n0 comentaris en "“Les 7 caixes”: del paper a la pantalla"


Viaranys: Puig de Sant Miquel\nPublicat per Josep Ferrer i Nos a 10:06\nAquesta és una volta més o manco senzilla, en quant a orientació i esforç físic, però d’una riquesa visual i de patrimoni increïble. Només per veure el seguit de fonts ja compensa l’esforç. Menció especial a la font de sa Gruta, sense oblidar les cases de sa Font Figuera i les d’Oliclar. També agrair la menció. Salut amic, molt especialment en aquests moments.\n5 de maig de 2020, a les 19:10\nEfectivament, una volta molt agraïda. Nosaltres és la segona vegada que fem aquesta volta al puig de Sant Miquel. La primera no férem cim i baixàrem passant per les cases de Solleric. En aquesta ocasió i, seguint les vostres passes, pugem al cim, que té unes vistes espectaculars i baixem passant per la font de sa Gruta, un indret encisador.\nIgualment, molta salut.\n6 de maig de 2020, a les 16:50


EL TAROT I EL SEU FUNCIONAMENT SECRET - MISSATGES DEL CEL - 2022\nEl tarot i el seu funcionament secret\nPer quina raó l'ésser humà se sent atret per l'endevinació? El futur incert, sens dubte és la pauta que influeix quan ens acostem a algun tipus de vidència, oracle o mancia. Segons algunes estadístiques a Europa, la majoria de la gent que s'acosta perquè els llegeixin ara el tarot, es troben en aquest moment en una situació d'incertesa o de canvis, ja sigui en l'amor, la feina, o la salut; o bé, creuen o intueixen que alguna cosa important s'acosta a la seva vida, potser perquè en el sentimental seva parella s'ha distanciat i pensen que potser està amb algú més o que li deixarà, o per moltes altres raons. És una minoria del percentatge, la gent que acudeix per exemple a una tarotista en persona o que navega a la web buscant alguna aplicació o pàgina esotèrica que ofereixi tarot gratis en línia, sense estar vivint una cosa que els treu de la quotidianitat, i en aquests casos és gent que creu molt en l'endevinació i / o que recorre a aquest tipus de lectures de tant en tant, perquè l'atrau la idea de conèixer el seu futur. El destí, en definitiva, el construeix cada qui, i és una cosa que deus plantejar abans que et tirin les cartes, ja que només hi ha un Déu i cap lector de tarot et donarà una veritat absoluta sobre com serà el teu futur o aviat una resposta infal·lible sobre el que succeirà en la teva vida. Si tens ben conscient tot això, llavors entens que el tarot és una molt bona eina i guia per obrir els ulls davant el que passa desapercebut en la nostra vida però el nostre inconscient té i per això es manifesta amb l'energia en les cartes, a l'hora d'barajarla perquè ens les llegeixin.\nCom funciona amb certesa el tarot? Teories n'hi ha moltes, però cap podrà apropar-se a una veritat absoluta, ja que es tracta d'un misteri que simplement es dóna i punt. Té a veure una bona lectura que es dóna amb claredat, la intuïció de l'tarotista i l'energia de les dues persones quan es realitza una lectura. És un secret si es vol veure així, que pot tenir moltes respostes i que guarden estreta relació amb la nostra espiritualitat i sentit energètic. Una possibilitat oberta que ens ofereix molt més que conèixer el destí; ens dóna consells i treballa la psique de tarotista i consultant, en una comunicaci comunin on les energies externes treballen al nostre voltant per brindar-nos les claus o respostes. És com funcionen molts orculos; o per exemple el pndulo, ja que hi ha una energia universal i una sincronicitat que com un reflex, ens fa adonar-nos del que est voltant, i ens guia brindant senyals tot el temps; en aquest tipus de mancias es manifesten ms clarament perquè el busquem conscientment ia voluntat. Ah estaran les respostes llavors, i moltes d'elles, ens faran diferenciar entre casualitat i causalitat, entre destí i lliure albedro. I a tu Ja t'han llegit les cartes del tarot?\nEls llums de Ascensió i el mantra sagrat de la terra s'alineen


Història de l'art | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nEscrito el 17 de Noviembre de 2010 en catalán con un tamaño de 2,72 KB\nTemàtica jove atleta, Jacint, va morir en uns jocs dedicats al déu Apol·lo, representat en el moment de màxima concentració abans de llançar el disc.Miró es va arriscar i el va representar en el segon temps de l'acció, quan a més de balancejar el disc, l'atleta fa una volta amb tot el cosg girant sobre si mateix.Afegeix tot el pes del cos a l'esforç muscular que fa al tercer temps, el del llançament.A més de les divinitats, els atletes que gaudien d'una gran fama, eren presentats com a models de bellesa ideal. Miró veu en el tema dels atletes la possibilitat d'expressar tota al força del moviment. Models i influències Cal asselanyar la influència que van exercir els vasos de ceràmica pintats i les estatuetes petites de bronze. La tensió muscular o la interacció de l'obra amb l'espai circumdat, van ser innovacions decisives per al futur de l'escultura.\nAutor: Miró Cronologia: 460 aC Tipologia: Escultura exempta Materials: Original de bronze, còpia romana en marbre Mides: 1,55 mEstil: grec clàssic Tema: ideal anatòmic atlètic. Biografia de l'autor Miró escultors més importants de la Grècia clàssica.La seva obra destaca pel naturalisme, l'equilibri de les proporcions i el dinamisme de les figures. Descripció formal Trenca els principis bàsics de frontalitat i rigidesa reflecteix la inquietud de l'artista per mostrar el moviment, mitjançant la complexa postura del personatge.Vist de perfil, el cos descriu una ''S'', compon la figura de dalt a baix i es combina amb l'arc que descriuen els braços estesos. L'habilitat de Miró per equilibrar la composició fent que el braç que manté el disc faci de contrapès amb la cama en la qual es recolza l'altre braç és una ordenació de les línies en moviment (rhytmos). El treball anatòmic, marca fidelment tots els músculs en tensió que participen en l'exercici atlètic.Aquesta expressivitat no es reflecteix al cap, conserva reminiscències de l'etapa anterior com el hieratisme del rostre i la geometrització dels cabells.\ndescripción formal del discóbolo rhytmos wiki discobol de miró biografia de l'autor miro rhytmos naturalismo, equilibrio de las prporciones y dinamismo de miró Discobol de miro bibliografia discobolo rhytmos discobolo de miro historia de l'art de discobol de miro atleta jacint rhytmos comentario arte discobol de miró discoból biografia treball discobolo deu grec historia de l'art grec


Poc debat, però molt bona experiència | ARA Multimèdia\nPoc debat, però molt bona experiència\nEl debat a 5 d'Aramultimèdia es pot vore íntegre al canal d'AM en YouTube\nEscrit per Lirios Silvestre 11 desembre 2015\nAramultimèdia ha celebrat el primer debat plural emés per un mitjà de comunicació comarcal. Seixanta minuts farcits de propostes i idees, una darrere de l'altra, que donen una imatge general i esclaridora dels programes de cinc partits diferents. Ha sigut, sense dubte, una experiència enriquidora. I no vull dir en açò que haja sigut perfecte, que no ho ha sigut. Des d'Aramultimèdia hem fet una anàlisi de les errades i ja pensem en millores per al pròxim debat. Però estem satisfets perquè hem obert una nova finestra, una nova via per fer arribar la política més propera, la d'ací, als ciutadans.\nOrganitzar un debat comarcal amb 5 ponents, sense cap precedent al qual acollir-se, era una aposta arriscada. Però des d'Aramultimèdia consideràvem que la situació actual ho feia necessari. Estem davant unes eleccions amb una pluralitat ampla i diferent, i volíem oferir un espai conjunt on poder comparar totes les idees. Però un guió massa encotillat en curts minuts d'intervenció ha eliminat la poca possibilitat de confrontació, i, a la fi, de debat. És el primer punt a corregir en el pròxim debat, per què en farem més, és clar. Buscarem la fórmula de garantir un espai on la resposta i el contraste estiguen presents.\nAltre dels objectius d'Aramultimèdia per a futures trobades és potenciar, d'alguna manera, la participació ciutadana. No hi ha camí més esclaridor per a conéixer un polític i el seu treball que vore com respon a una pregunta no preparada.\nTot i això, els seixanta minuts de debat diuen molt. No sols pel contingut de tots eixos curts minuts de propostes, sinó per què dóna la possibilitat de conéixer els candidats, de vore quina és la seua actitud, d'estudiar la seua comunicació, tant en el que està dient com en el que no diu. I això també és possible gràcies al Canal d'AM en YouTube, on es pot vore, revore i analitzar tantes vegades com vulguen el primer debat plural de la comarca.\nUn debat que no haguera sigut possible sense la participació de tots els partits polítics, que des d'un principi s'han sumat, amb més o menys espenta, però tots confiant en aquest projecte d'Aramultimèdia. També gràcies a l'Àgora, un espai adient i neutral on reunir a tots els candidats. I, per descomptat, gràcies als espectadors, d'ara i futurs, que voran el debat en Internet. Esperem que aquest treball de servei públic ajude no sols a esclarir un poc, si cap, les opcions polítiques que tenim, sinó també anime a tots a opinar amb el vot el pròxim 20 de Desembre.


Què és la Coordinadora? - Gent de trobada\nQuè és la Coordinadora?\nÉs una organització social constituïda per centres educatius, associacions de mares i pares d’alumnes, entitats cíviques i persones. Treballem per difondre l’ús del valencià en tots els àmbits econòmics, socials, culturals i polítics. El nostre objectiu és aconseguir la igualtat lingüística de les dues llengües cooficials del nostre país, per això volem un percentatge alt de l’ús vehicular del valencià al nostre sistema educatiu i a totes les comunitats educatives de la comarca. Així mateix, fomentem l’increment de l’ús social de la nostra llengua per dignificar-la i donar-li prestigi i en cultivem la implicació entre els ciutadans i les ciutadanes.\nLa Trobada representa la nostra fita principal que ajunta en una població distinta cada any les comunitats educatives de la Ribera en una festa lúdica i reivindicativa que és el batec de l’ensenyament en valencià de la comarca i l’aparador dels seus projectes socials i culturals.\nLa Coordinadora forma part, junt amb 24 entitats més, de la Federació Escola Valenciana.


Política de Cookies - Santa Cita - Portugal\nPer poder-te oferir la millor experiència possible, Quinta do Valle fa servir cookies pròpies i de tercers al web amb finalitats tècniques, analítiques i de màrqueting. Si segueixes navegant pel nostre web, significa que acceptes l'ús que fem de les cookies. Per a més informació, mira't el nostre Avís sobre les cookies.\nAquest avís sobre les cookies aplica a www.quintadovalle.pt, que és propietat i està operat per Quinta do Valle, i descriu com fem servir les dades personals que recopilen les cookies i altres eines, com ara els píxels, (en endavant "Cookies") al nostre web www.quintadovalle.pt (en endavant "Web").\nSi en el teu cas vols que es deixin de fer servir Cookies amb les finalitzats que es descriuen aquí i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del navegador), posa't en contacte amb pcastroqv@gmail.com .\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir algun dels drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: pcastroqv@gmail.com . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


Arxius de Programamos.es - ScratchCatalà\nLlenguatges de programació visuals o llenguatges basats en text?\nAvui compartim un article que han publicat aquesta mateixa setmana els amics de Programamos al seu mateix blog:\nL’article, escrit per Jesús Moreno León, exposa un seguit d’arguments al voltant del debat que es dóna actualment entre aquells que troben més encertat que infants i joves comencin a programar amb un llenguatge visual, com és el cas de Scratch, o amb un basat en text.\nCaptures en paral·lel de dos programes creats amb GP, que permet veure el codi amb blocs i text gràcies al lliscador de la cantonada superior dreta. Aviat també en parlarem amb més detall.\nRecomanem la lectura de l’article i dels comentaris sorgits arran del mateix: per descomptat podeu exposar els vostres arguments allà o en aquesta publicació!\nAutor Pau NinPublicat el 29 octubre 2016 25 maig 2018 Categories ProgramarEtiquetes Programació, Programamos.es, Scratch


‘Tho ballaré amb mantons’, el nou espectacle de l’Esbart Valls del Nord - FÒRUM.ad\nEl 17/10/19 11:34\n‘Tho ballaré amb mantons’ dona títol al nou espectacle de l’Esbart Valls del Nord, que estrenarà dissabte 19 d’octubre, a les 19 h, a l’Auditori Nacional d’Andorra. L’escenari acull la representació de les noves coreografies de la companyia de dansa de les Valls del Nord. El mantó és el fil conductor de la posada en escena, on es ballaran danses tradicionals i de creació pròpia, a càrrec del cos de dansa i veterans. L’entrada serà gratuïta i aquells que vulguin fer una donació econòmica, serà destinada a ASSANDCA.\n“El mantó, esclavina, espatller, fulard, manteleta, mocador, tapacoll o xal és protagonista en molts dels balls dels Països Catalans. Volem retre homenatge a aquest element Indispensable en la indumentària folklòrica de la nostra cultura. Les danses reflecteixen el què sentim i ens diuen com som i el mantó esdevé nexe d’unió entre elles”, ha explicat la codirectora de l’Esbart, i responsable del vestuari, Sandra Tudó.\nTudó ha descrit algunes de les escenes: la interacció entre persones o amb la natura, la pagesia feinejant per mostrar els oficis dels nostres avantpassats, algunes encara vives, a la muntanya, terra endins o per mar. La terra com a origen, principi i fi, i la força del poble que la dóna i la pren com un bé preuat. Moments de la nostra vida: un ritus funerari d’un albaet mostrant un dol interior versus un Carnaval de disfressat de colors i un joc de galantejos.\nLa selecció de gèneres i balls és àmplia i inclou jotes, pas-dobles, havaneres, farandola, rumba, fandango, vals, sardana, ball pla i rebatut. Un conjunt heterogeni amb diversitat de colors i orígens, on el mantó és l’eix vertebrador d’indrets, costums, ritus, oficis, moments de la història de vida, festes i tradicions.\nNotícia Anterior: Convocada una protesta aquest divendres a primera hora a la rotonda d’entrada a la Seu\nSegüent Notícia: Carlos Foz, nou CEO d’Andbank Brasil


Gran Paraula de dones 2017! – La Capsa\nEl divendres a La Capsa van succeir dues coses al mateix temps. La primera, la representació d’un espectacle teatral magnífic, amb bona música i veus brutals, que van sorprendre i meravellar al públic, amb moments d’humor, tan necessaris avui en dia (el videoclip que dóna títol a l’obra és brillant), on tretze dones van omplir la sala, de gom a gom, per poder acompanyar-les en el procés de realització de l’obra que estaven realitzant, sí, teatre dins del teatre.\nLa segona cosa, l’esperit i la intenció de l’obra, el missatge d’aquesta va ser clar i contundent. No es tracta d’una obra amb el seu inici, nus i desenllaç, va ser un procés on les actrius van ajudar al públic a reflexionar sobre els estereotips que les dones pateixen avui en dia, a qüestionar els plantejaments i concepcions sobre la cosificació i la dictadura de les talles i les modes que les oprimeixen avui en dia, per tant el públic assistent va guanyar molt més que una bona estona amb música, va guanyar criteri i concepció crítica de la realitat, un molt útil dos per un.\nEn un espai ple de dones, va ser un espectacle gratificant, que va ajudar a donar veu a la reivindicació, a la protesta, acompanyada de riures. Simplement magnífic i necessari i que va aconseguir el que es plantejava, que tinguéssim ganes de “Quemar el push up”.


La participació de les eleccions municipals en la Comunitat cau casi cinc punts\nLUCÍA GÓMEZ - 26/05/2019\nUn 51% de valencians ha votat en els comicis europeus, enfront del 38.1% de 2014\nLa participació de les eleccions locals en la Comunitat Valenciana ha descendit 4.56 punts respecte als comicis municipals de 2015. Els veïns valencians han sigut els que menys s'han mobilitzat de tota Espanya, un 51.14%, enfront del 54.74% que va acudir a les urnes en 2015.\nPer a valorar aquestes dades, cal tindre en compte que en la Comunitat Valenciana s'ha viscut en la jornada de hui un escenari molt diferent al de la resta d'Espanya: els valencians ja van votar als representants autonòmics el mes passat. Això, unit a la celebració dels valencianistes del triomf de la Copa del Rei, ha precipitat un descens en la mobilització de les urnes.\nEn concret, la ciutat de Castelló ha sigut la província amb major participació, però també ha descendit, del 56.8% de 2015 al 53.2%. Els veïns de València, per part seua, han exercit el seu dret al vot en un 52.79%, respecte al 57.76% quatre anys arrere.\nÉs per tant, la capital de província on més descendeix la participació. Mentrestant, Alacant és la ciutat de la Comunitat on menys una votat els veïns. Tan sols ho ha fet un 48.14%, una dada bastant per davall del 52.40% que van acudir a les urnes en 2014.\nNo obstant això, la participació en les eleccions europees en la Comunitat sí ha augmentat. En concret ho ha fet 12.8 punts, enfront dels comicis europeus de 2014. És a dir, 51% dels votants han triat representants per al Parlament Europeu enfront del 38.1% de la passada cita amb les urnes.


TIRANT A FOTRE: Llach\nUn tractament dental, un gripasso descomunal amb contínues visites al senyor Roca i algunes circumstàncies més que no vénen al cas, quasi impediren que poguera assistir a l'acomiadament de Llach; però, a última hora, els pinyos es portaren bastant bé, el senyor Roca acabà d'emprenyar-me durant una estona i les circumstàncies diverses es difuminaren com el fum de palla de la marjal. O siga, que vaig estar present al concert de Lluís Llach i vaig poder gaudir, entre un miler de persones, d'uns temes nous i d'altres no tant, que han fet del cantant un dels referents més importants de la nostra música. Entre tema i tema, Lluis es va estendre en explicacions, en comentaris, en records. Potser, tractara de donar a conéixer, a mena de testament, allò que sempre ha cregut, allò que voldria que passara de la seua generació a la següent. No ho sé. Però, de vegades, em va donar la sensació que, entre somriures, tractava d'enviar missatges en forma de torxa olímpica, com dient: açò és el que jo fet, més o menys bé; ara és el vostre torn. I, com sempre, en cadascuna de les seues paraules i en cadascun dels seus temes, ens donà una lliçó de dignitat.\nPublicado por Lletra en 5:09\nTambé vaig tenir la sort de poder assistir i subscric per complet les paraules d'Enric. Llach a Algemesí i sembla que per última vegada (només em falta que el Barça visite el Camp Municipal).Fins i tot tenia pensades escriure unes línies al respecte però agraïsc que el meu cap s'haja avançat.\nEl concert fou íntim, emocionant i sobretot molt personal, Llach semblava trobar-se al saló de la seua masia xarrant amb algun veí.\nEn repartí per tots els costats (això sí d'una forma tan subliminal i assossegada que quasi no ho semblava): el capitalisme, els polítics, el clero, l'Estatut,el 1r món...tots s'endugueren la seua; això sí,ell tampoc se n'excluí d'aquesta mena d'exhorcisme col·lectiu. Tot un psicoanàlisi farcit d'autocrítica, frustracions i esperança en un pavelló ple de gom a gom.\nQue després d'una grapat de lletres tendres i emotives cloguera amb Ítaca i Que tinguem sort, sembla tot un avís a navegants, la travessia serà llarga i dura però no s'hi pot defallir.\n24 de febrero de 2007, 9:08:00 GMT-8\nEfectivament. Com esperava. Al seure a l’ordinador i obrir el Blog, ahí estava. Com podia fallar? Amb la meitat de la patronal i la totalitat del la plantilla treballadora al concert, no podia fallar. És per això que quasi tenia a punt el comentari; encara que una cosa es allò que penses i una altra és el que escrius. Com diu el meu amic Josep “La ploma dicta el guió” ( més o menys) Rectifícam si no.\nBé, parlant del concert. Sense desperdici. Per suposat, em quede en tres frases:\na) U no és d’esquerres perquè es posa una enganxina o agita una bandera.\nb) Ens hem preocupat tant dels símbols que hem oblidat el que realment és el nacionalisme. Sobre açò ja vaig opinar en un altre comentari.\nc) L’esquerra, sols gestiona el legat de la dreta.\nI pense jo. Diria tot això al veure un miler de “cinqüentons” : professors, miniempresaris, funcionaris...? Nostàlgics, sinó de l’època, sí de l’edat. D’esquerres? Burgesos amb pantalons vaquers Burberrys i espardenyes Nike. Tíos Canya d’avió o de creuer, sense força per tombar l’estaca, perquè ja són estaca...\n24 de febrero de 2007, 11:42:00 GMT-8\nMan***: tens raó. Tot i que em rebente un poc el que dius, tens raó. Més valdria que, potser sense perdre allò de "nostàlgics de l'edat", treballarem un poc més en la recerca dels ideals que un bon dia, ens van fer entonar "L'estaca" amb bastant més força que ara mateix faríem.\n25 de febrero de 2007, 4:50:00 GMT-8\nPotser per això pel que Llach no va voler cantar-la? O també serà ell un dels nostàlgics ex-esquerres, burgés amb pantalons vaquers Burberrys i espardenyes Nike?\n25 de febrero de 2007, 4:52:00 GMT-8\nTal vegada, anònim, tal vegada.\n25 de febrero de 2007, 11:56:00 GMT-8\nQuina sort poder escoltar de nou Llach. Estar a concerts així et fa mantindre viva la fe en la música. Les llargues explicacions (de vegades quasi tan bones com les cançons) et fan descobrir que encara hi ha artistes que empren les seues creacions per dir-nos coses i no només per omplir la seua butxaqueta i la de les discogràfiques. He de confessar que em ressonen més al cap algunes de les frases que ens va regalar que les melodies.\nPer un altra banda, ara que ja ha passat tot, he de confessar que fins fa un parell de setmanes tenia un poc de por per veure quina seria la resposta del públic a aquest concert. Per sort, com ja vam poder veure el que hi vam anar, va ser tot un èxit. La història d’aquest concert començà el passat mes de juliol quan una telefonada del manager anuncià que faria la última gira. En aquest moment, la veneta de fan et fa fer les gestions a corre-cuita per assegurar-te que Llach farà a Algemesí el seu darrer concert. I quan ja ho tens tot tancat i és el moment de justificar aquella programació et venen el dubtes: Haurà pesat més la part subjectiva que l’objectiva per contractar aquesta actuació? De vegades m’ha resultat molt difícil separar la condició d’espectador de la de programador, però no he aconseguit.... però en el cas del concert de Llach he de confessar que la d’espectador va guanyar a la de programador. Per sort, la veneta de fan també li va aparèixer a 1.200 amics i amigues que van trobar necessari acomiadar-se de Llach a Algemesí.\n26 de febrero de 2007, 0:42:00 GMT-8\nI per la part que em puga correnpondre, amic Ricard, moltes gràcies per haver aconseguit que el Llach vinguera a Algemesí.\nEl iaio de Pau\n26 de febrero de 2007, 11:04:00 GMT-8


Parròquia i Ajuntament de Porreres signen la cessió de la residència per fer-hi un centre de dia\nEl rector de Porreres, Sebastià Salom, i la batlessa de la localitat, Francisca Mora, han signat avui el conveni de cessió d'ús de l’edifici del carrer Sala, número 11-15, per tal de construir i reformar les instal·lacions existents i posteriorment crear-hi un Centre de Dia.\nA l’acte de signatura del conveni hi ha assistit el bisbe de Mallorca, Sebastià Taltavull; el vicari general, Antoni Vera i Antoni Burguera, ecònom diocesà.\nLa cessió de l’edifici a l’Ajuntament per part de la parròquia es fa per un període de 40 anys, atès que “és el temps que s’ha calculat que es requerirà per a amortitzar la inversió de millora de l’edifici”, ha explicat la batlessa de Porreres en el decurs de la roda de premsa prèvia a la signatura del conveni. Mora ha destacat que l’edifici “és emblemàtic i molt estimat pels veïns del municipi i sempre hem considerat que és molt important que continuï tenint un ús sanitari i assistencial”.\nPer la seva banda, Sebastià Salom, ha valorat la signatura del conveni perquè “en lloc de tancar, ara podrà continuar donant servei i quan ens varen oferir l’opció del centre de dia vàrem veure les portes obertes”. Salom va informar que els 30 residents que hi havia a la residència ja foren reubicats i que els treballadors del centre “reberen un poc més de la indemnització que els pertocava com a gratificació”.\nFinalment Sebastià Taltavull ha valorat l’exemple de col·laboració entre ambdues institucions, que té com a objectiu “continuar la finalitat social d’allò que hem rebut i que hem de donar als altres, sempre en bé del poble de Porreres”.\nPel que fa als terminis de posada en funcionament del Centre de Dia, la batlessa de Porreres informà que existeix un acord amb la Conselleria de Serveis Socials del Govern de les Illes Balears, atès que la seva titular, Fina Santiago, donà el vistiplau al projecte. En qualsevol cas, no va voler donar cap data però apuntà a finals de 2019 com a possible inici de les obres.


Nº 15 març 2010\nEditorial Camp de Tarragona Formació, Recerca i Universitat Socials i solidaris La nostra gent\nL'ICS Camp de Tarragona fa un acte de reconeixement als jubilats de 2009\nEl 4 de març es va dur a terme un acte obert a companys, familiars i amics dels professionals que al llarg dels anys han desenvolupat el seu treball a l'organització de l'Institut Català de la Salut al Camp de Tarragona, i que de forma forçosa, voluntària o per invalidesa han deixat de treballar a l'Atenció Primària o a l'Hospital Universitari Joan XXIII al llarg de l'any 2009. [Més Informació]\n5 experts europeus en cirurgia endovascular d'artèries distals visiten l'Hospital Joan XXIII\nMarina Geli inaugura el nou CAP de Cornudella i els consultoris de Montmell, Vilallonga del Camp, i el nou CAR de Salou\nAnna Pedraza, presidenta del Col·legi Oficial d'Infermeria de Tarragona\nMontilla visita el consultori nou de Picamoixons\nDonem la benvinguda a la reedició del butlletí SomICS. No és casualitat que aquest primer número obri en portada amb l'acte de reconeixement i comiat als professionals que durant molts anys, amb el seu esforç , han fet possible que actualment ens trobem davant la principal institució d'atenció primària i l'hospital de major oferta de serveis del Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre. [Més Informació]\nDonem la benvinguda a la reedició del butlletí SomICS. No és casualitat que aquest primer número obri en portada amb l'acte de reconeixement i comiat als professionals que durant molts anys, amb el seu esforç , han fet possible que actualment ens trobem davant la principal institució d'atenció primària i l'hospital de major oferta de serveis del Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre.\nLa reunió de treball inclou 4 operacions i acredita l'Hospital Joan XXIII com un dels 3 únics centres europeus de formació d'excel·lència d'aquesta tècnica\n1er. Aniversari de la Ciber@ula\nFa un any que la consellera de Salut, Marina Geli, amb la presència de l'alcalde de la ciutat de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, va inaugurar la Ciber@ula de l'Hospital Universitari Joan XXIII, un espai lúdic on els pacients i els seus familiars poden anar a passar una estona llegint, consultant Internet, escoltant cicles de música o assistint a qualsevol de les xerrades que els professionals del centre sanitari fan setmanalment. Per tant, també és un espai de formació per als mateixos professionals de l'hospital tarragoní\nJosé Mª Pino, nou cap de zeladors de Joan XXIII\nJosé María Pino Mota ha estat designat referent de zeladors de l'Hospital Universitari Joan XXIII en substitució de Joan Navarro, que s'acaba de jubilar.\nLa consellera de Salut, Marina Geli, va inaugurar el 6 i el 7 de febrer tres consultoris locals, gestionats per l'ICS Camp de Tarragona, a la Juncosa de Montmell, Vilallonga del Camp i el CAP de Cornudella de Montsant. Els tres centres suposen una inversió de més de 2.117.000 euros per part del Departament de Salut. A més, durant el primer trimestre d'aquest any, també han iniciat l'activitat assistencial el nou consultori de Vilanova d'Escornalbou i el Centre d'Alta Resolució (CAR) de Salou.\nEl passat 24 de febrer va tenir lloc l'acte de presa de possessió de la nova junta de govern del Col·legi Oficial d'Infermeria de Tarragona\nL'EAP Jaume I de Tarragona inicia el Programa Pacient Expert Institut Català de la Salut\nAmb aquesta iniciativa, determinats malalts crònics ben preparats contribueixen a la millora de la salut i qualitat de vida d'altres afectats\nEls grups d'acollida de l'ABS Alt Camp Est milloren l'atenció a immigrants\nAixí ho diuen els resultats actuals del projecte d'atenció a l'immigrant que va començar, al setembre de 2008, a l'Àrea Bàsica de Salut (ABS) Alt Camp Est. Aquesta ABS rural, amb el CAP a Vila-rodona i diversos consultoris locals a la comarca, té una població assignada de 15.000 persones, dispersa en 18 nuclis poblacionals en un radi de 28 Km. En els darrers anys s'ha produït un augment important de població immigrant, distribuïda en famílies amb fills, als pobles més petits, i un augment considerable de població jove i itinerant, als nuclis més grans.\nEl 21 de febrer el president de la Generalitat, José Montilla, va visitar el nou consultori de Picamoixons, acompanyat pel president de l'Entitat Municipal Descentralitzada (EMD), Joan Magrané, l'alcalde de Valls, Albert Batet, el director del Servei Català de la Salut, Josep Maria Sabaté, el delegat del Govern a Tarragona, Xavier Sabaté, i el director dels Serveis Territorials de Salut a Tarragona, Joaquim Pellejà.\nLa Clínica del Dolor desenvolupa un programa de millora cognitiva\n90 persones amb dolor crònic s'han sotmès a un procés que millora la percepció de les seves competències cognitives i la seva qualitat de vida. Aquest programa, desenvolupat entre els mesos de desembre de l'any 2008 i novembre de 2009 i del qual se'n donen a conèixer ara les conclusions, va estar dirigit a persones amb dolor crònic; fibromiàlgia, lumbàlgia i altres malalties reumatològiques tractades a la Clínica del Dolor. Durant aquest temps es va atendre a deu grups de malalts i es van realitzar un total de 120 sessions.\nEnric Aragonès guanya un premi de recerca del grup Sagessa\nEl metge de capçalera de Constantí i investigador de la Unitat de Suport a la Recerca en Atenció Primària de l'ICS Camp de Tarragona, Enric Aragonès, ha guanyat un premi de recerca del grup Sagessa pel seu treball Prevalença i factors associats a la depressió major en pacients amb càncer avançat en Atenció Primària. Aquest treball ja està premiat per la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària, que finança aquest estudi juntament amb una beca de l'Institut d'Investigació en Atenció Primària Jordi Gol\nEl 4 de març es va dur a terme un acte obert a companys, familiars i amics dels professionals que al llarg dels anys han desenvolupat el seu treball a l'organització de l'Institut Català de la Salut al Camp de Tarragona, i que de forma forçosa, voluntària o per invalidesa han deixat de treballar a l'Atenció Primària o a l'Hospital Universitari Joan XXIII al llarg de l'any 2009.\nPedro de las Heras realitza una intervenció quirúrgica a Burundi\nEl passat mes de gener El Dr. Pedro de las Heras en un viatge rapidíssim va realitzar una intervenció quirúrgica a un nen de 14 anys, que es temia per la seva vida\nDos metges d'Urgències de Joan XXIII corren la marató solidària del Sahara\nEls metges del Servei d'Urgències de l'Hospital Joan XXIII, El Dr. Jesús Gálvez i el Dr. Guillermo Cañardo, van córrer la Sahara Marathon, una cursa solidària que se celebra cada any als campaments saharauis de Tindouf (Argèlia), amb l'objectiu de recordar al món la realitat del poble saharaui i aportar ajuda humanitària als refugiats en forma de medicaments, material escolar i altres projectes de caire esportiu.\nDos metges del Servei de Cirurgia de Joan XXIII operen a Nigèria\nEl passat mes d'octubre el Dr. Carlos Olona i la Dra. Aleidis Caro, membres de l'equip de Cirurgia General i Digestiva de l'Hospital Joan XXIII van desplaçar-se a Nigèria a realitzar una campanya quirúrgica.\nJoan Navarro, 27 anys a Joan XXIII\nSomICS entrevista a Joan Navarro, cap de personal subaltern fins el passat mes de febrer de 2010. El Joan, electricista de professió, començà a treballar a l'Hospital Joan XXIII l'any 1983, centre que coneixia per la seva dona, la Montse Ramon que feia anys que hi treballava i perquè jugava amb l'equip de futbol de l'Hospital.


Tablao Flamenc Barcelona Ramblas Show | Web Oficial Bitllets en línia\nEl Tablao Flamenc de la Rambla\nFundat el 1970 i regentat per una família d'artistes\nMenú Restaurant Flamenc Barcelona\nTablao: escenari ideal per al flamenc\nEl llenguatge íntim del flamenc requereix d'un ambient especial\nEls Cafés Cantants\nLocals dissenyats a l'estil andalusista, en un ambient de fum i alcohol...\nEspectacles i tour gastronòmic disponibles tots els dies (articles vegans, halal i sense gluten inclosos) + informació aquí! El flamenc més autèntic de Barcelona des de fa més de 50 anys. Espectacles i tour gastronòmic disponibles tots els dies (articles vegans, halal i sense gluten inclosos) + informació aquí! El flamenc més autèntic de Barcelona des de fa més de 50 anys.\nDescobreix les últimes notícies\nHistoria del Flamenc a Barcelona\nBarcelona, ciutat mediterrània, potser per la seva situació geogràfica que s'obre al comerç, per la constant immigració d'andalusos, o per ser una ciutat acollidora i receptora de totes les manifestacions artístiques foranes, va anar juntament amb Sevilla i Madrid, una de les ciutats on van aflorar els primers cafès cantants i un dels llocs en què se li rendia culte al flamenc.\nReserva ja les teves entrades a una experiència inoblidable!\nFeu clic aquí per reservar les seves entrades\nPorta sens dubte en la seva sang l'herència de la Capitana. Karime Amaya debuta amb 9 anys a la companyia dels seus pares, la bailaora Mercedes Amaya La Winy i el guitarrista Santiago Aguilar, amb la qual comença la seva carrera a la curta edat de 12 anys i en...\nFandangos i derivats\nÉs un dels cants i balls més vetustos, el seu parentiu es legitima amb les sambres aràbic-andaluses i les jarchas mossàrabs. Es diu que el fandango es va difondre durant diversos segles per tota la geografia espanyola, cobrant l'aire de cada regió.\nLa decoració de Tablao Flamenco Cordobes Barcelona, inspirada en les formes i l'arquitectura nassarita de l'Andalusia de finals del segle XV, ha estat realitzada artesanalment pels restauradors oficials de l'Alhambra de Granada, Napoleon Morillas i Antonio Zubeldia. La nostra fidelitat a aquests motius decoratius vol recordar a la cultura àrab-andalusa...\nEls nostres clients diuen ...\nEl show increïble, el menjar deliciós, el personal molt amigable i el lloc molt acollidor. De repetir!\nUna nit fantàstica en el Tablao Cordobes des de l'atenció en arribar, la sopa tipus buffet exquisit i l'organización.lo recomano, sens dubte tornarem\nEl millor regal d'aniversari! Excel·lent lloc, menjar i bebida.El tablao va ser un show inoblidable. En el meu futur està tornar a passar una altra nit d'alegria i passió espanyola!\nVam estar fa un parell de dies, ens va encantar !!!! Pensava que era una cosa de més clàssic i no, és un espectacle que t'envolta i et fa sentir a l´ Andalucía profunda! balladors i cantants extraordinaris!\nDefinitivament, un espectacle imperdible si visites Barcelona. El sopar amb deliciosos platets típics de la regió i begudes il·limitades, i el show ple de talent i energia acompanyat d'una molt bona copa de cava. Súper recomanat\nVaig anar al tablao amb sopar i show. El sopar consta de diferents tapes i postres que et pots servir lliurement. La beguda també és lliure. Està molt ben atès i el menjar és molt bó...\nNatacha M, Tripadvisor\nDescobreix la història de Tablao Flamenco Cordobés\nNo existeix, ni a Barcelona ni a Espanya, un altre tablao flamenc que reuneix tan sovint aquells i importants artistes distingits, llegendes vives o promeses joves. Al cor de la Rambla de Barcelona des de 1970, Tablao Cordobes és un petit lloc inspirat en l'art nazarí, decorat sota la direcció d'artesans i restauradors del Patronat de l'Alhambra. Sota la direcció d’una família apassionada d’artistes flamencs, aquest Tablao és el restaurant més important de la ciutat. Ofereix una gastronomia tradicional molt especial amb productes locals de primera qualitat.\nMillor Saló Flamenc de Barcelona a Barcelona. Restaurant de flamenc més important de Barcelona amb espectacles diaris durant tot l'any. Des de 1970, a La Rambla, es tracta del tablao històric de Barcelona, on la presència dels millors artistes flamencs sempre està garantida i gestionada per tres generacions de creadors de flamenc a Barcelona.\nEl millor espectacle de Flamenc a Barcelona reconegut per la guia de tablaos flamenc d'Espanya, "De tablao a tablao. Trobi aquí entrades per veure flamenc a Barcelona a les rambles. Espectacle de flamenc a Barcelona a l'històric Tablao Flamenco Cordobes. La millor opció d'espectacle de flamenc a Barcelona, un tablao històric situat a la Rambla on garanteix el millor xou de flamenc Barcelona amb la presència dels millors artistes del flamenc actual. Sopar cada dia i menú de restaurant amb opcions veganes, vegetarianes, halal i sense gluten en el nostre Tour gastronòmic de Cuina Tradicional. Tablao Flamenco Cordobes compta amb una oferta gastronòmica amb sentit, autèntica i respectuosa amb la matèria primera, basada en mostres tradicions i capaç d'aportar frescor creant harmonies noves i sorprenents.


Apartment U Zlaté Konvice Praga República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment U Zlaté KonviceApartamentMelantrichova 477/20, Praga 01, Praga, República Txeca, 110 00 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en36comentarisApartment U Zlaté KonviceVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartment U Zlaté Konvice es troba a la zona de Praga 01 de la ciutat de Praga. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment U Zlaté Konvice ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Apartment U Zlaté Konvice sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment U Zlaté Konvice.\nCal que informeu el Apartment U Zlaté Konvice de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Contacontes + taller amb Tinc un drac a casa! - Club TR3SC\nContacontes + taller amb Tinc un drac a casa!\nL'Àlex s'ha trobat un drac al soterrani de casa i no sap què n'ha de fer! Llegeix les cartes que li envien i ajuda'l a descobrir-ho. Però ves amb compte! Els dracs són perillosos... o potser no?\nAmb 5 cartes urgents per obrir!\n+ INFO TINC UN DRAC A CASA\nEmma Yarlett va estudiar il·lustració a la Universitat de Falmouth i es va graduar el 2011. Va començar a treballar en el seu primer llibre il·lustrat Sidney, Stella and the Moon mentre estudiava a la universitat. És la creadora de la col·lecció Nibbles que ha venut més de mig milió de llibres a tot el món i ha rebut nombrosos premis i reconeixements. També ha creat obres d'animació per la Waterstones Children's Book Prize i és la guanyadora de l'English Associations Picture Book Prize.\nTaller Infantil: Conèixer les emocions + xocolatada\nAprèn a reconèixer les teves emocions amb aquest taller i contacontes sobre 'El gran libro de las emociones'!\nDissabte 25 de maig a les 12:00h\nContacontes i taller 'La princesa i l'arròs' + xocolatada


Oliveras, dins dels punts a la Copa d’Europa de Crans Montana – FÒRUM.ad\nEl 06/03/20 19:23\nL’esquiador andorrà ha finalitzat 30è i ha aconseguit això un punt més en la classificació de la Copa d’Europa. Oliveras s’ha quedat als vuitens de final després de liderar la cursa i, després d’un salt, ha vist com l’avançaven els rivals, amb la qual cosa ha acabat quart en una pista molt estreta on sempre és difícil poder recuperar terreny.\nDemà se celebren els Campionats Nacionals de Suïssa a aquest mateix escenari.\nMarc Oliveras, esquiador: “Quan anava a passar a quarts de final, per estar en el top16, he fet una errada en un salt i m’han avançat els tres que venien amb mi i he acabat quart. Content de tornar a puntuar, perquè és una Copa d’Europa difícil amb gent de la Copa del Món, però una mica decebut perquè he comés aquesta errada i no he passat a quarts”.\nL’esquiadora andorrana, després que ahir marqués el 6è temps, avui ha estat quarta a només 0.27 de la més ràpida. El temps de Moreno ha sigut 44.53, mentre que Magdalena Egger (Àustria) marcava el millor crono amb 44.26. Moreno, a més, s’ha situat molt a prop de la tercera i segona posició, que han estat per a l’austríaca Michelle Niederwieser (3ª) a 0.22 d’Egger, i la sueca Ida Dannewitz (2ª), a 0.12 de la millor. Tot molt ajustat entre les primeres corredores.\nDemà es disputa la cursa de descens d’aquests Mundials júniors.\nLa surfista de neu ha patit avui el fort vent que bufava a l’estació espanyola. L’andorrana ha caigut en la primera ronda. Al tercer peralt, just abans hi havia un doble, ha doblat i ha caigut en la mala línia, desequilibrada, i ha anat directa a la xarxa.\nDesprés, l’organització ha decidit suspendre la segona ronda a causa del vent, amb la qual cosa demà se sabrà si es disputa aquesta segona ronda, si agafen els temps de les qualis de la primera o si bé es fa unes finals de KOs directament amb totes les participants.\nNotícia Anterior: Salut recorda que a Andorra no hi ha transmissió comunitària del Coronavirus\nSegüent Notícia: Més de 1.100 inscripcions la primera setmana per circular a la zona de baixes emissions de Barcelona


Benicarló reforçarà el turisme d'experiència amb visites guiades als monuments fallers - el Diari online\nInici\tExpress\tBenicarló reforçarà el turisme d’experiència amb visites guiades als monuments fallers\nLa localitat oferirà com a proposta a visitants i turistes visites als monuments fallers acompanyats de guies turístics\nLes visites estan previstes els dies 16, 17 i 19 de març en horari de matí i tarda i les entrades es podran aconseguir a través d’Internet\nEl departament de Turisme de l’Ajuntament de Benicarló, en col·laboració amb la Junta Local Fallera i dues agències de viatges, coordina una nova iniciativa amb l’objectiu de reforçar el turisme d’experiència en visites al monuments falleros.La regidora de Turisme, Rosana Marzá, va reconèixer que «els dos anys anteriors, aquesta experiència ens ha donat bons resultats i, per tant, aquest any hem decidit repetir». Marzá ha explicat que les visites inclouran la possibilitat de menjar en algun dels casals fallers i ha anunciat que podran reservar directament per Internet, mitjançant el portal www.evadirte.com.\nA través d’aquesta proposta es podran programar visites guiades enfocades als monuments fallers que serviran per conèixer des de dins tot el que implica la construcció d’una falla. Les visites, que aniran a càrrec de guies turístics professionals, es podran fer els dies 16, 17 i 19 de març en horari de matí o de tarda. A més, el 19 de març es realitzaran visites especials sobre com es preparen els monuments fallers per a la cremà.\nPer la seua part, en representació de la Junta Local Fallera, Marga Barba, ha agraït la predisposició de l’Ajuntament a l’hora de promocionar les Falles i ha destacat que “aquest tipus d’iniciatives contribueixen a exportar les Falles de Benicarló ia promoure el seu caràcter obert”.\nLes representants de les dues agències de viatges, Vanessa Florido i Olga Sospedra, han remarcat que s’han previst un seguit de visites guiades especials per al dia de la Cremà (19 de març) que inclouran la preparació del material pirotècnic i la cremà d’una falla.


Descobriu Barcelona a la Tardor: 30% DTE\nLa nostra millor tarifa amb el NN Code (codi exclusiu): U232\nDescompte Exclusiu a Barcelona!\nOferta Llarga Estada a Barcelona\nDescobriu Barcelona a la Tardor\n> Descobriu Barcelona a la Tardor\nLa tardor és una de les millors estacions per visitar Barcelona. Una època òptima per al denominat turisme urbà: descobrir l'arquitectura de la ciutat, culminada pels nou edificis que són Patrimoni de la Humanitat. Però també, gaudir de la seva cultura, ja que arrenquen les noves programacions de museus i teatres de la ciutat comtal. La tardor també és sinònim de gastronomia, durant aquesta estació la cuina de Barcelona s'omple de productes de temporada com ara les carxofes, els bolets o la carn de caça.\nReserveu ja al nostre hotel amb el nostre codi exclusiu: FALLINLOVE aconseguireu fins a un 30% de descompte.\nDescobriu Barcelona amb calma a la tardor, una època plena d'intensitat!\nFALLINLOVE a Barcelona\nAquesta oferta també està disponible amb l'esmorzar inclòs.\nU232 Hotel Comte d'Urgell, 232 08036 - Barcelona - Espanya Tel: 34 93 322 41 53 E-mail: U232hotel@nnhotels.com


Albiol (EU): “Diners que podrien salvar a pimes han de ser desviats per a pagar l’aeroport, tot per la incompetència del Consell”\nLa diputada d'EUPV a Les Corts Valencianes, Marina Albiol, critica que el Consell pagarà amb 66 milions d’euros del pla de proveïdors a l’exconcessionària de l’aeroport de Castelló en compliment de la sentència judicial del passat mes de setembre.\nLa parlamentària ha assegurat que en lloc de destinar aquests diners a sanejar el deute que manté l’administració amb petites i mitjanes empreses i altres associacions, ara resulta que 66 milions serviran per a pagar a l’exconcessionària de l’aeroport de Castelló, “tot per la incapacitat i la incompetència del nostre govern, que va permetre signar un contracte desastrós al delinqüent Carlos Fabra i que després va haver de trencar”.\n“Els diners del pla de proveïdors haurien de ser destinat al pagament de petites i mitjanes empreses que han sigut contractades per les administracions públiques i encara no han vist com s’han pagat les seues factures”, afirma la diputada, “la morositat del Consell ha sigut escandalosa, moltes empreses han tancat per aquests impagaments, però ara hem de suportar com les errades del govern significaran”.\nLa parlamentària finalitza que aquesta decisió significarà que algunes empreses hauran d’esperar per a poder cobrar factures endarrerides; perquè el Consell ha d’arreglar els seus embolics a l’aeroport de Castelló i complir sentències judicials. Esperem i desitgem que no signifiquen més treballadors i treballadores a l’atur, 66 milions d’euros no és una xifra menor, estem parlant d’un bon grapat de diners”.


Rivera: "C's no només tindrà la clau, tindrà el timó"\nEl president de Ciutadans (C's), Albert Rivera, ha assenyalat aquest diumenge que després del 24M "molts van a haver de menjar-se les seves paraules perquè no va haver-hi majories absolutes i no van a poder aplicar els seus corrons, ja que el color taronja serà decisiu no per tenir la clau, sinó el timó".\nAixí, ho ha assenyalat aquest diumenge davant unes 1.200 persones en el Palau de Congressos de València, amb un aforament d'1.500 persones, acompanyat per la candidata de la formació a la Generalitat, Carolina Punset, i a l'Ajuntament de València, Fernando Giner. En el seu discurs ha exhortat a la ciutadania: "Si voleu un canvi profund aposteu per nosaltres, i si no volen un canvi en profunditat, que segueixin les coses com estan. És legítim resignar-se".\nRivera, que ha estat aclamat al crit de 'President, president', ha recalcat en aquest sentit que C's és l'antídot a la inestabilitat i a l'immobilisme perquè aquest país necessita "un revulsiu, una empenta, ja que no ens poden seguir governant els mateix que ens han portat fins a aquí i que no són capaços d'ajustar un mea culpa".\nNo obstant això, ha recalcat, en referència a Podem, que "les coses cal canviar-les sense trencar-ho tot" perquè la gent assenyada que sap que es necessita un canvi assenyat: "Sentit comú, visió d'Estat i d'exigència", ha defensat.