Els gassos del Tsar | Temps d'incertesa (com tots)\n← Parlem d’economia (Crisi: Comentaris i uns vídeos interessants)\nTeoria i pràctica →\nEls gassos del Tsar\nborinotus | 2- Socials | dijous, 20 de novembre de 2008 | 16:02h\nAvui hem sabut que alguns propietaris de Repsol-YPF plantegen vendre les seves participacions.\nAixò, que en principi a la gent del carrer ens pot ser força indiferent, pot tenir conseqüències d’abast mundial. (I a més, hi han coses no del tot clares)\nNo és que Repsol vagi malament. Podeu veure els resultats del tercer trimestre d’enguany aquí.Però com a resum:\nEl resultat d’explotació ajustat als primers nou mesos de l’any ha ascendit a 88 M€, amb un augment del 20,5% enfront del mateix període de l’any anterior. Aquesta diferència s’explica per la millora de l’activitat de comercialització de GNL i gestió de la flota, així com per l’augment del preu del pool elèctric espanyol que impacta positivament en el resultat de BBE, companyia en la qual Repsol té un 25% de participació\nEls propietaris venedors són:\nQue és una empresa del grup La Caixa. Literalment i segons la seva web: Un grup inversor amb participacions en empreses financeres i industrials, amb una aposta ferma per la internacionalització, que aporta valor a llarg termini per a l’accionista mitjançant la gestió activa de la seva cartera, impulsant el creixement, el desenvolupament i la rendibilitat de les empreses a les quals participa, amb un criteri de risc controlat.\nActualment posseeix el 12,7 % de Repsol-YPF\nEs dóna el cas que ahir mateix va sorgir la notícia que aquesta mateixa empresa anuncià que es vol desfer de Port Aventura que controla al 100%.\nNecessita finançament La Caixa? Potser sí. De fet ha participat avui a la suhasta d’actius financers.\nEmpresa contructora d’edificacions, obra civil, infraestructures,…\nPosseeix un 20% de Repsol-YPF. Amb la seva venda pretén eixugar el seu elevat deute.\nDarrerament Sacyr-Vallehermoso ha tingut diversos contratemps amb les seves inversions (Itínere, Eiffage, Valoriza, …) i a més hi han brokers que no recomanen els seus valors.\nCom a cosa curiosa, l’ex-vicepresident Alvarez-Cascos està essent investigat per promoure la caiguda en la borsa de Sacyr en escampar informació falsa. Per què? Ho sabrem algun dia?\nAixò d’escampar rumors és molt perillós. Recordeu Banca Catalana? Doncs es va enfonsar per una cosa semblant (Llegiu això si us plau). Mai no s’ha sabut qui ho va promoure però va acabar amb l’únic projecte seriós de banc privat català amb les conseqüències que comporta tan econòmiques, com comercials, com nacionals.\nVés a saber què hi ha al darrera…\nEn un principi es va explorar la possibilitat que el comprador for Gazprom. Empresa semi-pública controlada entre altres per Putin (sobre el 4.5% ) i el Kremlin. Però el govern espanyol s’hi va oposar frontalment a deixar entrar-hi capital públic estranger en un sector tan estratègic com l’energètic. L’endemà ha estat la també russa Lukoil la que ha optat per quedar-se amb la participació de Sacyr i Critèria (un 30%)….més un 9,9% més!.\nDe qui és aquest 9.9% més? Suposo que especulen amb la possibilitat de quedar-se amb les accions dels petits accionistes que vendren l’endemà de fer-se públic l’acord per tal de tenir un benefici ràpid.\nQue hi farà el govern espanyol? I els mitjans de comunicació ja siguin “progres” com “cavernaris”? Encara ens ressonen a les orelles la campanya anti Gas Natural (=anticatalana) quan va voler comprar Endesa (La Caixa va pagar el peatge de patrocinar la selecció espanyola per tal de demostrar la seva espanyolitat. Des de llavors, per cert, que no hi tinc ni un cèntim allà).\nPerquè una cosa és l’aversió (que coi!, parlem clar, racisme) als catalans cosa que no importa a ningú més que a nosaltres (i seguirà essent així fins que diguem prou! d’una vegada). Però una altra és fer que Rússia comenci a control·lar el subministrament gasistic (A banda de la part petroliera, és clar) a la part d’Europa en la que no ho fa. Ho permetrà la UE?\nLa qüestió energètica és d’una importància de primer ordre. Qui te l’aixeta del subministrament te el poder. I si l’aixeta és a l’estranger….\nEl petroli per exemple. Després de la guerra del Yom Kippur els àrabs van començar a pressionar a Occident amb el preu del cru provocant així la famosa crisi del 1973. (Poc després, curiosament, les simpaties que hom tenia cap a Israel a Europa van canviar cap a els àrabs i encara dura…)\nI el gas. Recordem ara fa un parell d’anys que el primer de gener va començar amb el tancament de l’aixeta del gas de Rússia a Ucraïna per un desacord amb els preus. D’aquesta picabaralla va sortir perjudicada Alemanya i altres països que depenen del mateix gasoducte i als quals tampoc els arribava el subministrament… i que ràpidament van fer de mitjancers en el conflicte diplomàtic per tal que es resolgués el més aviat possible.\nArma poderosa realment….Abans que parlava de Gazprom he recordat com fa uns cinc anys Putin no va parar fins a enviar a Siberia Mikaïl Khodorovsky, el “rebel” amo de la petrolera Iukos.\nQui pot pensar, docns, que Lukoil és gaire independent???\nSobre el poder gasístic de Rússia mireu el següent mapa:\nAl·lucinant, oi?D’aquí ve que el debat sobre noves energies sigui tan important a Europa actualment i que no es descarti ni l’energia nuclear. Qualsevol cosa per a guanyar independència.\nLes línies roges són els gasoductes existents i les blaves els que estan en projecte.\nCom sabem, el nostre gas ve principalment d’Algèria (tal com es veu al mapa). Si finalment l’empresa russa es queda Repsol-YPF control·larà el subministrament de bona part del Sud d’Europa malgrat que no sigui gas seu. I no solament d’Europa. Aquesta companyia (Respsol-YPF) te molta influència a Sud-Amèrica.\nTot un regal per a Rússia!. Ja no és pel fet que sigui un país estranger (en això els catalans podriem dir que ja no ens ve d’aqui!) sinó que a més es trasbalsaria l’equilibri d’influència de les potències mundials amb l’agreujant que Rússia no és el paradigma de la democràcia precisament…Recordem , per exemple, Anna Politkovskaia\nCom he dit abans, tinc la sospita que el govern espanyol s’oposarà però que socialment no hi haurà el rebuig (o no l’haurà tan gran) que va haver amb la famosa OPA d’Endesa.\nEl que és segur és que Europa (i els Estats Units) faran el posible per a evitar-ho.\nI el que m’estranya és que, que jo sàpiga, no hi hagi hagut cap oferta d’alguna altra companyia europea.\nArxius: Gasoductes Europa\nlatrappola | dissabte, 22 de novembre de 2008 | 12:23h\nRespecte el propietari 1), al diari El Mundo d’avui surt una notícia que diu que La Caixa financiarà Lukoil per l’operació (Lukoil se hará con Repsol sin tan siquiera invertir un euro). Necessita finançament La Caixa? Sembla que no, com a mínim per aquesta banda.\nSi jo fos un dirigent de La Caixa -i tot lo espanyolíssim que vulguis-, després de l’experiència d’Endesa, tendiria a evitar sectors que siguin susceptibles de ser regulats per l’Estat. Faria una míca de política cultural pro-espanyola per marejar la perdiu, i al mateix temps vendria tot allò on pugui ficar el nas l’estat, invertiria a l’estranger o en sectors difícilment regulables.\nEl problema que té La Caixa no és que sigui catalana, sinó, que encara que no ho vulguin, la fan catalana.\nPerò tot això és molt complicat, a saber quins interessos hi ha amagats. A més, pot ser que ja estigui en marxa el procés per treure el poder regulador de les Comunitats Autònomes sobre les caixes. En aquest cas caldria veure com es repartiria el pastís de La Caixa. Segurament Catalunya no ens sortiria gens ben parada. Si ho volen fer, serà per alguna raó ben concreta.\nborinotus | dissabte, 22 de novembre de 2008 | 23:14h\nHi ha moltes coses que no estan clares. Quina febre li ha entrat a La Caixa per vendre això i Port Aventura? Sacir està en una posició molt delicada, és una maniobra d’ajuda? No és estrany qye això que esmento d’Alvarez-Cascos no hagi tingut ressó essent tot un ex-ministre? Com és que cap empresa no russa sembla que estigui interessada en aquest negoci? Deixarà la Unió Europa que empresses russes control·lin tot el subministrament gasístic a Europa?\nI finalment..Tanta història amb la catalanitat de Gas Natural …i acabarà sent russa…Vés que no acabin fent una nova opa a Endesa!


Els vincles socialistes de l’entitat que s’ha querellat contra Colau\nEls vincles socialistes de l’entitat que s’ha querellat contra Ada Colau\nTres representants de l’associació que ha denunciat l’alcaldessa han estat membres del PSC o del PSOE\nAda Colau, alcaldessa de Barcelona / EDU BAYER\nAda Colau haurà de declarar com a investigada per malversació i prevaricació, després d’haver estat denunciada per l’Associació per la Transparència i la Qualitat Democràtica (ATQD) en relació amb una sèrie de subvencions concedides a entitats com l’Observatori DESC o Enginyeria sense Fronteres. L’ATQD, qualificada d’”entitat fantasma” per part de l’alcaldessa de Barcelona, no ha revelat qui són els seus impulsors. A la pàgina web no es presenta cap càrrec ni membre de l’entitat, ni tampoc es dona cap detall sobre el finançament que rep. El món dels comuns ha acusat “els lobbies econòmics” com Agbar de ser al darrere d’aquestes denúncies. Tanmateix, hi ha un vincle del qual s’ha parlat menys: les relacions d’aquesta entitat amb el PSC i el PSOE.\nBenítez, de l’executiva del PSOE a Granada, ha reconegut que “anem al darrere de la senyora Colau”\nCRÍTIC ha pogut acreditar mitjançant documentació pública sobre el cas, el rastreig de xarxes socials i el contacte amb un dels implicats, que tres de les persones que han tingut algun vincle amb l’entitat són o han estat membres del Partit Socialista. Es tracta de Francisco Luis Benítez, membre de l’executiva del PSOE de la ciutat de Granada; Antonio Martínez Mansilla, que ha militat al PSOE de Castella – la Manxa i va ser directiu d’una empresa pública durant el Govern de Rodríguez Zapatero, i Martín Miralles, militant del PSC de l’Hospitalet de Llobregat. De fet, Benítez i Miralles són les dues úniques persones que han aparegut esmentades al llarg dels últims anys als mitjans de comunicació representant en major o menor mesura l’entitat.\nFrancisco Luis Benítez en la seva presentació com a membre de l'executiva municipal del Partit Socialista / PSOE Granada\nFrancisco Luis Benítez (esquerra) en una trobada amb Antonio Martínez Mansilla (centre-dreta) i Pau Solanilla (dreta) / Facebook\nTot i el seu nom, es coneixen ben poques coses de l’Associació per la Transparència i la Qualitat Democràtica. La direcció que apareix a la web correspon a un pis de l’avinguda Diagonal de Barcelona on es lloguen diversos despatxos; però, segons el Registre d’associacions del Ministeri de l’Interior, la seu de l’entitat és en un pis de la ciutat de Madrid. No hi ha telèfons on adreçar-se, ni consta cap acte públic. Pel que fa a la seva activitat, només es coneixen cinc accions en cinc anys. D’una banda, hi ha unes esmenes al Reglament de participació de Pamplona i una petició de transparència a Madrid. De l’altra, tres querelles: una contra la municipalització de l’aigua de l’Ajuntament de Valladolid i dues contra l’Ajuntament de Barcelona. Una és la denúncia actual per les subvencions, i l’altra, un plet del 2018 amb el qual l’associació va impedir que Barcelona tirés endavant una consulta ciutadana sobre diverses qüestions, entre les quals la municipalització de l’aigua.\nEls tres socialistes vinculats a l’Associació per la Transparència\nEl primer vincle de l’ATQD amb el món socialista és Francisco Luis Benítez, membre de l’executiva del PSOE a la ciutat de Granada i responsable de l’àmbit de smart cities d’aquesta agrupació. També va ser el responsable de política internacional de les joventuts del PSOE entre el 1996 i el 1999, i director de Cultura de la Diputació de Granada entre el 2001 i el 2005. En declaracions a elDiario.es, Benítez ha explicat que “fa temps que anem al darrere de la senyora Colau”, però es nega a revelar qui forma part de la Junta de l’entitat i nega ser-ne el president. Tot i això, figura com a tal en una nota pública difosa l’any 2017 i recollida pel diari El País. El despatx d’advocats que representa l’associació en la denúncia contra Colau, Luna y Asociados, també és de Granada. Benítez no ha atès les trucades i els missatges de CRÍTIC per a l’elaboració d’aquest article.\nLa batalla per l’últim gran solar del Barcelonès\nNou empreses denunciades per vulnerar drets humans acumulen el 21% dels contractes públics\nNo és l’únic vincle de Benítez amb les entitats i empreses que han denunciat Colau al llarg dels últims anys. Com consta al seu propi perfil de LinkedIn, aquest militant socialista és external advisor de la consultoria 3CS Cambios Estratégicos SL, que l’any 2018 també va emprendre accions legals contra la multiconsulta que va liderar la regidora Gala Pin. El mateix Benítez va celebrar a les xarxes socials que les demandes presentades per aquesta consultoria posessin fre a la iniciativa del govern de Barcelona en Comú de fer una consulta ciutadana sobre la gestió de l’aigua. En aquells temps, el PSC no formava part del govern municipal, després de la crisi oberta entre els comuns i els socialistes arran del referèndum de l’1 d’Octubre.\nLa segona persona de l’àmbit socialista relacionada amb l’entitat és Martín Miralles, que apareix com a autor de les dues entrades que hi ha al blog en català de l’associació. També va fer declaracions per al diari El País, l’any 2018, en qualitat de portaveu de l’entitat, per explicar la primera querella contra l’Ajuntament de Barcelona. Tanmateix, Miralles explica a CRÍTIC que mai no ha format part de la Junta de l’entitat i que aquella aparició només va ser “una col·laboració puntual” a petició del mateix Francisco Luis Benítez, “que és l’única persona que conec de l’ATQD”. Miralles és membre del PSC a l’Hospitalet de Llobregat. El 2011 va exercir de portaveu del corrent intern crític amb la direcció d’aquell moment, anomenat Més PSC.\nLa tercera peça que uneix el món socialista i l’associació que ha denunciat Colau és Antonio Martínez Mansilla. Aquest jubilat de Ciudad Real, a Castella – la Manxa, consta com a secretari de l’associació en un escrit entregat a l’Ajuntament de Pamplona. De fet, el document són les esmenes al Reglament de participació de l’Ajuntament, que, segons la web municipal, va entregar després Benítez, sempre en nom de l’associació. CRÍTIC ha intentat posar-se en contacte sense èxit amb Martínez. L’agrupació del PSOE a Ciudad Real, a preguntes de CRÍTIC, assegura que ja no els consta com a membre del partit.\nAntonio Martínez Mansilla i dos membres més de les Joventuts del Partit Socialista reunits amb Felipe González / Facebook\nAntonio Martínez Mansilla i dos membres més de les joventuts del Partit Socialista conversen amb Alfredo Pérez Rubalcaba / Facebook\nEl cert, però, és que Antonio Martínez Mansilla també va ser membre de les Joventuts Socialistes, tal com acredita al seu perfil de Facebook, on apareix en algunes fotografies coincidint amb Alfredo Pérez Rubalcaba o Felipe González. Va arribar a tenir certa responsabilitat al partit, treballant com a director general de relacions institucionals a la Societat Pública de Lloguer (SPAVIV), una empresa pública d’habitatge creada per Zapatero i que ja no existeix, segons consta a la seva pàgina personal de LinkedIn.\nUn alt càrrec del PSC a l’Ajuntament ha col·laborat amb l’empresa que va demandar Colau\nEls vincles del món socialista amb les entitats i empreses que han demandat Colau, però, no acaben aquí. Segons ha pogut acreditar CRÍTIC, Pau Solanilla, actual comissionat de Promoció de la Ciutat de l’Ajuntament de Barcelona, també ha col·laborat amb 3CS Cambios Estratégicos, la consultoria per a la qual treballa Benítez i que va denunciar Colau l’any 2018. A preguntes de CRÍTIC, Solanilla reconeix la vinculació amb 3CS, però explica que es va limitar a participar “com a ponent” en “una jornada de formació a Còrdova” sobre reputació. Tanmateix, 3CS defineix Pau Solanilla com el “nostre soci”, “col·laborador” i “consultor internacional” en una piulada.\nPau Solanilla treballant a les oficines de 3CS Cambios Estratégicos a Sevilla / Instagram\nPau Solanilla presenta un llibre amb el director de 3CS Cambios Estratégicos, José María Zambrano / Facebook\nEn altres publicacions a les xarxes, s’hi explica que tenen projectes conjunts, i en una fotografia a Instagram es pot veure Solanilla treballant des del despatx de 3CS a Sevilla. Solanilla també ha impulsat altres projectes juntament amb José María Zambrano, director de 3CS, com el web <sostenibles.org>.\nSolanilla admet que coneix les tres persones vinculades a l’Associació per la Transparència\nSolanilla admet a preguntes de CRÍTIC que coneix les tres persones del món socialista vinculades a l’Associació per la Transparència. Tot i això, limita la seva relació a l'”etapa d’associacionisme juvenil”, amb referència al fet que tots quatre van formar part de les Joventuts Socialistes. Benítez explica al seu blog que va ser president d’ECOSY, les Joventuts Socialistes Europees, i Solanilla va ser secretari general de la mateixa organització. L’actual comissionat de Promoció de la Ciutat, un càrrec amb rang de regidor designat pel PSC i dependent de Jaume Collboni, és consultor polític especialitzat en reputació, i actualment és també el director de la Fundació Rafael Campalans, el laboratori d’idees del PSC.


26.10.2010 Formació - Del 8 al 12 de novembre, la UAB organitza una nova edició de l'Erasmus Staff Week, una trobada de membres del personal administratiu de diferents universitats europees que venen a conèixer la UAB.\nAl llarg d'aquests dies, una vintena de professionals d'universitats d'arreu d'Europa coneixeran el campus de la UAB i alguns aspectes de la seva organització i dels seus serveis. Aquesta activitat s'organitza per tercer any consecutiu i aplegarà treballadors de diferents àmbits professionals procedents d'universitats de Turquia, Àustria, República Txeca, Finlàndia, Portugal, Grècia, Itàlia, Noruega, Suïssa, Lituània, Alemanya, Hongria, Bèlgica, Romania i Islàndia.\nEl dia 8 seran rebuts al Rectorat per la vicerectora de Relacions Internacionals de la UAB, Mercè Unzeta, i per la cap de l'Àrea de Relacions Internacionals, Marta Vilalta. Després, realitzaran una visita al campus de la Universitat i, a la tarda, un recorregut per la ciutat de Barcelona.\nDurant la resta de la setmana, els participants assistiran a una sèrie de xerrades on es familiaritzaran amb aspectes molt diversos de la gestió de la UAB i dels seus serveis: l'impuls del multilingüisme, l'atenció als estudiants i investigadors internacionals, el Parc de Recerca UAB, l'Escola de Postgrau, els programes d'intercanvi, la gestió mediambiental, la política de contractació, la comunicació i la promoció de la Universitat, etc.\nEl programa Erasmus Staff Mobility, a través del programa Erasmus, preveu estades formatives pel personal d'universitats a d'altres universitats europees. L'objectiu és que les universitats europees intercanviïn experiències i puguin obrir espais comuns de col·laboració per tal de consolidar l'Espai Europeu d'Educació Superior.


Grameimpuls | Grameimpuls\nObert el procés de selecció per participar en la tercera edició de l’acció formativa Iria\nL’itinerari es desenvolupa en el marc del dispositiu Dona’t Impuls del projecte Treball als Barris FORMACIÓOCUPACIÓPERSONES\nL’empresa municipal Grameimpuls ha obert ja el procés de selecció per participar en la tercera edició del l’acció de capacitació Iria. Es tracta d’una iniciativa que permet a les dones formar-se en oficis on històricament han estat subrepresentades. La tercera edició d’aquest itinerari formatiu està programat per al mes de maig. L’acció es desenvolupa en el marc del dispositiu Dona’t Impuls del projecte Treball als Barris.\nEtiquetes: dones , edició , Grameimpuls , gramenet , iria , itinerari , oficis homes , oficis masculinitzats , tercera


Manifest | Plataforma Delta Viu\nPlataforma per la recuperació dels espais naturals\ni agraris del Delta del Llobregat\nPersones i col·lectius de diferents àmbits i territoris metropolitans, que han treballat plegats durant els últims mesos per aturar l’amenaça d’Eurovegas, MANIFESTEM:\nDesprés de foragitar l’amenaça d’Eurovegas, afirmem que la lluita al Delta del Llobregat continua. El Delta i la Vall Baixa del Llobregat continuen amenaçats per especuladors del sòl i infraestructures, dues bombolles fruit d’un model no superat, el qual ens ha portat a una crisi sense precedents que està generant molt de patiment.\nLa Plataforma Aturem Eurovegas i el corrent popular d’oposició han plantat cara a les intencions del Govern de la Generalitat de destrossar el territori, demostrant el poder que té la ciutadania unida.\nEns comprometem a defensar el nostre territori: el Delta no es pot permetre perdre un sol pam més quan, amb el 60% de la superfície sota el ciment, està al límit de la seva superivència ecològica.\nFem una aposta per una economia basada a satisfer les necessitats de les persones, no dels mercats, en la solidaritat i no en la competència. Una economia ecològica, en harmonia amb l’entorn natural, justa socialment amb els pobles d’aquí i d’arreu.\nReivindiquem la dignificació de la pagesia, un ofici de sempre imprescindible per a la vida. Cal donar la terra a qui la vulgui treballar, posar en producció els fèrtils camps del Llobregat. Rebutgem qui usa la terra per especular amb la seva destrucció.\nDefensem la sobirania alimentària i ressaltem la importància dels aliments de qualitat i proximitat. Per això, apostem per crear circuits curts de venda, perquè el benefici repercuteixi directament a la pagesia, i no als intermediaris i les grans superfícies.\nExigim l’ampliació del Parc Agrari a tots els terrenys agrícoles del Delta i la Vall Baixa i figures de protecció legals que el blindin davant d’altres agressions. Les terres agrícoles són el millor equipament de futur que podem tenir a l’entorn metropolità, la garantia d’alimentació de la població, i l’equilibri territorial entre espai construït i espai lliure.\nEl Delta és també un espai natural. És un dels tresors de la natura catalana que ha estat massa temps desconegut per bona part de la població i menyspreat per la majoria de governants. Cal prestigiar el seu valor, potenciar-ne el coneixement i gaudi, i garantir una protecció forta de la fauna i flora.\nEl Delta es un espai amb història. Cal posar en valor el patrimoni arquitectònic, lingüístic i cultural, tot el que forma part de la identitat de la “gent del fang”.\nAquesta és una comarca privilegiada en recursos naturals i humans, amb molta gent que l’estima i està disposada a defensar-la. Tenim el dret a decidir el nostre futur. Lluitem per un Delta Viu!\nRetroenllaç: Un altre món és possible i ara és el moment d’aconseguir-lo: Quarta edició del Fòrum Social Català


Si us plau, preneu nota de la següent informació relativa a les diverses activitats extraescolars:\nDivendres, 12/06: L'assaig es durà a terme a la Sala Gorg Negre per tal de practicar ja a l'escenari. Les alumnes del primer grup seran acompanyades a la Sala per la professora de Dansa i la Maria Delgado.\nDivendres, 19/06: No hi ha classe de Dansa. L'últim dia és el 12 de Juny.\nDilluns, 15/06: Està previst fer la classe de comiat. Berenar i festeta.\nDimarts, 16/06: No hi ha classe. Un cop fet el Festival ja no cal fer classes de reforç.\nDijous, 18/06: Comiat fins l'any que ve i berenar.\nPer qualsevol consulta al respecte no dubteu a contactar amb nosaltres.


De la Jonquera al Besòs. (GR-2) Etapa: Joanetes a Rupit - Cegracia\nDe la Jonquera al Besòs. (GR-2) Etapa: Joanetes a Rupit\nBy Cegracia21 març, 2017General\nEtapa: Joanetes a Rupit\nDesnivell positiu: + 1.115 m.\nDesnivell negatiu: - 807 m\nGR-2 de la Jonquera al Besòs\nComençarem el recorregut a Joanetes (La Trona) Pau, punt final d'etapa del mes de març del 2017.\nEn aquesta etapa el GR 2 surt de la zona volcànica per les Preses i es dirigeix al sud recorrent la vall d'en Bas. El camí es torna més abrupte a mesura que s'acosta a Rupit i a l'espai natural del Collsacabra.\nAdvertència: la primera part del recorregut té un fort desnivell.\nSortirem amb l’autocar a 2/4 de vuit des de Príncep d’Astúries/Guillem Tell, i hi ha prevista la tornada entre les set i les vuit del vespre.\nPer a més informació poseu-vos en contacte a través de la nostra adreça electrònica: tac.aicargecnull@srednesedpurg.\nLa inscripció comporta que estic assabentat/da de les característiques i equipament necessari per a la sortida i n'assumeixo els riscos en considerar-me capacitat/da per participar en l'activitat.


La concentració, que es repetirà cada dimecres, ha denunciat els Estats causants de les guerres\nConcentració a la plaça Sant Domènec / Jordi Bordes\nUna vuitantena de persones es van concentrar ahir a la plaça Sant Domènec de Manresa darrera el lema #ManresaAcull. Durant la concentració hi va haver diversos parlaments que van denunciar la precària situació de les refugiades, la indiferència de la Unió Europea davant la crisi humanitària i els Estats que han provocat les guerres. Seguidament es va fer un minut de silenci per recordar les refugiades que lluiten i moren en cerca d’una vida digna. Un minut d'aplaudiments per qui les està acollint. I un amb xiulades i crits contra els Estats europeus que han provocat aquesta situació.\nEn la concentració també hi van assistir alguns joves del casal de joves La Kampana que lluïen una pancarta amb el lema "Nosaltres fem la traveta a les fronteres imposades".\nDijous es presentarà al ple de l'Ajuntament de Manresa una moció de "suport a l'acollida de població refugiada víctima dels conflictes armats a la mediterrània".\nLa moció impulsada per Tots Fem Bages, Stop Mare Mortum i el Fons Català de Cooperació al Desenvolupament manifesta la preocupació de les entitats per la crisi humanitària del mediterrani. I senyala que, segons dades d'ACNUR, aproximadament 322.000 persones han creuat la Mediterrània durant el 2015.\nDavant aquesta situació es proposen diversos acords. Per una banda demanar al Govern espanyol una major dotació de recursos a la UE per suport jurídic, assistència, acollida i integració social, l'augment de les places d'asil, la prolongació de 6 a 24 mesos del període d'acollida, l'avenç cap a reconèixer l'estatus de refugiades a les persones que emigren per motius econòmics i donar suport als països d'asil.\nAlhora demana al govern de la Generalitat actualitzar la dotació pressupostària del Pla de Protecció Internacional a Catalunya(PPIC), territorialitzar els serveis d'atenció a les persones demandants d'asil, donar suport als municipis acollidors i igual que es demana al Govern espanyol, donar suport als països d'asil.\nA la vegada aquesta moció proposa accions en l'àmbit municipal com ara revisar els plans d'acollida municipals, definir els serveis i infraestructura que pot oferir cada municipi, treballar per la sensibilització de la població del municipi sobre la realitat de les refugiades i garantir que les polítiques municipals de cooperació al desenvolupament tinguin vocació transformadora.


Aquest programa s’adreça a joves de 16 a 21 anys, sense titulacions i sense saber què fer en el seu futur. L’objectiu és el d’ajudar-los en la construcció del seu projecte professional d’una manera diferent, amb un itinerari que, en cas de ser necessari, pot durar fins a dos anys.\nEl programa constarà de dues fases:\nOrientació: Durant 4 mesos es faran tastets per descobrir diferents oficis i es treballaran algunes competències bàsiques.\nPla d'acció: S’acordarà un itinerari de fins a 18 mesos que incorporarà tant formació professionalitzadora com de competències bàsiques i transversals.\nEs farà un acompanyament intensiu i proper al llarg de tot l’itinerari, fins i tot en els primers mesos d’inserció laboral o de retorn al sistema educatiu.\nL'Spring Festival es va celebrar, amb moltes novetats: jocs d’estratègia, coreografies, jocs de preguntes, receptes de cuina... i naturalment, tot en anglès.\nMolta gent va participar i va passar una bona estona!!\nParticipem en Webs al Punt\nDes del dia 8 al 19 d'abril ha estat oberta la Votació Popular dels diferents projectes del concurs Wapps.cat. El seu objectiu principal és el de promoure el coneixement de competències digitals a la comunitat escolar a través de la creació de llocs web i Apps i està destinat a alumnes de Primària, ESO, Batxillerat i Graus Formatius.\nEls alumnes de 2n SMX han participat amb la creació d'una pàgina web que ha passat a la fase final del concurs.\nLes pàgines webs finalistes dels nostres equips són les següents:\nEquip El periodista digital\nEquip Oriental Palate\nEquip Jeykeys. Fent clic en la màquina recreativa podreu jugar a un joc amb les fletxes i l'espai.\nCloenda Jornades Tècniques\nAquesta setmana finalitzen les Jornades Tècniques 2020/2021 al nostre centre.\nEnguany s'han dut a terme més activitats formatives i tallers que en anteriors edicions fent palès l'alt grau d'implicació de la nostra comunitat educativa, vetllant per l’excel·lència acadèmica i seguint sempre les mesures sanitàries recomanades.\nVolem destacar la presència i suport de grans professionals externs i exalumnes que, com a experts de diversos sectors professionals, han volgut col·laborar en l'ampliació de la formació curricular del nostre alumnat, aportant un alt valor afegit al seu aprenentatge.\nA través de les xarxes socials oficials del centre s’ha donat cobertura diària a les activitats realitzades amb la voluntat de compartir amb l’entorn.\nVolem agrair l’alta participació i el grau d’implicació de tots els agents que han participat en la realització d’aquestes Jornades, especialment en un curs complex pel context sanitari actual.\nBaremació Erasmus+ 2020-2021\nSi has presentat la teva sol·licitud per gaudir d'una beca Erasmus+, ja pots consultar ací la baremació final.\nParlen de nosaltres a RAC1\nAl noticiari de RAC1 parlen dels nostres Itineraris Formatius Específics d'Auxiliar en Cura d'Animals i Espais Verds\nJornades tècniques 20/21\nJove agricultor de Les Salines\nActivitats a l'hora del pati


Màster en Cures d'Infermeria al Malalt Crític | IL3 - UB\nMàster en Cures Infermeres al Malalt Crític\nPer iniciar el procés de matrícula cal emplenar el formulari de matrícula i el termini per fer-ho és des del 4 d'abril fins al 8 de juliol.\nPer a emplenar el fomulari de matrícula, primer identifica't i si ja tens un usuari del nostre Campus Virtual, pots usar les dades d'accés. Si encara no disposes d'un, podràs registrar-te en iniciar el teu procés de matrícula.\nUna cop enviat el formulari, des del 4 d'abril fins al 8 de juliol, hauràs de fer-nos arribar la següent documentació:\n• Fotocòpia del DNI, NIE o passaport vigent.\n• Fotografia en color, mida carnet.\n• Fotocòpia compulsada original del títol universitari de diplomat, llicenciat o graduat, o de la certificació acreditativa de la seva expedició.\n• Expedient acadèmic dels estudis universitaris (només els titulats en els anys 2021 i 2022)\n• Cartes de recomanació o referències (acadèmiques o professionals)\n• Qualsevol altre mèrit que el candidat/a estimi rellevant (cursos, voluntariats…)\nEl dia 11 de juliol es publicarà a la web: www.mastercriticoub.com el llistat d'admesos.\nTambé es comunicarà individualment als candidats la resolució del procés d'admissió.\nEls candidats admesos tindran fins al 18 de juliol per realitzar el pagament del 10% de l'import de màster i formalitzar d'aquesta manera, la seva preinscripció.\nEn cas de no realitzar el pagament en el termini indicat, s'entendrà que el candidat renuncia a la plaça assignada, i es procedirà a disposar de la mateixa.\nPer concloure el procés de matrícula hauràs de lliurar la documentació que, en el seu cas, hagués quedat pendent en el moment de la preinscripció, i abonar el 90% restant de l'import del Màster.\nPer a més informació: www.mastercriticoub.com


El Consell aprova la segona fase del Pla d'Obres i Serveis per a 2008 amb un 10 per cent més de pressupost\nActualizado 5/5/2008 20:52:09 CET\nEl ple del Consell de Mallorca va aprovar avui, amb 17 vots a favor i 15 abstencions, la segona fase del Pla d'Obres i Serveis (POST) per l'any 2008, al qual la Institució Insular destinarà aquest any un total de 12.859.951 euros, cosa que representa prop d'un 10 per cent més de pressupost que en la convocatòria de l'any anterior. Es tracta d'un increment d'1,22 milions d'euros que suposarà que els municipis de l'illa rebran una mitjana de 250.000 euros per la realització de projectes d'infraestructures.\nAixí ho ha assenyalat avui, durant la sessió plenària, el conseller insular de Cooperació Municipal, Miquel Rosselló, qui va destacar que la segona fase del Pla suposarà una inversió total de 4,9 milions d'euros. En concret, 52 ajuntaments --a excepció de Palma-- aporten 6,52 milions d'euros, tot i que no tots paguen en la mateixa mesura, sinó que aporten entre el 10 i el 60 per cent del valor del projecte, seguint uns barems establerts.\nSegons va especificar, el pressupost total de les obres que es portaran a terme aquest any és de 19.478.000 euros, dels quals el Consell paga els 12,8 milions, i la resta -6,5 milions- aportats pels Ajuntaments.\nEs tracta del primer POST que aprova i posa en marxa l'actual equip de govern de la institució, per a la qual cosa es van celebrar reunions amb tots els consistoris de l'illa a la recerca del consens. Pel que fa als projectes en si que cobrirà el POST d'aquest any, Rosselló va apuntar que l'objectiu és cobrir una "carència total" d'infraestructures municipals, com canalitzacions, guarderies o instal·lacions esportives, entre d'altres que també van ser sol·licitades.\nDel total, destaquen els 601.000 euros que costarà la renovació del proveïment i sanejament d'Artà, els 455.768 euros que costarà un edifici polivalent a Alcúdia, o els 514.752 euros destinats a la renovació de la xarxa d'aigües pluvials d'Alaró, amb gairebé 400.000 euros destinats, i de les quals el Consell posa una part significativa, però en cap cas el total, segons Rosselló.\nA més, també es destinen quantitats a diversos organismes supramunicipals, com el Consorci d'Aigües, que rep 40.000 euros del POST per l'ampliació del dipòsit de proveïment de Santa Eugènia; o les cinc mancomunitats existents a l'illa, que es repartiran una mica més de 285.000 euros en diversos objectius, que van des de l'adquisició de vehicles a la de recursos per fer la recollida selectiva de residus.\nLa presidenta del Consell, Francina Armengol, ja va anunciar que la Mancomunitat del Pla rebrà 100.000 euros per material de fires i festes municipals; la del Raiguer, altres 50.000 euros per adquirir cotxes comercials combi i biotrituradores; la del Sud, 35.000 euros per a contenidors de recollida de RSU; la de Tramuntana, 49.000 euros per carpes, eines de manteniment i enjardinat, així com material d'oficina; i la de Migjorn, 48.500 euros per a un tot terreny, una bomba d'extracció i un detector de fugues.\nCal assenyalar que el POST d'aquest any es va dividir en dues fases, de les quals la primera va ser aprovada pel ple del Consell el passat 15 de gener, amb un pressupost de 7,93 milions d'euros, i va correspondre als plurianuals i els convenis subscrits amb anterioritat per aquesta institució. En canvi, la segona fase suposa una partida total de 4,92 milions d'euros, i correspon als objectius del nou Govern insular.


En el tercer aniversari (i tres mesos) del manifest Koiné - Joan Ramon Resina\nEn el tercer aniversari (i tres mesos) del manifest Koiné\n«El terror d'admetre cap retret contra un símbol de la colonització els porta a embolicar-lo amb la cel·lofana de la correcció política»\nPresentació del manifest Koiné a la Universitat de Barcelona.\nAcabava l’article anterior amb una cita de Sartre, segons la qual per a un colonitzat parlar en la seva llengua és un acte revolucionari. I no ha passat una setmana que ens regalen una altra mostra de colonització. Cal tenir molt baixa la moral per agitar-se com un epilèptic perquè una cantant ha enregistrat una cançó en la llengua del país. Aquesta anècdota, judicada una proesa per alguns i criticada per altres a causa de la incorrecció lingüística de la cantant, torna a dividir la tribu entre detractors i extàtics. Convertida l’anècdota en camp de batalla en l’eterna guerra de l’idioma, arriba fins i tot que el director d’un diari proposi de normalitzar el barbarisme, aplicant el lema de ‘si els meus principis no encaixen amb la realitat, es canvia la realitat’. Dit d’una manera proverbial i invertint la lògica de la frase, perquè la proposta s’ho val: si Mahoma no ve a la muntanya, la muntanya va a Mahoma. Si la noia no parla bé el català, es canvia el català i avall. L’artista deu ser un fenomen, perquè el mateix creador d’opinió reprova al govern no haver convertit la cançó en afer d’estat. Com que tot serveix per a enfonsar una mica més el president Torra, el director d’aquell diari rebla l’atac amb un eloqüent ‘en fi…’, insinuant amb discreta el·lipsi allò mateix de què van curulls els mitjans espanyolistes. La suposada fòbia del president la certificaria no haver-se afanyat a imposar pel cap baix la Creu de Sant Jordi o directament la Medalla d’Honor del Parlament a una diva del flamenc que, després de dos discs íntegrament en espanyol, condescendeix a entonar unes frases en català.\nSi això no és prendre molt interessadament la a per la be, és que l’ofici de periodista és el contrari del que alguns crèiem que era: un compromís per a aclarir el sentit dels esdeveniments i preparar el terreny per al debat. Un debat, ben entès, amb respecte pel contrari i sobretot per la veritat. Però quin sentit té el debat quan els mitjans inventen jerarquies informatives per cercar el conflicte i barrejar-ho tot, exigint, com en aquest exemple d’inflació informativa, la penetració de la política (i, cosa que és pitjor encara, de la correcció política) en tota activitat divina i humana? No sols és donar un relleu opressiu i un abast totalitari a la política, injectant-la en els afers més trivials, sinó degradar encara més el govern de la Generalitat, reclamant-li de fer de claca d’una cantant popular, com si no tingués cap feina més urgent damunt la taula.\nEncara que sigui reciclar un lloc comú retòric, us imagineu que ningú ataqués cap altre govern per no tocar a sometent, reunir la cort i declarar jornada d’esbarjo nacional pel fet que una cantant s’hagués dignat a cantar una vegada en la llengua de la colònia? Es podria arribar a pensar que els extàtics celebren aquell acte revolucionari del qual parlava Sartre. Però si es pretén donar valor polític a un gest concret, que ja han fet molts altres artistes sense cap més transcendència, cal preguntar si la rebel·lió és efectiva o sols imaginària. Preguntar, això és, si a partir d’ara Rosalía cantarà exclusivament en català.\nA la tempesta en un got d’aigua hi ha afegit el seu petit tsunami el piulador de referència de la política catalana, Sr. Rufián. M’estaré molt de comparar aquest polític amb els que, per les formes i profunditat de pensament, més s’hi assemblen. Però tot i que pugui representar adequadament un sector de la militància, no puc sinó lamentar que un partit d’ascendència catalanista oblidi que el debat argumental és la base de l’educació i el substitueixi pel pugilisme dialèctic. Si és comprensible que ERC enviï al congrés un representant escaient a l’ambient d’aquella casa, no ho és que liquidi el debat d’idees, distintiu de la política catalana tradicional que avui sols mantenen un neonoucentista com el president Torra i els membres il·lustrats de la CUP.\n‘Més Rosalía i menys manifest Koiné’ a part de ser una bajanada, és una declaració de principis. Amb una disjuntiva immotivada per cap lògica recognoscible, la frase invoca el flamenc contra la sociolingüística, l’espectacle contra la ciència. Però escarbotant la superfície, el Sr. Rufián ens diu, fet i fet: més espanyol i menys català. D’això es tracta i d’això s’ha tractat sempre d’ençà del tomb d’ERC cap a una república hispanitzada on, donant per bo el llegat del franquisme, el català serà un particularisme minvant, reduït cada vegada més a la condició d’objecte nostàlgic. Ara convé, sobretot, de no parlar-ne, de silenciar una realitat incòmoda, d’anestesiar el pacient terminal. Per això se censura –i amb quina ferocitat!– qui, amb metodologia contrastada, avisa de l’extinció propera de l’idioma. Exactament com uns altres censuren els advertiments sobre el punt de no-retorn al canvi climàtic.\nRealitat incòmoda que demostra dues coses: la primera, el fracàs de la immersió lingüística. Són molts els qui, havent-se format a l’escola catalana, són incapaços d’expressar-se correctament en l’idioma del país. I la segona, que alguna responsabilitat hi deuen tenir els individus en qui el fracàs és manifest. Aquesta veritat de la responsabilitat individual resulta encara de més mal pair, perquè valida el manifest Koiné en allò que més polseguera va aixecar quan es féu públic: la participació en l’extinció de l’idioma dels qui, emigrats a Catalunya, refusen d’aprendre’l i defugen d’emprar-lo. Voluntaris o involuntaris, tant li fa, són còmplices en el dia a dia d’un estat que no sols autoritza sinó que encoratja el genocidi cultural. I ho són en canvi de la trista satisfacció de sentir-se superiors als indígenes pel sol fet d’imposar-los l’idioma.\nLa colonització dels esperits es reconeix en la valoració relativa dels símbols; en aquest cas la d’altra manera incomprensible sacralització del flamenc. Naturalitzat a la Catalunya del Sud com a essència de l’espanyolitat, un catalanisme cohibit el convertí en símbol de la hibridació i el mestissatge, estratègies que sempre formaren part de les polítiques colonials. L’aculturació arriba al punt que les manifestacions emblemàtiques de la identitat del colonitzador reben l’estatus de cultura comuna, que es nega a les tradicions autòctones. La prova de la consagració la tenim en la indignació amb què els intel·lectuals adaptats reaccionen davant qualsevol crítica d’aitals icones, talment una profanació. Però la mateixa intemperància de la reacció ja en palesa el mecanisme psicològic. El terror d’admetre cap retret contra un símbol de la colonització els porta a embolicar-lo amb la cel·lofana de la correcció política.\nAgitar aquest espantall contra qui impugna el mal català d’una cantant festejada precisament pel fet d’emprar-lo, no té cap finalitat sinó desviar l’atenció dels veritables problemes de la llengua. Problemes objectius de qualitat i extensió o com el desastre de la immersió, incapaç, després de dècades de polítiques ‘normalitzadores’, de fer dels estudiants parlants actius i competents de l’idioma. En vista d’aquesta calamitat, posada en evidència per l’anècdota d’una cançó i algun piulet, sorprèn l’ambigüitat de Quim Monzó quan, citant una frase d’Els sots feréstecs en català pre-normatiu, tant pot voler deixar entendre que Rosalía és una autoritat lingüística tan vàlida com Raimon Casellas, o sigui, que en matèria de català és absurd reclamar normativitat, com que el sistema escolar sols dóna per a produir parlants pre-normatius.\nCom deia Aimé Césaire a Discurs sobre el colonialisme, ‘és essencial veure-hi clarament, pensar clarament –és a dir, perillosament– i respondre a la primera pregunta innocent: què és, bàsicament, la colonització?’ Abans de respondre a aquesta pregunta, Césaire fa un advertiment, que jo poso al final d’aquest article com una incitació a pensar: ‘A l’hora de tractar d’aquest tema, la maledicció més freqüent és ser víctima innocent d’una hipocresia col·lectiva que tergiversa sagaçment els problemes per tal de legitimar millor les odioses solucions que hi aporta.’


Col·lecció: El fil d'Ariadna, núm. 15\nData primera edició: Gener del 2006\nNascut a Barcelona el 1972, és doctorand en Història Contemporània per la Universitat de Barcelona. Actualment és becari de la Fundació Jaume Bofill, gràcies a la qual l'any 2001 va publicar Música i skinheads a Catalunya. El so de la polític (Diputació de Barcelona). Tres anys després es va editar el seu estudi monogràfic Skinheads a Catalunya (Columna) i el 2005 va veure la llum El mundo ultra. Los radicales del fútbol español (Temas de Hoy), una primera aproximació a l'univers dels grups radicals del futbol estatal. Ha investigat les subcultures juvenils sorgides als anys vuitanta i s'ha especialitzat en el fenomen de la violència en l'esport. És membre de l'Standing Group on Extremism and Democracy (European Consortium for Political Research ECPR-SG). Ha col·laborat en diversos mitjans de comunicació, amb la publicació d'articles en diaris i revistes especialitzades com l'Avui, Soccer & Society, El Temps, El Contemporani i Clío.


Nova edició del Mercadet Solidari al Club Nàutic de Salou – Parròquia de Santa Maria del Mar\nDefunció de Mercedes Abelló Saavedra\nNova edició del Mercadet Solidari al Club Nàutic de Salou\nAquest dissabte passat, 11 d’agost, a les 20:00h, es va inaugurar l’edició d’enguany de la Mercadet Solidari de Càritas que es es fa, en col·laboració amb el Club Nàutic de Salou, en la seva sala d’exposicions.\nA l’acte d’inauguració hi van ser presents el president del Club Nàutic el Sr. Jaume Vicheto Capdevila acompanyat del vicepresident 1r el Sr. Pascual Roche Monterde. Per part de Càritas Interarroquial Mn. Santiago Soro, Esteve Tomàs, Joan Roig i Roser Candelich.\nEnguany a més del articles habituals que són donats per comerços de Salou i per particulars, cal destacar una bona col·lecció de roba antiga bordada que aporta “Filigrana” el nostre rober, i altres objectes elaborats pels voluntaris de Càritas Salou. Esperem que l’edició d’enguany també sigui un èxit.\nEstarà obert fins el diumenge 19 d’agost i l’horari és de 11h a 13h i de 18:30h a 22:00h. Aneu-hi, no us perdeu.


Inscriure’s per participar en les primàries del PS es podrà fer el mateix dia i sense pagar res – FÒRUM.ad\nInscriure’s per participar en les primàries del PS es podrà fer el mateix dia i sense pagar res\nOn: 27/01/18 21:49\nEl comitè directiu del Partit Socialdemòcrata (PS) ha aprovat aquest dissabte el calendari i el reglament de les primàries obertes a tota la ciutadania que serviran per escollir el candidat a cap de Govern que la formació presentarà en les properes eleccions generals. L’òrgan aposta per facilitar encara més la participació en el procés i, per això, la inscripció al cens es podrà fer fins al mateix dia de la votació. A més, no farà falta pagar l’euro que es demanava l’any 2014. Com a molt tard, el nom del guanyador se sabrà, en cas que sigui necessària una segona ronda, el 10 de març.\nEl comitè directiu s’ha reunit aquest dissabte i el principal punt de l’ordre del dia era donar el tret de sortida a les primàries que, tal com ja va succeir el 2014, estaran obertes a tota la ciutadania. L’òrgan ha debatut i aprovat diferents canvis en el reglament de funcionament. El principal és que, malgrat que sí que es farà un cens per aquelles persones que no sigui ni militants ni simpatitzants que vulguin participar en els comicis, aquesta vegada no serà necessari inscriure’s prèviament. Així, qui vulgui votar ho podrà demanar prèviament però també podrà anar directament a fer-ho el dia de les eleccions. El que sí que s’haurà de fer és signar un document d’adhesió als valors socialdemòcrates i de centreesquerra. “Ja es fa ver el 2014. Té un sentit de compromís amb l’ideari que defensa el PS. Aquesta declaració explicita aquest pas”, ha explicat el secretari d’organització de la formació, Carles Sánchez.\nUn altre canvi en relació a les primàries del 2014 és el fet que, enguany, no farà falta pagar res. El comitè directiu ha decidit no demanar l’euro que, llavors, va servir per sufragar part de les despeses del procés. S’entén que, d’aquesta forma es facilita encara més la participació de la ciutadania.\nPel que fa al calendari, serà dimarts vinent, 30 de gener, quan s’obrirà el període per inscriure’s com a candidats. Els aspirants tindran fins al dia 6 de febrer per formalitzar la seva candidatura. Entre el 7 i el 14 de febrer, hi haurà temps per recollir les 25 signatures necessàries per validar-la.\nEn cas que hi hagués un sol candidat, el dia 15 es tindria ja el guanyador de les primàries. Si hi ha més d’una, la campanya electoral durarà fins al 3 de març, data de les votacions. Si calgués una segona volta, aquesta tindria lloc una setmana després, el 10 de març.\nEl directiu també ha servit per analitzar l’actualitat política, tant en l’àmbit nacional com pel que fa als diferents comuns on hi ha representació del PS. Des de la Joventut Socialdemòcrata també s’ha fet balanç de l’activitat, destacant la bona acollida que ha tingut la formació en política que, justament aquest dissabte al matí, ha celebrat la seva segona jornada.\nA preguntes dels periodistes, la primera secretària del PS, Susanna Vela, ha explicat que el recurs que el partit farà per l’actuació de Sindicatura en l’afer del grup mixt està gairebé enllestit. De fet, es podria presentar aquesta mateixa setmana. Vela ha indicat que, per recomanació dels assessors jurídics, no es farà davant la Batllia sinó que s’anirà directament al Tribunal Constitucional.\nPrevious Post: 105 joves voten la nova taula permanent del Fòrum Nacional de la Joventut\nNext Post: El MoraBanc Andorra segueix de festa (77-85)


Valencia en huelga por el 8M: guía completa de actividades en el Día de la Mujer\nValència en vaga pel 8M: guia completa d’activitats en el Dia de la Dona\nManifestacions, xocolatà, mascletà i concerts copen la llista d'actes de València per a reivindicar la igualtat de gènere\nEl 8 de març ha arribat i amb ell ho fa el Dia Internacional de la Dona, una jornada de reivindicació per la igualtat d’oportunitats que enguany torna carregada d’actes: des de diferents manifestacions fins a concert, tallers i concentracions, tot això sense oblidar la vaga que hui realitzaran milers de dones.\nEsta vaga està organitzada i convocada per la Comissió 8M Estatal, un espai creat per assemblees feministes de tota Espanya amb l’objectiu d’establir trobades de debat i espais de treball amb els quals fomentar la igualtat.\nLa finalitat d’este atur de 24 hores no és un altre que paralitzar les ciutats de manera que s’evidencie el treball no remunerat i de cures que realitza principalment la població femenina, es reivindique la fi de la violència masclista i es pose punt i final a la bretxa salarial.\nLa celebració d’esta vaga també arriba als sectors d’Educació, Sanitat i Transport pel que hospitals i centres de salut, autobusos, metres, centres escolars i instituts alteraran avui les seues jornades de treball habituals encara que complint amb un protocol de serveis mínims per a garantir l’atenció als ciutadans.\nManifestacions 8M: horaris i recorregut\nL’acte central del dia serà la manifestació del moviment feminista de València, una concentració que arrancarà des de dos punts diferents: el bloc mixt (partits polítics, ONG, homes i associacions no feministes) eixirà des de la Glorieta, mentres que el bloc no mixt (associacions de dones, col·lectius feministes i dones manifestants) ho farà des de la Plaça de Bous.\nEl primer grup passarà per la Plaça Alfons el Magnànim, General Tovar, General Palanca, Porta la Mar, Colón, Xàtiva, Guillem de Castro, Blanquerías i Torres de Serrans. En el cas del bloc no mixt el recorregut serà molt similar ja que travessarà Xàtiva, Guillem de Castro, Passeig de la Petxina, Blanquerías i les Torres de Serrano.\nTres piquets a València\nTampoc faltaran els piquets informatius sobre la vaga en diversos punts de la ciutat. El primer arrancarà a les 07.30 hores en Russafa (rotonda Pantera Rosa al costat de l’Hotel Senator), seguit de Benimaclet (Parc de la Guàrdia Civil) a les 08:30h, mentres a les 11 hores tindrà lloc un tercer piquet al Parc de Martí Grajales del Cabanyal on també es realitzarà un taller de pancartes per a la posterior manifestació.\nA aquests piquets se li sumaran les concentracions sindicals previstes al costat de les Torres de Serrans: a les 11.45 hores CC.OO. i a les 12.00 UGT.\nMascletá, xocolatà i altres activitats d’oci i reivindicació\nPer als més llaminers, a les portes de la Universitat Popular Parreta (C/Vicente Peris 3) tindrà lloc una xocolatà amb testimoniatges sobre la superació del dona que començarà a les 09:00h. Tan sols una hora després arrancarà l’acció ‘Tindre cura dels que fan cures‘ al costat de l’Estació del Nord, una activitat organitzada per l’Assamblea Feminista 8M València per a reivindicar el paper de les cuidadores que coincidirà amb un taller de pancartes literàries en l’hall de la Facultat de Filologia.\nJa al migdia i sense deixar de costat la celebració de les festes falleres, la Plaça de l’Ajuntament vibrarà amb la mascletà de Reyes Martí per a tenyir de morat el cel de València. A això li acompanyarà un menjar de sobaquillo a les portes del CIE (Centre d’Internament d’Estrangers) de Zapadores.\nBall i música a la Ciutat de les Arts i de les Ciències\nValència també celebrarà una nit de concerts amb el ‘Dia de la Dona Festival’ on únicament actuaran dones del panorama musical comptant amb les DJ Alicia DC, Miss Rose, Ágata Ángel, Tanya Bayo, Marian Baker i Mónica X, a més de les artistes Josephine Sweet, Lara Taylor, Rebeca Moss, Sonia Madoc i Yurena.\nEl festival estarà obert a tots els públics i l’entrada serà totalment gratuïta amb obertura de portes a les 17.00 hores.\nFallas 2019: consulta dónde aparcar y los días gratuitos de la zona azul\nRecordem la tradicional mascletà feminista pel Dia de la Dona\nConeix la programació del 8M a València: concentracions i actes


Ben Affleck serà el Batman que s'enfrontarà amb Superman\nNi Ryan Gosling, ni Josh Brolin, ni Joe Manganiello, ni cap altre candidat. El nou Batman serà Ben Affleck. Així ho ha confimado Warner Bross Pictures a través del seu compte oficial de Twitter. I és que segons mateix ha explicat el director Zack Snyder "Ben ofereix una interessant contrapunt al Superman d'Henry [Cavill]". Recordem que els dos superherois s'enfrontaran en una mateixa pel·lícula.\nSnyder ha continuat alagando al director i protagonista de l'oscarizada 'Argo' i ha confessat les seves ganes de treballar amb un actor de la talla d'ell: "Té la qualitat actoral per brindar una interpretació carregada de matisos d'un home que és més vell i savi que Clark Kent i que carrega amb les cicatrius d'un justicier experimentat, però alhora conservant l'encant que tothom veu en el multimilionari Bruce Wayne. Estic desitjant treballar amb ell".\nAmb tot això, Affleck es converteix en el testimoni de Christian Bale, qui ha estat Batman en les últimes pel·lícules del director Christopher Nolan. Com li quedarà el vestit de ratapinyada a Affleck?, Serà un bon substitut?\nHo sabrem al juliol de 2015, ja que segons ha confirmat la Warner la seqüela de 'L'home d'acer' estarà en aquesta data en tots els cinemes.


Càmera i acció: ‘Murther on the Orient Express’ - VIA LLIURE\nUna de les més populars novel·les d’Agatha Christie, Assassinat a l’Orient Express (1934), fou portada al cinema el 1974 per Sidney Lumet (el 2017 se’n feu una nova versió que, com sempre passa, té menys interès que la primera). Potser perquè l’acció es desenvolupa en el luxós i emblemàtic tren transeuropeu, el repartiment és igualment de luxe: Laurent Bacall, Sean Connery, Vanessa Redgrave, Ingrid Bergman, Anthony Perkins, John Gielgud… i més que me’n deixo, velles o no tan velles glòries per interpretar uns viatgers de diferents nacionalitats i tipologies, tancats al tren immobilitzat per la neu i amb un assassinat a resoldre… Sort que Hercule Poirot (que, com Jessica Flecher, sempre està al lloc oportú per resoldre el crim comès pràcticament davant del seu nas) fa encaixar totes les peces d’un trencaclosques especialment dificultós. Encara en el capítol cinematogràfic, cal destacar que el film va rebre un Oscar i va ser nominat per a cinc més.\nSota l’etiqueta “Orient Express” s’hi troben diversos trens de llarga distància que, des de finals del segle XIX fins a principis del XXI uniren capitals d’occident i d’orient. Ideada per la Companyia Wagons-Lits, es va inaugurar el 1883, per bé que no fou fins el 1889 que quedaren unides París i Istanbul, les dues ciutats que han perdurat en l’imaginari popular del tren, juntament amb el luxe, l’exotisme i el misteri, dels quals beu el relat de Christie. Després es faria arribar a Calais, des d’on es podria enllaçar amb Londres (esquerra). El 1919, amb la inauguració del túnel del Simplon, als Alps italo-suïssos, s’obria una via alternativa (el Simplon-Orient-Express) per arribar igualment a Istanbul sense haver de passar per Alemanya, tal com volien les potències vencedores de la Primera Guerra Mundial. De fet, els interessos diplomàtics i els conflictes internacionals estarien, a partir de llavors, en l’origen de nombroses vicissituds: canvis en els recorreguts, fronteres tancades, clausures de serveis… El 1977 els trens deixaren d’arribar a Istanbul i el 2009, l’Orient Express com a tal va deixar de circular, víctima de trens d’alta velocitat i vols de baix cost. En els darrers temps, el recorregut es limitava a unir Estrasburg amb Viena. Posteriorment han sorgit noves propostes turístiques més o menys inspirades en el llegendari tren però que en cap cas s’hi equiparen.\nEn la ficció literària i cinematogràfica, el tren surt d’Istanbul (on el pren el protagonista Poirot) i queda immobilitzat per la neu entre Belgrad i Slavonski Brod, a l’actual Croàcia, després de passar per Vincovci, també croata i principal nus ferroviari d’aquella república juntament amb Zagreb; es tracta, doncs, del Simplon-Orient-Express. Diem ficció, però no ho és del tot. Un torb, ben real, desfermat el febrer de 1929, paralitzà l’Orient Express durant sis dies a Çerkezköy, tocant a Istanbul. Es creu que aquest incident inspirà Christie (dreta), que precisament uns mesos abans havia viatjat en el llegendari tren per primera vegada. Igualment, alguns dels antecedents de l’assassinat comès al tren (el segrest d’un nen per part de la víctima anys enrere) estan basats en el segrest del fill de l’aviador Charles Lindberg, que convulsà l’opinió pública dels anys trenta.\nL’Orient Express apareix en altres pel·lícules, com és lògic. Potser la més coneguda sigui From Russia with love, en la qual James Bond té un accidentat viatge entre Istanbul i Zagreb, amb molta acció i dos cadàvers… Un tren predestinat. Com per pensar-s’ho a l’hora de comprar el bitllet…\n[Imatges: Viquipèdia; historia.nationalgeographic.com.es, foto CordonPress]


COL·LECTIU D'ANTIARTISTES: EL MIRALL DE SALINGER\nPublicado por Col·lectiu d'antiartistes en 23:07\nVicent Llémena i Jambet 29 de setembre de 2011, a les 2:39\nSalinger em sembla un dels escriptors que millor fa veure la generació entre "perduda" i la "beat", jo vaig llegir el seu "el guardià del camp de sègol" crec que es va traduir al català, jo el vaig llegir fa més de 25 anys en castellà, jo vaig interpretar a aquella nostra generació que en arribar a l'edat de la pubertat no sabíem on posar el nostre gaudi, n'havíem viscuts mancats però arribaven aires de sobredosi en tots els sentits, i ens vam embafar gairebé diria que de sègol fins ben entrats els 2000, jo crec que seguim encara, el cuadre que presenta el xic protagonista jo a hores d'ara el qualificaria com histèric o esquizofrènic, una persona que s'ha aturat en la família i és el que té barrejar família nuclear i gaudi a dojo, el xic precoç com tots els histèrics pren el camí imposat i es rebel·la, no és que no hi haja coses per les quals rebel·lar-se, però ell pren la rebel·lió com a segell, en comptes de fer-se gran, acceptar la imperfecció i la vida, en certa manera el que tu amb altres paraules contes d'un parell de llibres del Salinger, jo crec que ha retractat fins i tot a la generació "ics" i a la "ni-ni", és un autor clàssic.\nBona tardor, i a veure si ens ve una mica de fresqueta.\nVicent Llémena i Jambet 29 de setembre de 2011, a les 3:05\nVull dir entre la generació perduda i la del maig del 68 que immediatament és seguida per la ics.\nJa sé que posar noms a gent que no els vol és una fotesa, però la veritat és que cada una té un tret molt unitari entre tots els seus individus.\nÒscar Roig i Carrera 30 de setembre de 2011, a les 0:06\nM'agrada Salinger, he llegit la del vigilant (que m'entusiasma) i els "Nou Contes", però aquests els tinc poc presents, sé que em van agradar també, però no em van deixar petjada. No sabia això del seu interès pel zen, però no em sorprèn.\nEduard 1 d’octubre de 2011, a les 13:36\nVicent, crec que Salinger és un clàssic per haver defnitit caràcters universals i transgeneracionals, com el Holden Caufield que protagontiza "El vigilant en el camp de sègol".\nÒscar, si et va bé, has de donar-li una oprtunitat nova als Nou contes, i mira-te'ls com un tot. I després continua amb els altres dos llibres.He de confessar que per a mi és molt superior aquest Salinger al del "Vigilant..."


LICTUS I LES LESIONS MEDUL·LARS I CEREBRALS TRAUMÀTIQUES CENTRARAN LA MARATÓ 2016 - Agenda - IISPV\nLICTUS I LES LESIONS MEDUL·LARS I CEREBRALS TRAUMÀTIQUES CENTRARAN LA MARATÓ 2016\nDivulgació, sensibilització i entreteniment es combinaran per obtenir els fons que permetran sensibilitzar i donar un important impuls econòmic a la recerca en l'ictus i les lesions medul·lars i cerebrals traumàtiques en la 25a edició de La Marató de TV3, que es farà el diumenge 18 de desembre.\nLa Marató 2016 també tractarà les lesions medul·lars i cerebrals ocasionades per un traumatisme. Les lesions cerebrals per causes traumàtiques afecten àrees del cervell responsables del moviment, de les sensacions i percepcions, de les emocions i de la conducta, així com de l'atenció, la memòria, el llenguatge i la intel·ligència. D'altra banda, les lesions medul·lars poden provocar paràlisi de la mobilitat voluntària i absència de sensibilitat per sota de la zona afectada, així com altres trastorns i malalties derivades d'aquest estat. Segons si la lesió és completa o parcial, i en funció del nivell en què es produeixi, les conseqüències seran més o menys greus. En els últims anys, els experts han notat un canvi en la causa d'aquestes lesions d'origen traumàtic: han baixat les produïdes per accidents de trànsit i han augmentat les causades per caigudes domèstiques en persones d'edat més avançada.\nCatalunya compta amb una xarxa puntera d'equips de recerca en ictus i amb uns protocols d'actuació que funcionen amb gran eficiència, com el "codi ictus". Tot i això, cal seguir investigant per detectar i evitar les causes d'aquestes lesions, minimitzar o, fins i tot, curar les discapacitats que se'n deriven i avançar en les teràpies de rehabilitació física, psicològica i cognitiva per a totes les persones afectades per les malalties d'aquesta edició. Els fons que recapti La Marató 2016 suposaran una injecció significativa en el camp de la recerca del cervell i la medul·la espinal, un àmbit complex de la biomedicina que s'aborda des de més de 15 especialitats professionals.


L'APP 'Línea Verde' soluciona 439 incidències en 3 mesos\nL’APP de la 'Línea Verde' presentada pel Govern Municipal a principis de febrer d’aquest any compleix 3 mesos • L'APP pretén agilitzar el procés de resolució i comprometre’s a respondre les necessitats ciutadanes • Soluciona gairebé el 70% del total de les consultes rebudes.\nEnviat per Redacció Muntanyes en 7 de juny de 2016.\nTags: Ajuntament Alcoi, Alcoi, Medi Ambient, Tecnologia\nL’APP de la ‘Línea Verde’ presentada pel Govern Municipal a principis de febrer d’aquest any compleix 3 mesos amb bons resultats. Les incidències soluciones són més de 400, per apartats: De «Voreres» s’han solucionat 108 incidències, 72 de senyalització, 55 d’enllumenat, 35 en brossa, 24 en neteja, 22 de parcs, 18 en mobiliari urbà, 12 de solars, 9 de sanitat, 7 de plagues, 5 en edificis municipals, 5 de la policia local, 2 transport urbà i 23 d’altres temes.\nLes dades dels tres primers mesos de l’APP per a les incidències ‘Línia Verde’ de l’Ajuntament d’Alcoi són molt positius. S’han solucionat un total de 439 incidències de 639, un 69%. El 12.21% estan en procés de solució, un 1,72% han sigut denegades i un 17,37% estan pendents. Per apartats, el de voreres és el que més incidències té, seguit de senyalització i enllumenat.\nRecordem que l’APP es pot descarregar des del mòbil o també es pot utilitzar via web. L’usuari guarda les seues incidències i se li notifica el resultat de la consulta.\nTota una vida enganyant a Remigio


Com buscar feina? - Manresa jove\nBuscar feina és una feina!\nA continuació et deixem alguns materials que et poden ajudar en el procés de cerca de feina: Cartes de presentació, models de Currículum i alguns consells que et seran d’utilitat.\nConeix-te, planifica, indaga, explora, Barcelona Activa t'ofereix 22 consells per a la recerca de feina!\nLa tecnologia 2.0 ha transformat molts aspectes de la nostra vida quotidiana. També en la manera de buscar feina.\nAbans de fer el currículum és important que tinguis clar què vols transmetre en relació a la\nteva formació, experiència i competències personals, tenint en compte els requeriments de\nl’oferta de feina i/o de l’empresa on presentes la teva candidatura. Barcelona Activa t'ofereix consell per fer el teu currículum vitae.\nLa carta de presentació es considera, en moltes ocasions, una formalitat, una presentació inicial que té com a única funció la d’acompanyar el currículum. Barcelona Activa t'explica els avantatges de fer una carta de presentació.\nL’entrevista de feina és determinant en qualsevol procés de selecció. És el moment decisiu per deixar clar que ets la persona que l’organització necessita per cobrir el lloc vacant, que t’ajustes al perfil demanat. Preparar-la adequadament t’ajudarà a superar-la amb èxit.\nLa majoria d’ofertes de feina no es publiquen perquè les organitzacions no detecten la necessitat d’incorporar nou personal o bé tiren endavant la feina amb un esforç extra de la plantilla. Pren la iniciativa i presenta la teva candidatura espontània.


Jehovà és un Déu organitzat | Estudi\n«Déu no és pas un Déu de desordre, sinó de pau» (1 COR. 14:33).\nQuina organització hi ha al cel?\nPer què Jehovà va mostrar favor a Noè i Rahab?\nCom demostra la història de l’antic Israel i del cristianisme del segle primer que Jehovà organitza el seu poble?\n1, 2. (a) Qui va ser la primera creació de Déu, i com el va utilitzar Jehovà? (b) Què indica que els àngels estan organitzats?\nJEHOVÀ, el Creador de l’univers, ho fa tot de manera organitzada. La seva primera creació va ser el seu fill unigènit, Jesús, a qui s’anomena «la Paraula» perquè és el principal portaveu de Déu. La Bíblia explica que «La Paraula» ha servit Jehovà durant molt de temps: «Al començament, existia la Paraula i la Paraula estava amb Déu». A més, afirma: «Totes les coses han vingut a l’existència per mitjà d’ella [la Paraula], i ni una sola de les que han vingut a l’existència no hi ha vingut sense ella». Fa una mica més de dos mil anys, Déu va enviar «la Paraula» com a home perfecte a la Terra, on va complir fidelment amb el propòsit del seu Pare (Jn. 1:1-3, 14).\n2 Abans de venir a la Terra, Jesús va servir fidelment Déu com un «mestre d’obres» (Prov. 8:30, TBS). Mitjançant Jesús, Jehovà va crear milions de criatures espirituals al cel (Col. 1:16). Pel que fa a aquests àngels, un relat bíblic explica: «Mil milers el servien [a Jehovà], l’assistien deu mil miríades» (Dan. 7:10). La Bíblia es refereix al gran nombre de criatures espirituals de Déu com un ‘estol’, o exèrcit, ben organitzat (Sl. 103:21).\n3. Quantes estrelles i planetes hi ha, i com estan organitzats?\n3 I què podem dir de la creació física, com ara les incomptables estrelles i els planetes? El diari Houston Chronicle, de Texas, informa que, segons un estudi recent, es calcula que hi ha ‘300.000 trilions d’estrelles —un 3 seguit de 23 zeros—, és a dir, el triple d’estrelles del que molts científics havien calculat anteriorment’. Les estrelles estan organitzades en galàxies, les quals contenen milers de milions d’estrelles, a més de molts planetes. A més, la majoria de galàxies estan organitzades en cúmuls de galàxies, i aquests últims en supercúmuls.\n4. Per què és raonable pensar que els servents de Déu que viuen a la Terra han d’estar organitzats?\n4 Com hem vist, tant el cel físic com els àngels estan organitzats de manera extraordinària (Is. 40:26). Per tant, és lògic arribar a la conclusió que Jehovà organitza els seus servents a la Terra. A més, hi ha d’haver ordre perquè tenen feina molt important a fer. El magnífic historial de servei fidel dels adoradors de Jehovà del passat i del present mostra clarament que Déu els ha donat suport i que «no és pas un Déu de desordre, sinó de pau» (llegeix 1 Corintis 14:33, 40).\nDÉU VA ORGANITZAR EL SEU POBLE A L’ANTIGUITAT\n5. Com es va interrompre el propòsit de Déu per a la Terra?\n5 Quan Jehovà va crear els primers humans, els va dir: «Sigueu fecunds i multipliqueu-vos, pobleu la terra i domineu-la, sotmeteu els peixos, els ocells, les bèsties i totes les cuques que s’arrosseguen per terra» (Gèn. 1:28). La família humana havia de créixer de manera organitzada perquè la Terra es poblés i perquè el paradís s’estengués per tot el planeta. La desobediència d’Adam i Eva va interrompre temporalment el desenvolupament d’aquest pla tan organitzat (Gèn. 3:1-6). Amb el temps, «Jahvè va veure que era gran la malícia de l’home a la terra i que contínuament els pensaments del seu cor no s’inclinaven sinó al mal» i que «la terra s’havia corromput davant de Déu, i era plena de violències». Per aquest motiu, Déu es va proposar portar un diluvi per destruir els malvats (Gèn. 6:5, 11-13, 17).\n6, 7. (a) Per què Jehovà «va mirar Noè amb benvolença»? (Mira la imatge del principi.) (b) Què els va passar als qui van ser infidels en el temps de Noè?\n6 No obstant això, Jehovà «va mirar Noè amb benvolença» perquè «era un home just i irreprensible entre els de la seva generació». Com que Noè «seguia els camins de Déu», Jehovà li va manar que fes una arca molt gran (Gèn. 6:8, 9, 14-16, BCI). Estava dissenyada per preservar la vida humana i animal. Noè va ser obedient i «va complir tot allò que Jahvè li havia manat» i, amb la col·laboració de la seva família, va poder acabar la construcció d’una manera ordenada. I després que fessin entrar els animals a l’arca, «Jahvè tancà la porta» (Gèn. 7:5, 16).\n7 Quan Jehovà va portar el Diluvi l’any 2370 a. de la n. e., va destruir «tots els que es trobaven a la terra», però va protegir el fidel Noè i la seva família a l’arca (Gèn. 7:23). Tots els qui vivim avui dia a la Terra som descendents de Noè i dels seus fills. Però els qui van ser infidels i es van quedar fora de l’arca van morir perquè s’havien negat a escoltar Noè, qui va ser «missatger de justícia» (2 Pe. 2:5).\nLa bona organització va ajudar vuit persones a sobreviure al Diluvi (Consulta els paràgrafs 6 i 7)\n8. Què demostra que, quan Déu va dir al poble que entrés a la Terra Promesa, estaven ben organitzats?\n8 Més de vuit segles després del Diluvi, Déu va organitzar els israelites en una nació. La bona organització havia d’estar present en tots els aspectes de la seva vida, especialment en la seva adoració. A més dels nombrosos sacerdots i levites d’Israel, també hi havia dones que estaven organitzades per servir «a la porta de la tenda de l’oracle» (Èx. 38:8). Però quan Jehovà va manar als israelites que entressin a Canaan, aquests no van tenir fe, i per això els va dir: «Ningú de vosaltres no entrarà al país on vaig jurar de fer-vos habitar, si no és Caleb, fill de Jefonnè, i Josuè, fill de Nun». Els va dir això perquè havien portat un mal informe després d’espiar la Terra Promesa (Nom. 14:30, 37, 38). Més endavant, Moisès va seguir les instruccions de Jehovà i va nomenar Josuè successor seu (Nom. 27:18-23). Just abans que Josuè guiés els israelites a la terra de Canaan, Jehovà li va dir: «Sigues valent i ferm, no tinguis por de cap mena: Jahvè, el teu Déu, és amb tu arreu on vagis» (Jos. 1:9).\n9. Què pensava Rahab de Jehovà i del Seu poble?\n9 Jehovà va estar sempre amb Josuè. Per exemple, pensa en el que va passar quan els israelites van acampar a prop de la ciutat cananea de Jericó. El 1473 a. de la n. e., Josuè va enviar dos homes a espiar Jericó, i allà van conèixer la prostituta Rahab, qui els va amagar al terrat de casa seva per ocultar-los dels homes que el rei de Jericó havia enviat per capturar-los. Rahab va dir als espies d’Israel: «Sé que Jahvè us ha donat el país [...]. Sabem com Jahvè va eixugar les aigües del mar Roig [...]. Sabem també allò que heu fet als dos reis amorreus». I va afegir: «Jahvè, el vostre Déu, és Déu de debò dalt del cel i aquí a la terra» (Jos. 2:9-11). Com que Rahab es va posar a favor de l’organització de Jehovà, Déu es va assegurar que ella i la seva família sobrevisquessin quan els israelites van conquerir Jericó (Jos. 6:25). Rahab va tenir fe, va honorar Jehovà i va mostrar respecte pel Seu poble.\nELS PRIMERS CRISTIANS ESTAVEN ORGANITZATS\n10. Què va dir Jesús als líders religiosos jueus del seu temps, i per què?\n10 Sota el lideratge de Josuè, el poble d’Israel va conquerir una ciutat rere una altra i va ocupar la terra de Canaan. Però, què va passar més endavant? Al llarg dels segles, els israelites van desobeir repetidament les lleis de Déu. En el moment en què Jehovà va enviar el seu Fill a la Terra, havien estat tan desobedients a Déu i als Seus portaveus que Jesús va descriure Jerusalem com «la qui mata els profetes» (llegeix Mateu 23:37, 38). Déu va rebutjar els líders religiosos jueus per la seva falta de fe. Per això, Jesús els va dir: «Us serà pres el Regne de Déu i serà donat a un poble que el faci fructificar» (Mt. 21:43).\n11, 12. (a) Què va demostrar que Jehovà donava suport a una nova organització? (b) Qui componia la nova organització de Déu?\n11 Al segle primer, Jehovà va rebutjar la infidel nació d’Israel. Però això no volia dir que ja no tingués una organització de servents fidels a la Terra. Jehovà va deixar de mostrar favor a la nació d’Israel i va començar a beneir una nova organització molt activa i centrada en Jesucrist i les seves ensenyances. Aquesta va començar el dia de la Pentecosta de l’any 33 de la n. e. Aquell dia, uns cent vint deixebles de Jesús es van reunir a Jerusalem quan «tot d’una se sentí del cel una remor com d’una ventada impetuosa que es girés, i omplí tota la casa». Llavors «els aparegueren unes llengües com de foc, que es destriaren i es posaren sobre cada un d’ells. Tots foren aleshores omplerts de l’Esperit Sant, i començaren a parlar en altres llengües, segons que l’Esperit els donava d’expressar-se» (Ac. [Fe.] 2:1-4). Aquest esdeveniment tan sorprenent va ser una prova innegable que Jehovà donava suport a aquella nova organització formada pels deixebles de Crist.\n12 Aquell dia tan emocionant, «prop de tres mil persones» es van fer seguidores de Crist. A més, Jehovà «augmentava cada dia el nombre dels salvats» (Ac. 2:41, 47). La predicació dels germans del segle primer era tan efectiva que «la paraula de Déu creixia, i es multiplicava a desdir el nombre dels deixebles a Jerusalem». I, fins i tot, «molts sacerdots acceptaven la fe» (Ac. 6:7). D’aquesta manera, moltes persones sinceres van acceptar les veritats que proclamaven els membres d’aquesta nova organització. I, més tard, Jehovà va tornar a fer evident que donava suport a la seva organització quan va començar a portar persones no jueves a la congregació cristiana (llegeix Actes 10:44, 45).\n13. Quina feina havia de fer la nova organització de Déu?\n13 No hi havia dubte de quina era l’obra que Jehovà havia manat fer als seguidors de Crist. Quan va ser a la Terra, Jesús mateix els va posar l’exemple al començar a predicar «el Regne del cel» just després de batejar-se (Mt. 4:17). I va ensenyar als seus deixebles a fer la mateixa feina. Els va dir: «Em sereu testimonis a Jerusalem, a tota la Judea i la Samaria, i de cap a cap de la terra» (Ac. 1:8). Els primers seguidors de Jesús van entendre clarament què s’esperava d’ells. A Antioquia de Pisídia, per exemple, Pau i Bernabé van dir amb valor als opositors jueus: «Era a vosaltres que calia predicar-vos primer la paraula de Déu; però com que la rebutgeu i vosaltres mateixos no us considereu dignes de la vida eterna, ens girem cap als pagans. Així ens ho ha manat el Senyor: T’he posat com a llum de les nacions, destinat a dur la salvació fins a la fi de la terra» (Ac. 13:14, 45-47). Des del segle primer, la part terrestre de l’organització de Déu està fent saber a les persones què ha fet Jehovà perquè es puguin salvar.\nELS SERVENTS DE DÉU SOBREVIUEN\n14. Què va passar a Jerusalem al segle primer, i qui va sobreviure?\n14 La majoria dels jueus no va acceptar la bona nova i no va escoltar quan Jesús els va dir que sobrevindria una calamitat a Jerusalem. Ell havia advertit el següent als seus deixebles: «Quan veureu Jerusalem encerclada per les legions, aleshores sapigueu que s’acosta la seva desolació. Llavors, els qui es trobin a la Judea, que fugin a les muntanyes; els qui es trobin dintre la ciutat, que en surtin, i els qui en siguin fora, que no hi entrin» (Lc. 21:20, 21). I va passar tal com Jesús havia predit. A causa d’una revolta dels jueus, els exèrcits romans liderats per Cesti Gal van cercar Jerusalem l’any 66 de la n. e. Però de sobte es van retirar, i això va permetre als seguidors de Jesús fugir de Jerusalem i Judea. D’acord amb l’historiador Eusebi, molts van creuar el riu Jordà cap a Pel·la, a Perea. L’any 70 de la n. e., els exèrcits romans liderats pel general Tit van tornar i van destruir Jerusalem. Ara bé, els cristians fidels van sobreviure perquè van fer cas de l’advertència de Jesús.\n15. Malgrat quines condicions es va estendre el cristianisme?\n15 A pesar que al segle primer els seguidors de Crist van patir dificultats, persecució i altres proves de fe, el cristianisme es va estendre (Ac. 11:19-21; 19:1, 19, 20). La congregació cristiana va prosperar espiritualment perquè tenia la benedicció de Déu (Prov. 10:22).\n16. Què havia de fer cada cristià per estar bé en sentit espiritual?\n16 Per estar bé en sentit espiritual, cada cristià s’havia d’esforçar personalment. Era essencial l’estudi diligent de la Bíblia, l’assistència regular a les reunions i la participació entusiasta en la predicació. Aquestes activitats van contribuir a la salut espiritual i la unitat del poble de Jehovà d’aquell moment, i avui dia continua sent així. Els qui pertanyien a les primeres congregacions cristianes, que estaven tan ben organitzades, es van beneficiar molt de l’ajuda que els superintendents i els ajudants de congregació oferien de bon grat (Fili. 1:1; 1 Pe. 5:1-4). I quina alegria devien sentir quan els superintendents itinerants, com ara Pau, visitaven les congregacions! (Ac. 15:36, 40, 41.) Hi ha moltes semblances entre la nostra adoració i la dels cristians del segle primer. Estem molt agraïts que Jehovà organitzés el seu poble abans i que també ho faci ara! *\n17. Què analitzarem en el següent article?\n17 Vivim en els últims dies i, a mesura que el món de Satanàs s’apropa a la seva fi, la part terrestre de l’organització universal de Jehovà avança cada cop més ràpid. Avances al pas de l’organització? Estàs progressant espiritualment? El següent article ens mostrarà com fer-ho.\n^ § 16 Consulta els articles «Los cristianos adoran con espíritu y con verdad» i «Siguen andando en la verdad» de La Torre de Guaita del 15 de juliol de 2002 (en espanyol). Per a una anàlisi més profunda de la part terrestre de l’organització de Déu d’avui dia, consulta el llibre Los testigos de Jehová, proclamadores del Reino de Dios.


El quart duel entre el Barça i el Liceo, el primer ‘match ball’ per als gallecs - FC Barcelona\nHomeSeccionsHoquei PatinsPrimer EquipNotíciesEl quart duel entre el Barça i el Liceo, el primer ‘match ball’ per als gallecs\nEl quart duel entre el Barça i el Liceo, el primer ‘match ball’ per als gallecs\nEl partit es jugarà en l’horari televisiu de dilluns a les 21.00 hores i serà retransmès en directe per Esport3 i Barça TV Els gallecs tenen la primera oportunitat per sentenciar el títol d’una OK Lliga de la qual són líders amb sis punts d’avantatge Si el Barça guanya, la distància s’escurçaria a tres punts a falta de dues jornades\nUn altre Barça – Liceo és a tocar. Serà el quart enfrontament de la temporada entre catalans i gallecs. Una nova ocasió per acostar-se al Palau a veure hoquei patins de primer nivell, una nova ocasió per viure de prop els nervis i la tensió d’un matx que podria decidir una Lliga.\nGuanyar sí o sí\nEl Liceo té més a guanyar que perdre. Porta sis punts d’avantatge al Barça i en cas de guanyar al Palau aquest proper dilluns a les 21.00 hores, ja tindria el títol a la butxaca.\nEls blaugranes, per la seva banda, saben que han de guanyar sí o sí per tractar de pressionar un Liceo al qual li quedarien dues jornades amb un partit a casa contra l’Igualada i el darrer, a la pista del Lleida Llista Blava. El Barça jugarà al Palau també la jornada 29, contra el Voltregà, i acabarà a Les Comes davant l’Igualada.\nEl precedent més recent, favorable\nEl Barça de Ricard Muñoz juga amb el factor mental del darrer enfrontament directe a favor seu. El 5-3 que va deixar fora de la Final a Quatre el conjunt gallec va fer molt mal a Riazor. Els barcelonistes saben com superar el conjunt que entrena Carlos Gil, saben com fer mal als Bargalló, Lamas i companyia, però també els tenen molt de respecte. Són el líder indiscutible de la competició i s’han guanyat aquest privilegi a pols.\nEl precedents dels tres partits anteriors, però, demostren una gran igualtat. A Riazor, en partit de Lliga de la primera volta del campionat, empat (2-2); a Riazor, l’anada dels quarts de final de la Lliga Europea, també empat (2-2), i al Palau, partit de tornada dels quarts de final de la Lliga Europea (5-3). Per tant, sí que és cert que el factor Palau pot ser important, però la igualtat demostrada en tots els partits entre ambdós conjunts fa pensar que el guió del matx de dilluns no variarà gaire.\nBarça - Benfica, at 16.00\nEl Barça - Benfica, a les 16h


Almirall reduirà les vendes a Espanya al 20% per les retalldes\nDescarta entrar en el segment de genèrics per l'escàs marge\nEl president d'Almirall, Jorge Gallardo, preveu que el pes espanyol en les vendes del grup baixarà de l'actual 50% al 20% en només quatre anys. Les retallades en sanitat i el pla internacional en són les raons.\nTONI GARGANTÉ BARCELONA. Actualitzada el 05/05/2012 00:00\n260x366 Imatge de la benvinguda que la Borsa de Barcelona va brindar als laboratoris Almirall ara fa una dècada. / XAVIER BERTRAL Imatge de la benvinguda que la Borsa de Barcelona va brindar als laboratoris Almirall ara fa una dècada. / XAVIER BERTRAL\nLa primera farmacèutica de l'Estat manté la seva velocitat de creuer fora del mercat espanyol. Espera que aquest any les agències nord-americana (FDA) i europea (Emea) aprovin els seus dos fàrmacs estrella: l'aclidini, un principi actiu contra la malaltia pulmonar obstructiva crònica, i la linaclotida, un medicament innovador contra la síndrome de l'intestí irritable amb restrenyiment.\nEl programa estratègic internacional ha representat que les exportacions, que fa només cinc anys suposaven el 30% del total, arribessin el 2011 al 50% de les vendes de 768,4 milions d'euros. Aquesta evolució no acaba aquí perquè el president del grup, Jorge Gallardo, va explicar ahir, un cop acabada la junta d'accionistes per aprovar els resultats de l'any passat, que "en tres o quatre exercicis el mercat espanyol suposarà només el 20%" de la facturació. "A Espanya tindrem una filial més", va sentenciar.\nA més de la internacionalització, les retallades en sanitat, l'exclusió de fàrmacs del pagament de la Seguretat Social i les baixades de preus han tingut també bona part de culpa. De fet, Gallardo va dedicar gran part dels seus parlaments a la junta a justificar els intents que ha fet l'empresa i la patronal Farmaindustria a convèncer els diferents ministres de la necessitat de mantenir el vigor del sector. "Des del 1997 hi ha hagut fins a 16 mesures restrictives", va destacar Gallardo, que també va parlar de l'efecte destructor que tenen les retallades en la investigació. "Les empreses internacionals només investiguen en les parts finals del medicament a Espanya, només en les fases III i IV, mentre que la indústria autòctona ho fem des de l'inici de la molècula. Jo m'he cansat de repetir això a tots els ministres. Però tots pensen només en el curt termini".\nNomés l'any passat, el mercat farmacèutic ha patit una davallada del 10%, fet que ha posat en perill 5.000 llocs de treball. Aquesta situació es va reflectir en el comptes d'Almirall, que va reduir les vendes un 12,9%. Els beneficis del 2011, que ahir va aprovar la junta amb un dividend de 0,18 euros per acció, van arribar als 84,16 milions, amb una caiguda del 29%. En tot cas, Gallardo va descartar entrar en el segment de genèrics (medicaments amb recepta fora de patent) "perquè deixen poc marge".\nEn el marcdel seu pla de reordenació de les fàbriques, Almirall va tancar l'any passat la de Sant Just Desvern, amb el trasllat de 100 treballadors als altres centres de Sant Andreu de la Barca i Reinbek (Alemanya). Gallardo va assegurar que les plantes ja estan preparades per assumir la producció de l'aclidini i la linaclotida.


29/01/2020 - 15.08 Actualitzat 29/01/2020 - 16.36\nEls republicans respecten la decisió del president i comparteixen les conclusions de la situació. En un comunicat emès després de la compareixença del president de la Generalitat, Quim Torra, ERC defensa la necessitat dels pressupostos i la taula de diàleg amb l'Estat.\n"Compartim les conclusions principals de la compareixença del president Torra: que al país li calen de manera urgent uns pressupostos que ja compten amb un suport parlamentari ampli i donen resposta als reptes i necessitats de la ciutadania, i, d'altra banda, que cal activar la via política posant en marxa la taula de negociació amb l'Estat."\nEn aquest escrit, ERC no entra a respondre els retrets i desqualificacions de Torra, tant com a socis de govern com a la presidència del Parlament, però sí que té clars els objectius i adversaris.\n"Seguirem treballant com fins ara en tots els fronts al servei de tot l'independentisme, amb lleialtat i responsabilitat, per seguir avançant cap a la República Catalana.\nI ho farem també tenint clar que el nostre adversari no és altre que l'Estat i la repressió amb què castiga el conjunt del moviment independentista."\n🔴 COMUNICAT d'@Esquerra_ERC sobre la compareixença del president de la Generalitat, Quim Torra\n Esquerra Republicana (@Esquerra_ERC) January 29, 2020\nLa cúpula del partit s'ha reunit durant tot el matí, i han parat només perquè el vicepresident, Pere Aragonès, anés al Palau de la Generalitat per assistir a la compareixença de Torra.\nCUP: "Crònica d'una mort anunciada"\nDes de la CUP veuen la convocatòria electoral com un fracàs que "no podem celebrar"; un fracàs que per ells ha estat "la crònica d'una mort anunciada" arran de les diferències entre JxCat i ERC.\n"Dos anys d'independentisme pragmàtic no ens han servit per avançar socialment ni anar cap a l'intdependentisme"\nNatàlia Sánchez ha assegurat que no entenen la decisió d'aprovar els pressupostos abans dels comicis. "Si un govern fracassa, què ens aporten un pressupostos fets per un govern fracassat", s'ha preguntat. Per la CUP els comptes "no responen a les necessitats de les classes populars ni a les necessitats del país".\nTambé han assegurat que "ens preparem per bastir una alternativa d'esquerra per fer front als reptes del país".\nComuns: oportunitat de govern progressista\nPel que fa la resta de grups parlamentaris, els comuns ha coincidit en bona part amb la postura d'ERC i també s'han mostrat d'acord amb l'anàlisi de la situació feta pel president, i comparteixen la necessitat de tirar endavant els pressupostos abans de convocar eleccions. La líder dels comuns, Jéssica Albiach, veu en aquesta convocatòria la possibilitat de ser decisius en un govern progressista.\n"El país està ara més a prop de superar les retallades, més a prop de deixar enrere una fórmula de govern esgotada, i més a prop d'un govern progressista. Hi ha dues opcions, continuar a l'ombra de JxCat o tenir un futur amb els comuns on siguem decisius."\nAlbiach ha volgut destacar la necessitat d'establir la taula de diàleg amb el govern de Sánchez i alerta que no s'utilitzi de forma partidista ni electoralista.\n"No vull pensar que ni els pressupostos ni la taula de diàleg seran utilitzats com a eines partidistes i electoralistes. Una taula de diàleg no s'ha d'abandonar mai. Torra ha fet bé d'acceptar la proposta de Sánchez."\nPSC: eleccions sense pressupostos\nEva Granados, del PSC, ha qualificat de "lamentable" la compareixença del president Torra, del qual ha dit que ha actuat més com a "notari i forense del seu projecte polític". I ha destacat que Torra "s'ha dedicat a desautoritzar el Parlament i els seus socis de govern".\nEls socialistes coincideixen en l'anàlisi de la situació però reclamen eleccions immediates sense aprovar uns pressupostos que no podran gestionar. El PSC confia a guanyar unes eleccions i "posar en funcionament uns nous pressupostos abans de l'estiu".\n"Constatem que tenim un president totalment desautoritzat, un govern trencat i una legislatura acabada i esgotada. La ciutadania té el dret a decidir qui ha de dirigir el país i no té sentit en aquest moment aprovar uns pressupostos amb un govern que no els podrà gestionar. Necessitem convocatòria immediata d'eleccions. I si guanyem ens comprometem a posar en funcionament uns nous pressupostos abans de l'estiu."\nGranados també ha estat taxativa, ha afirmat que no participaran en cap govern progressista on participin els independentistes.\nEl PSC no farà president un independentista. Catalunya necessita reconciliació, un govern que miri i pensi en tots els catalans. Portem vuit anys de govern que divideix. Amb aquesta recepta tenim el país paralitzat i la societat esgotada i necessitem girar full."\nSobre els pressupostos acordats entre el govern i els comuns, ha dit que no hi donaran suport.\nPP i Cs invoquen el 155\nCiutadans i PP han coincidit a no reconèixer Torra com a president i en conseqüència insten el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, a cessar Quim Torra i convocar eleccions. El portaveu de Ciutadans, Carlos Carrizosa, és clar i considera que la via per fer-ho és la del 155 perquè "exigeix un requeriment previ de complir les lleis" i després permet la convocatòria d'eleccions.\n"Dilluns, Ciutadans va ser el partit que va dir la veritat al ple del Parlament, ahir vam dir als presos el que molts sentien, i avui demanem a Pedro Sánchez que compleixi amb el seus deures, cessi el senyor Torra i convoqui eleccions aplicant la Constitució. Mentre Torra es faci passar per president nosaltres plantejarem les batalles jurídiques que faci falta i el govern espanyol no faci."\nSi no es fes així, consideren que totes les decisions que prengui el govern català i el Parlament podrien ser impugnades. Santi Rodríguez, del PPC:\n"La continuïtat de Torra al govern de la Generalitat posa en risc tots els acords que pugui adoptar un president que té el càrrec qüestionat. Nosaltres pensem que la pèrdua de la condició de diputat li pren la presidència de la Generalitat i, per tant, poden ser imputables."\nRodríguez també ha anunciat que han presentat un escrit al Parlament instant el president Roger Torrent a iniciar la ronda de contactes amb els partits per preparar una nova investidura.\nERC En comú PSC Cs PP Quim Torra Eleccions Pressupostos de la Generalitat Pedro Sánchez\nTraslladen els casos de morts d'ancians en residències a les fiscalies provincials\nCom hem arribat al divorci definitiu entre JuntsxCat i ERC?\nCarlos Baraibar / Eli Sort / Mariona Costa 02/04/2020


Ahir es va fer la reunió abans de constituir la Comissió de Festa Major | La Llagosta informa\nAhir es va fer la reunió abans de constituir la Comissió de Festa Major\nLa Comissió de Festa Major de 2019 es constituirà el dimecres 10 d’abril a les 19.30 h. Ahir a la tarda, hi va haver una primera reunió per copsar l’interès de la ciutadania i de les entitats de cara a formar part d’aquesta Comissió. A la trobada van assistir una dotzena de persones, la majoria representants d’entitats de la Llagosta.\nEl regidor de Cultura i Participació Ciutadana, Mariano García, i el d’Infància i Joventut, Fran Ruiz, van donar la benvinguda a les persones assistents. A la reunió d’ahir es va parlar sobre la missió de la Comissió de Festa Major i el seu funcionament. Com en anys anteriors, l’objectiu és treballar en dues subcomissions, la de cultura i la de joventut, que es reuniran de forma paral·lela.\nEl regidor de Cultura va recordar que la Comissió “té la finalitat de programar i posar sobre la taula propostes d’activitats per a la Festa Major. Els membres de la Comissió són els que decideixen la programació. Qualsevol persona que vulgui participar-hi només ha de venir el dia de la constitució de la Comissió”. Les reunions de la Comissió de Festa Major es faran amb caràcter quinzenal els dimecres a les 19.30 h a Can Pelegrí.


El Quintet de Metall ‘Al Vent’ estrena a Pego ‘Quintet nº5’ de Víctor Vallés – Ràdio Pego\nEl Quintet de Metall ‘Al Vent’ estrena a Pego ‘Quintet nº5’ de Víctor Vallés\nUna obra encarregada per l’agrupació pegolina per a celebrar el seu XXV aniversari que tindrà lloc en 2017. Esta peça serà obligatòria en la II Edició del Concurs Nacional de Quintets de Metalls ‘OndarAlVent’ que el celebrarà en gener a Ondara.\nEl passat divendres 17 de juny obria les Festes de Pego, musicalment parlant, el Quintet de Metall ‘Al Vent’ en un concert simètric que va comptar amb tres peces en la primera part i tres en la segona ─el públic va tenir regal final. En les dos parts el quintet va començar amb una peça clàssica, va continuar amb una moderna, «una comanda realitzada pel propi Quintet a algun compositor contemporani» i va finalitzar amb una composició lleugera, més concretament amb un tango, com va explicar a l’inici del concert Ferran Ferrando. Tot això en el marc incomparable que oferix el pati de la Casa de Cultura.\nEste concert va ser ben especial per als components del Quintet de Metall ‘Al Vent’, sobretot per als pegolins perquè, entre d’altres coses, «des de 2011» que no se’ls havia inclòs en el programa de Festes de Pego, però també perquè el repertori escollit pel Quintet incloïa una «estrena mundial», la de la composició especialment creada per a celebrar el seu XXV aniversari —que compliran en 2017— sota el títol de ‘Quintet nº5’ del jove compositor d’El Verger Víctor Vallés.\nRessaltava Ferran Ferrando que allò bonic d’este tipus d’estrenes és que «és música del segle XXI, no música de gent que s’ha mort fa molt de temps» i reivindicava la tasca del Quintet en eixe sentit, per escollir i encomanar música «del segle XXI, de gent que està viva i gent que és del terreny […] aconseguint dinamitzar el món de la música culta». Qualificava este tipus de música «a la que s’ha d’obrir molt als efectes perquè és com l’abstracció. Podríem dir que és el música més pura perquè és la més abstracta».\n‘Quintet nº5’ de Víctor Vallés està estructurada en tres moviments i, a més d’estrenar-la, el Quintet de Metall ‘Al Vent’ la va gravar perquè serà l’obra obligada en la II Edició del Concurs Nacional de Quintets de Metalls OndarAlVent que el celebrarà en gener a Ondara. I eixa gravació serà «el referent dels que s’inscriguen al Concurs». Nosaltres escoltarem només el primer dels tres moviments de què està composada ‘Quintet nº5’.\nEl del Quintet va ser un concert especial, amb una «barreja de modernitat i antiguitat, de cultisme i lleugerisme»; però on la qualitat que imprimixen músics professionals que estimen els instruments que toquen, gaudint i fent gaudir el públic «per damunt de tots els estils i les fronteres», va ser la nota dominant.\n← Dorsal 19 supera amb escreix el II Repte 24 hores running