ACN/ Pere Francesch Sitges 29-05-2019 14:28 Lectures 1622\nEl cartell de la 52a edició del Festival de cinema de Sitges, el 29 de maig del 2019 . ACN\nEl Sitges – Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya 2019, que se celebrarà del 3 al 13 d’octubre, celebrarà el 40è aniversari de 'Mad Max. Salvajes de autopista', de George Miller. Aquesta efemèride ha inspirat el cartell, una retrospectiva i el llibre oficial del Festival. El director del certamen Àngel Sala també ha anunciat la retrospectiva 'Apocalypse domani' que recollirà títols clau de l’exploitation italiana de ciència ficció desenvolupada a finals dels anys 70 com a conseqüència de l’èxit de títols nord-americans com 'Star Wars', 'Alien' o '1997: Rescate en Nueva York', però sobretot de les dues primeres entregues de 'Mad Max'. Així mateix, també s'homenatjaran els 40 anys de la icònica pel·lícula 'Alien, el octavo pasajero', de Ridley Scott,\nSala ha recalcat que 'Mad Max' es va convertir en "una pel·lícula mítica" quan es va estrenar 40 anys. "Va ser una sorpresa per a tots els aficionats perquè tenia un contingut de violència i acció molt diferent al que es portaven a l'època i arribava d'Austràlia, una cinematografia emergent", però que no era molt coneguda. El director ha destaca que volen parlar també del 79 amb pel·lícules de violència urbana com 'The Warriors' o 'Mad Max'.\nEl director del certamen ha recordat l'impacte que va tenir en ell veure 'Mad Max'. "Jo tenia 15 anys i ens va impressionar l'escena d'un nen petit corrent per una autopista i perseguit per cotxes. Em va impactar la increïble direcció de les escenes d'acció per part de George Miller".\nEl Festival de cinema de Sitges dedicarà una retrospectiva als títols clau de 'l'exploitation italiana' de ciència ficció i portarà per nom 'Apocalypse domani'. Són títols que van ser influïts per cintes nord-americanes com 'Star Wars', 'Alien', '1997: Rescate en Nueva York' i les dues primeres entregues de 'Mad Max'. El festival ha assenyalat que van ser productes pensats per al mercat internacional, que en alguns territoris van assolir un enorme èxit comercial, dirigits per veterans del cinema de gènere italià com Enzo G. Castellari ('1990, Los guerreros del Bronx', 'Los nuevos bárbaros'), Joe D'Amato ('Bronx lucha final'), Sergio Martino ('2019, tras la caída de Nueva York'), Lucio Fulci ('Roma año 2072: Los gladiadores') o Luigi Cozzi ('Contaminación: Alien invade la Tierra').\n'Apocalypse Domani. La década dorada de la exploitation italiana de ciencia-ficción (1977-1990)' és el títol del llibre oficial del Sitges 2019 que, sota la coordinació d'Ángel Sala, veurà la llum el proper mes d'octubre. Aquesta serà la segona col·laboració entre el Festival i Editorial Hermenaute, després de la publicació l'any passat de l'assaig 'Michele Soavi. Cineasta de lo macabro'. El llibre analitza el fenomen de 'l’exploitation italiana' des de la perspectiva del gènere de la ciència ficció, repassant els seus precedents, els seus continguts i l'impacte que van suscitar aquest tipus de produccions.\nPel que fa al cartell que s'ha donat a conèixer aquest dimecres, Sala ha recalcat que inclou tots els elements de la saga de 'Mad Max' i a aquest tipus de cinema on hi apareixen cotxes, el desert, l'apocalipsi i la destrucció. "El cartell connecta amb el món de 'Mad Max' i el cinema 'exploitation' italià".\nEl Festival de cinema de Sitges ha creat Fantastic 7, conjuntament amb el Marché du Film del Festival de Cannes i el fundador de Blood Window, Bernardo Bergeret. Com ha recalcat el certamen, es tracta d'un fòrum destinat a fomentar el talent dins de la indústria del gènere i afavorir la seva connexió amb socis comercials potencials. Fantastic 7 va celebrar la seva primera edició a la passada edició del Festival de Cannes.\n3Bacardí tanca el museu de Sitges\n4TV3 retira un capítol de la producció 'X, la sèrie' on les Tres Bessones parlaven del clítoris\n9El Penedès i el Garraf s'omplen de llibres i roses per la diada més esperada de Sant Jordi\n10Les Comparses de Vilanova es traslladen a les xarxes i volen ser protagonistes de les eleccions


La Palafrugellitat | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nA l'estiu, les carreteres de Palafrugell es col·lapsen. És l'única ocasió en la qual es poden veure Porches Cayenne en una cua. A l'hivern, torna a ser una platja ignota\n31 JUL 2016 - 22:11\tCEST\nMolaria començar dient que Palafrugell va ser fundat entre les lleres del ric Pala i el riu Frugell. Però a l’Empordà els rius són com tot a l'Empordà, o són bèsties o no n’hi ha. I aquí, doncs, no. En absència de rius forts, començaré pel principi. Al principi, com deuen recordar, hi havia el no-res. Hi ha una estela que ho testifica. A Llafranc, Palafrugell DF, s’hi va trobar una estela funerària, que va escriure o va manar escriure una dona. Fugia amb vaixell, amb el seu marit, de la Gàl·lia –la Síria del segle II– i les seves carnisseries religioses. El marit va morir en el periple. Es van aturar a Llafranc, per enterrar aquest home a la sorra i sortir rabent. L’estela parla d’amor constant més enllà de la mort –“perquè un dia jo pugui veure el paradís / la meva llum, la meva guia, has de ser tu”–. Pel mateix preu, l’estela i la dona descriuen on van deixar aquest home per sempre. “En aquest tros de platja ignota”. En el no-res.\nEl no-res aquell, ara se sap, era ple d’ibers indigets. I de romans. Escipió va desembarcar uns quilòmetres més amunt. Segons el Talmud, totes les ànimes futures eren dins d’Adam i d’Eva, d'aquí la transcendència dels seus actes. De manera que cal suposar que dins d’Escipió hi eren totes les llengües peninsulars, Gürtel, el cas Palau, el Procés i la reforma gore del Tribunal Constitucional. Segons Pla, l’Empordà és estrictament romà. Els seus habitants són romans 2.0 i no parlen català, sinó llatí. L’empordanès, amb les seves terminacions en ut, fa, això és cert, la sensació que és una llengua de romans emprenyats. Aquestes opinions de Pla, tan excessives, confirmen, tal vegada, un dels dos caràcters empordanesos. El bonic i lluminós. N’hi ha un altre. Apagat, tristot, gris. En ocasions, els uns es casen amb els altres i creen un tipus de matrimoni que només existeix a l’Empordà i a la mitologia –Hades i Persèfone–.\nPla, el gran autor de Palafrugell, és el gran codificador de l’Empordà. En el seu moment va codificar coses que no ja no existeixen, com el paisatge. Quan tenia visita masculina o mixta –les visites femenines, segons sembla, rebien un altre protocol, menys paisatgista–, les portava a Sant Sebastià, ermita i far des del qual es veu el que Pla denomina “l’Empordanet” –un petit triangle que s’estén des de Palafrugell fins a Sant Feliu, l’essència de l’Empordà–. Els feia contemplar el paisatge i, després, exclamava, extasiat, alguna cosa com: “Mireu quanta propietat parcel·lada.” Pla, per cert, és la pera. És dels pocs autors del segle XX que aporten una sensibilitat solucionada, el gran problema de la literatura i, si em forceu, de la societat catalana. Una societat sense la sensibilitat solucionada –sense la capacitat de verbalitzar els seus gustos, és a dir, la seva individualitat– és una ganga per al governant planetari. Anyway. Pla va viure tant que va tenir temps de ser socialista, noi Cambó, falangista o admirador de la propietat parcel·lada. Si hagués viscut una hora més, hauria estat fundador del Partit Demòcrata Català. A Palafrugell hi ha la casa on es va criar. I el Mas Pla –Llofriu–, on es pelava de fred als hiverns. Fi del fragment Pla.\nDes del segle XVIII, Palafrugell va viure un fenomen determinant. El suro. Als inicis va ser la pera. Una revolució industrial en què es podia participar només amb un ganivet. Diuen que la revolució industrial dolça va ser la francesa –a França treballaven 12 hores al dia, menys, per tant, que a Anglaterra–. Aquí treballaven unes 6 hores. I els diumenges i els dilluns feien festa. És el “fer dilluns”, no anar a treballar per la cara. Una cosa possible quan eres, gràcies a un ganivet, el teu propi cap. Encara avui, a l’hivern –a l’estiu, no; l’estiu és, gràcies al turisme, una mena de revolució industrial anglesa–, els dilluns no obre ningú. Els tapers, aquests paios amos d’ells mateixos, que treballaven sense màquines, contractaven algú que els llegís a la feina. Gràcies a aquestes lectures es van fer republicans federals. És a dir, anarquistes. Van proclamar l’Estat. Empordanès. El Cantó de la Bisbal. Al segle XIX, o al XXI, quan algú tenia la sensibilitat solucionada i volia un estat, no s’enrotllava i el feia. Pim-pam.\nEls tapers els dilluns anaven a la platja, amb la família. Feien un arròs i cantaven. Cantaven havaneres. Quan no estaven amb les seves famílies cantaven cançons de putes, avui desaparegudes, fins al punt que a Calella fan un festival d’havanerezzzzz, però no de cançons de putes. Aquest festival és el punt de partida de l’estiu. A l’estiu, les carreteres de Palafrugell es col·lapsen. És l’única ocasió a la vida en què es poden veure Porches Cayenne en un embús. A l’hivern torna a ser una platja ignota. Un lloc on persones amb la sensibilitat solucionada tenen problemes amb la propietat, parcel·lada o no. On quedes a sopar amb els teus amics i et surt aquesta llengua de romà emprenyat. És el meu país. L’adoro.\nMenjar, dormir i veure a... Palafrugell\nLLOCS PER MENJAR:\nCasamar, a Llafranc. Moltíssimes estrelles Michelin, i un menú degustació empordanès R+D per tornar-se boig. La carta de vins fa especial incís en els de l'Empordà.\nCou-Cou, a Mont-ras, a pocs centímetres de Palafrugell. Un altre accés cap a la cuina empordanesa/la sensibilitat solucionada. I un altre preu. Cuina tradicional empordanesa, en un local senzill i semblant als de la meva infància, abans que tothom és tornés local, i els nens deixessin de córrer entre els taules.\nHostal l'Estrella, carrer de Quatre Cases, Palafrugell. El pati, oblidat, s'ha transformat recentment en una experiència divertida, entre la terrassa i el chill-out. Mola. Molt. Serveixen aperitius i còctels. I la possibilitat de veure com els turistes es cremen d'un dia per l'altre.\nQUÈ CAL VEURE:\nLa Plaça Nova. L'epicentre del palafrugellisme. Una plaça amb aquest punt francès de l'Empordà. Aneu a fer un beure a El Fraternal, un Centre Fraternal edificant quan la fraternitat existia i possibilitava edificar edificis.


by Jordi Tardós | juny 21, 2017 | Opinió\nRecordo clarament la construcció de la universitat i el nom que van posar-li: Universitat Autònoma de Bellaterra (UAB). Repeteixo, de Bellaterra. Va ser de Bellaterra durant molt de temps.\nHan passat molts anys. Han passat moltes coses. I ara el nom és Universitat Autònoma de Barcelona. Barcelona ven. És reconeguda internacionalment. Fins i tot d'altres universitats amb la Universitat Politècnica Catalunya (UPC) quan vol promocionar-se, utilitza el nom d’UPC-Barcelona. És el que es coneix a l'estranger… Una vegada més, Barcelona ven.\nSí, d'una manera intel·ligent, la universitat ha adoptat i utilitzat el nom de Barcelona, molt intel·ligent també seria que Cerdanyola utilitzés el nom de Bellaterra.\nMal que ens pesi, Cerdanyola no té una identitat ben definida. Cerdanyola no té un símbol. El nom de Cerdanyola no s'ha promocionat, no s'ha treballat. Perdoneu, però Cerdanyola costa d’ubicar.\nSeria però intel·ligent que s'aprofités de Bellaterra. Bellaterra és i es coneix com a “Vila Educativa”.\nA Bellaterra hi ha moltes escoles i de diferents tipus: l'institut Pere Calders, ‘escoleta' Bellaterra, Ramon Fuster, escola Waldorf-Steiner El Til·ler, La Vall, Viaró, la Llar d'en Pitus i voltants com l’Àgora, escola Thau, Gimbernat i Tomàs, … fins i tot té una Universitat!\nSi Bellaterra està dins el municipi de Cerdanyola, i el seu nom és més rellevant, per què no utilitzar-ho? Seria intel·ligent.


La mala companya | Anna Masnou Psicologia\nLa mala companya\n15 març 2021 15 març 2021 Anna\nQuan arriba a la teva vida, algunes vegades és a poc a poc, fa algun dia una visita, un altre dia una altra fins que finalment decideix instal·lar-se. En altres ocasions és pràcticament de manera immediata que no saps com i ja la tens a casa vivint.\nHi ha cops que la seva presència es deixa notar en petites coses i d’altres que sembla que ho envaeix tot com si fora d’ella no exitís res més i el teu pensament li pertangués per complert.\nAlgunes vegades ets conscient de per quina raó t’ha escollit, i d’altres no en tens ni la més remota pista de saber perquè rediantres és amb tu.\nPerò sigui com sigui, és una mala companya de pis. Ho és i no n’hi ha dubte. Des que ella viu amb tu, sents una mena d’opressió al pit, com un pes que fa que sembli que l’aire que respires sigui molt dens; fa que se t’acceleri el cop, fins i tot de bon matí quan el que t’hauries de sentir és descansat; fa que et passis el dia mirant a banda i banda sentint una mena de pes a les espatlles i amb la sensació que d’un moment a l’altre saltarà l’alerta; no et deixa dormir, o et desperta a mitja nit i et manté en vetlla; no et deixa menjar o a vegades et fa sentir una gana voraç; et deixa sense forces i alguna vegada fins i tot t’impedeix sortir de casa. És una mala companya i no et respecta, i no saps pas com fer-la fora.\nÉs tal el desconcert i la necessitat imperiosa de fer-la fora, fins i tot et sents temptat de si et veu begut o drogat, potser marxi, però s’espera, i un cop et passa l’efecte allà te la trobes esperant-te de nou. Intentes ignorar-la, mira el mòbil o la tele, o l’ordinador, mirar el que sigui amb tal de no veure-la, però ella, que és una companya sense pressa, tan aviat com apartes la vista de la pantalla, allà està expectant de nou.\nAquesta mala companya es diu ansietat, i ben cert que un cop ha entrat a la teva vida, no és fàcil fer-la marxar. Però es pot. No sense esforç, però es pot. I com fer-ho?\nDoncs primer de tot, i per sorprenent que sembli, agafar-la per banda, mirar-se-la de cara i acceptar que hi és: Hola, bon dia m** p*****, no sé perquè recoi has vingut, però ets aquí, és un fet! Ets aquí ara, ets aquí de moment, després ja veurem qui té l’última paraula. Després, deixar-li clar que tot i que la tens compte, encara et tens més en compte a tu mateix, i que en els propers dies és el que et penses dedicar a fer, fer coses que et connectin més amb tu i menys amb ella. Fer coses que de sobte no li deixin que controli el teu cos, prendre-li el poder que exerceix sobre tu. Respondre-li amb fermesa quan les seves preocupacions et ressonin al cervell, ja no penses callar més, no li penses cedir aquest espai.\nI així, a poc a poc, quan et vegi tan decidit, quan et vegi fer tantes coses, quan vegi que se li va fent petit l’àmbit de poder que té, es començarà a cansar, li agradarà cada cop menys viure amb tu. Al principi marxarà només de tant en tant, però a poc a poc, les seves absències seran més llargues i cada cop més freqüents, llavors algun dia passarà la nit fora de casa i fins i tot et sorprendràs. Algun dia de nou tornarà a dominar tot, no sempre marxa a la primera, però si veu que tot i tornar no t’has rendit, es cansarà i tornarà a marxar. Després ja veuràs que passarà periodes mes llargs, perquè aquestes coses que has après a fer, no li agradaran ni li interessen, i al final vindrà només de tant en tant de visita com aquell parent llunyà. Fins i tot potser hi haurà moments que semblarà que ha deixat d’existir. Cert és que se li dóna bé treure el cap de tant en tant, especialment quan alguna cosa no rutlla i ella es pensa que és casa seva, però amb tantes maneres que has trobat de fer-li incòmode, sap que no es podrà quedar massa temps.\nI és que en el moment actual l’ansietat ha estat una companya que s’ha ficat en moltes cases, i que tots mereixem poder viure sense ella, perquè a la casa on s’hi fica ella, el benestar sembla que no hi tingui habitació. Algunes d’aquestes coses que pots fer per desfer-te d’ella i que no li agraden, les trobaràs en forma de tècniques autoaplicades al llibre De l’ansietat al benestar que tan pots trobar a amazon com a llibreries de la comarca d’Osona.\nPrevious Post Previous post: Un dia més, un dia menys.\nNext Post Next post: Allò que no diem


Endinsa’t i implica’t en els boscos madurs amb Sèlvans – Jo sóc donant ambiental\nInici / Sèlvans / Endinsa’t i implica’t en els boscos madurs amb Sèlvans\nL’Associació Sèlvans treballa per conservar els boscos centenaris, aquells més madurs i de més alt interès ecològic, que representen el “nucli antic” dels boscos, com a patrimoni natural únic i irreemplaçable, segons l’entitat.\nPer tal d’aconseguir-ho, Sèlvans aplica mecanismes de corresponsabilització i implicació de la societat, en especial l’entesa amb la propietat forestal i la custòdia del territori. També desplega la valorització dels serveis ecosistèmics d’aquests tresors forestals, inclosos els relacionats amb la salut i el benestar de les persones.\nSèlvans ha implementat a Catalunya una xarxa pilot de 7 boscos amb funcionalitat terapèutica on s’ofereixen “banys de bosc”.\nPer fer una donació a l’Associació Selvans contacta amb Donant ambiental a info@xcn.cat o trucant al 93 886 61 35.


Holiday Home Parthenonas - 03 Chalkidiki Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHoliday Home Parthenonas - 03Sitònia, Chalkidiki, Grècia - Veure al mapaHoliday Home Parthenonas - 03Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Chalkidiki, Holiday Home Parthenonas - 03 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday Home Parthenonas - 03 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Chalkidiki. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes. L'ambient de Holiday Home Parthenonas - 03 es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com pesca. Holiday Home Parthenonas - 03 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Chalkidiki.


Ràdio Sarrià 87.6 F.M.: L’Ajuntament de Girona rep el fons documental del poeta Josep Tharrats i Vilà\nL’alcalde de Girona, Carles Puigdemont, ha presidit aquest matí l’acte de donació del fons documental del poeta gironí Josep Tharrats i Vilà. El seu nét, Joan Tharrats i Ral, ha estat el responsable de la donació per part de la família. “Tenim una ciutat que feliçment compta amb ciutadans que hi viuen o hi estan arrelats que volen contribuir a explicar la història de Girona a les generacions futures. Amb la donació d’avui, a més, reforcem els vincles de Tharrats amb la ciutat”, ha afirmat l’alcalde. El fons està constituït principalment pels textos originals de l’obra literària del poeta, a més de correspondència i documentació personal elaborada entre els anys 1900 i 1970. “El meu pare guardava tota aquesta documentació de l’avi a Cadaqués i vam pensar que seria bo que fes servei per als estudiosos i per donar a conèixer una part de la història de la ciutat”, ha assegurat el nét de Tharrats. Juntament amb aquesta documentació, part de la seva biblioteca ingressarà també a l’Arxiu Municipal de Girona, així com un retrat de l’esposa de Tharrats, Càndida Vidal, àvia del donant, que probablement sigui obra de Josep Morell i Macias, tal com ha explicat el cap del Servei de Gestió Documental, Arxius i Publicacions de l’Ajuntament de Girona, Joan Boadas. Boadas ha explicat també que el fons recull “uns 5.000 sonets del poeta, que en feia un cada dia”, molts dels quals inèdits.\nJosep Tharrats i Vilà (Girona, 1886 – Barcelona, 1975) va néixer al carrer de la Rutlla de Girona però va viure principalment al carrer Nou. Regentava una empresa de fabricació de mosaics de ceràmica i rajoles, i combinava la seva feina en la indústria amb la seva vocació d’escriptor, especialment de poesia.Al llarg de la seva vida va publicar una vintena de llibres i va deixar més de cinc mil sonets inèdits. La seva poesia s’inscriu en el pas del Modernisme al Noucentisme. Entre els seus poemes destaquen Les ofrenes espirituals (1924, amb pròleg de Gabriel Alomar), Els èxtasis (1932), Tàlem (1934) o Hores mediterrànies (1948). A més de poeta fou un gran dinamitzador de la vida cultural a la ciutat de Girona durant les primeres dècades del segle XX. Va promoure la música a la ciutat i va sufragar visites i concerts de músics com Enric Granados, Juli Garreta i Pau Casals. Va fundar i dirigir la revista Cultura i va ser director del mensual Armonia i dels fulls satírics Flirt i Les Voltes.


Josep Ginesta i Vicente - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJosep Ginesta i Vicente (Sant Antoni de Vilamajor, 21 de juny de 1968) és un polític, professor i professional català de les relacions laborals, seguretat social i gestió de persones a les organitzacions.\nJosep Ginesta en un acte sobre pensions a l'Ametlla del Vallès\n21 juny 1968 (52 anys)\n14 gener 2014 – 16 novembre 2020\nEsquerra Republicana de Catalunya (1998–)\nDiplomat en Relacions Laborals per la Universitat Ramon Llull i Grau en Relacions Laborals i Recursos Humans per la UFV. Ha cursat un postgrau en Dret Processal a la URL i un Màster en Negociació i Influència a la Universitat de Califòrnia - Berkeley.\nHa estat Director de l'Àrea Laboral, d'Organització i Persones a Gesdocument i Gestió Sau (Grup CuatreCases). Anteriorment havia exercit càrrecs relacionats amb la gestió de persones i el treball a empreses com RibéSalat o a la Universitat Oberta de Catalunya, amb àmplia experiència en la negociació col·lectiva i de conflictes també a nivell internacional. Compatibilitza la seva activitat professional amb la docència, com a Professor a la Universitat Ramon Llull en matèries com el Dret Social i la gestió de persones a les organitzacions.\nEn l'àmbit acadèmic ha estat professor de relacions laborals, dret del treball i de la seguretat social, negociació i gestió de conflictes i persones a la Universitat Ramon Llull, a la Universitat Politècnica de Catalunya i a l'Escola Universitària Ceura. A més, ha estat col·laborador en diversos programes de Catalunya ràdio com "El Suplement" o "La Vida". És autor entre d'altres de l'assaig 'Treball i Transició Nacional, una oportunitat', una aproximació a un nou model productiu i de mercat de treball per al qual el Procés Català és una oportunitat per a assolir-ho.\nMilita a ERC des de l'any 1998. Des de l' inici de la seva militància, ha participat activament en la Sectorial de Treball, Autònoms i Economia Social. És membre de l' Institut d' Estudis Econòmics i Socials de la Fundació Josep Irla. Assessor al Parlament de Catalunya fins al 2003, va participar com a expert en l'Acord Estratègic per la internacionalització de l'economia catalana.\nVa ser assessor tècnic del Grup Parlamentari d'Esquerra al Congrés dels Diputats en Política Social, Treball i Autònoms. Va ser membre de l'Executiva Nacional d'Esquerra Republicana, com a secretari nacional de Política Econòmica i de Política Social (2008-2011). Abans de ser nomenat secretari general, fou designat com a expert per assessorar el Govern de la Generalitat de Catalunya en matèria de Seguretat Social.\nDes de 2016, va ser Secretari General de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, ha estat Director de Recursos Humans de la Universitat Oberta de Catalunya. Va ser secretari general del Departament de Treball, fins que cessà en el càrrec el 16 de novembre del 2020, i fou substituït per Oriol Amorós.\nGinesta i Vicente, Josep. Treball i Transició Nacional. Una oportunitat. Barcelona: Fundació Irla, 2013, p. 94.\n«Cacera a la subcontractació». Diari Ara.\n«Treball propone sanciones por 5,7 millones a Telefonica». Expansion.\nRescatant el mite de la flexiguretat. El model danès de mercat de treball. Eines. Fundació Irla</ref>\nLa qualitat del treball a Catalunya. Relació amb el futur del benestar i de les pensions. Congrés Economia i Empresa. Col·legi d'Economistes\n«Lluita contra el frau laboral». CCMA - TV3 - Els Matins.\nEl sistema de prestacions socials a Catalunya. Revista d'Economia 103. Departament de Vicepresidència, Economia i Hisenda.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Ginesta_i_Vicente&oldid=26474475»\nDarrera modificació: 25 feb 2021 a les 21:57\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 feb 2021 a les 21:57.


L’òrfena (Hoffmann von Fallersleben, set by (Ludwig Deppe, Franz Paul Lachner, Robert Schumann)) (The LiederNet Archive: Texts and Translations to Lieder, mélodies, canzoni, and other classical vocal music)\nCAT Catalan (Català) (Salvador Pila) , "L’òrfena", copyright © 2020, (re)printed on this website with kind permission\ni tot s’alegra,\njo abaixo tristament els ulls,\nella no arriba per a mi.\nQuè representa per a mi, pobre infant\nl’esclat i l’esplendor de la primavera?\nCar si jo entrellaço flors\nés per a una corona de morts.\nAi, cap mà em condueix\na la casa del pare\ni cap mare obre els seus braços\nEls he vist anar-se’n tots dos\ni amb ells la meva felicitat.\nTan sols resta el sofriment\nper a mi en aquest món.\nOh cel, retorna’m\nel que el teu amor em donà,\nsi abaixo els ulls cap a terra,\nnomés veig la seva tomba.


La vida sense ell – Club de Lectura Escola Montagut\nPart of the Lectura programada series:\nLa vida sense ell | Isabel-Clara Simó\nCom seria una vida sense por i sense submissió? Com seria la vida sense ell? Mercè comença a jugar amb aquesta idea immersa en l'infern del dia a dia: «És a tot arreu, té sempre la mirada damunt meu. És l'amo».\nAnul·lada per un home que la sotmet a humiliacions constants, quan neix el seu fill, pren una decisió abans inimaginable. Trenta anys després, és en Mateu, el fill del matrimoni, qui reviu aquell passat terrible a través del diari de la mare. Horroritzat, assisteix a la relació turmentosa de les persones que li van donar la vida i descobreix una veritat que li sacseja l'ànima. I és que, en morir, la mare li ha deixat 248 rellotges i una confessió d'assassinat.\nDesprés de vuit edicions i d'haver-se consolidat com un dels llibres més llegits d'Isabel-Clara Simó, l'autora ens ofereix aquesta acurada reescriptura en homenatge al seu Alcoi natal. Com a resultat, la novel·la ens sorprèn de nou amb una força renovada i una trama poderosa i vigent.


educació Archives - Olot TelevisióOlot Televisió\nNotícies de la categoria\t"educació"\nEls 254 alumnes que s’han examinat de la selectivitat a l’Institut la Garrotxa s’acomiaden de les proves d’accés a la universitat\neducació, Garrotxa, Notícia destacada, Notícies\nRedacció - Olot - Publicat a les 13.00\nLa selectivitat arriba aquest dijous a la seva fi. Aquest matí a l’Institut La Garrotxa ja s’han pogut escoltar els primers crits d’eufòria d’estudiants que ja havien acabat les proves d’accés a la universitat (PAU). Dels 254 alumnes de Segon de Batxillerat que s’han examinat a Olot, 206 eren garrotxins i 48 del Ripollès.\nAquest dissabte 550 nens i nenes participaran al torneig de futbol ‘Som Valors’ organitzat per Somara Associació\neducació, Esports, Garrotxa, Notícia destacada, Notícies\nLes instal·lacions de l’Escola de Futbol Garrotxa acolliran aquest dissabte el torneig de futbol ‘Som Valors’ de Somara Associació. L’esdeveniment continua l’essència del ‘FutBiot’ que ja es va celebrar dos anys. La participació d'enguany serà: 53 equips, 20 escoles, més de 550 participants, i més de 60 voluntaris i voluntàries.\nEl Pla Educatiu d’Entorn (PEE) d’Olot promou la cohesió social i l’ús de la llengua catalana\neducació, Notícia destacada, Notícies, Societat\nRedacció - Olot - Publicat a les 15:15\nÚltima actualització 07 juny 2018\nEl Pla Educatiu d’Entorn d’Olot és una iniciativa que es va iniciar per un conveni entre Ensenyament i el consistori olotí. La proposta desplega múltiples activitats esportives, de lleure i de caire social a la ciutat. Totes elles amb l’objectiu de promoure la cohesió social i l’ús de la llengua catalana.\nLa Fundació Maria Rosa Sans concedirà una beca anual de 10.000 euros a un alumne que s’iniciï a la universitat\neducació, Garrotxa, Notícia destacada, Notícies, Societat\nRedacció - Olot - Publicat a les 11:00\nÚltima actualització 29 maig 2018\nEl Consell Comarcal va acollir aquest dilluns l’acte d'obertura de convocatòria d’una subvenció de 10.000 euros adreçada a estudiants de Segon de Batxillerat de la Garrotxa. Està impulsada per la Fundació Maria Rosa Sans de Noel, i té l’objectiu de permetre que alumnes amb talent i una situació econòmica difícil puguin estudiar a la universitat.\nL’Escola d’Art d’Olot renovarà els lavabos i millorarà el paviment durant aquest estiu\nÚltima actualització 11 maig 2018\nL’Escola d’Art engegarà el mes de juny una nova actuació de millora al seu edifici. Les obres de 150.000 euros finançades per l’ajuntament consistiran en renovar els lavabos del primer pis i de la planta baixa, i una millora de part del paviment. Per la seva banda, la Generalitat destina 250.000 euros per la renovació de la instal·lació elèctrica i l’adequació de l’edifici.


Labora gestiona 90 llocs de treball de l'empresa valenciana Power Electronics\nLes ofertes estan disponibles en el portal Punt Labora\nLabora, el Servei Valencià d'Ocupació i Formació gestiona, a través del seu portal d'ocupació 90 ofertes de treball de l'empresa valenciana Power Electronics. La multinacional espanyola, amb més de 2.000 empleats i presència en més de 50 països, segueix en creixement. L'empresa, dedicada a les energies renovables, es troba en cerca de personal tècnic que seleccionarà a través de Labora.\nAmb aquesta oferta d'ocupació, l'empresa tecnològica valenciana reforça la seua posició en el mercat i aposta per incrementar la seua plantilla en les instal·lacions situades en Lliria. Power Electronics redobla les seues ofertes d'ús de perfils elèctrics i mecànics per a l'àrea de producció. L'empresa busca especialment cobrir posicions en el seu departament de qualitat en el qual requereixen incorporar a més de 15 tècnic/as de Testatge Elèctric amb formació superior en electricitat.\nEn concret, les ofertes d'ocupació que Labora ha publicat en el seu portal de l'empresa tecnològica són les següents:\n- Operaris/as de *picking, d'inventari i de qualitat\n- Tècnics/as de manteniment industrial per a *higueruelas i per a *llíria\n- Operaris/as mecànics i elèctrics\n- Tècnics/as teste elèctric\nLes persones interessades poden postular-se entrant en portal d'ocupació Punt Labora i filtrant a través de la paraula "power" en el lloc.\nCada dia són més les empreses valencianes que confien en Labora i en el seu portal d'ocupació Punt Labora per a gestionar les seues ofertes d'ocupació. Així, les persones en cerca d'ocupació poden trobar en l'actualitat prop de 2.500 ofertes d'ocupació a les quals accedir o postular-se.\nCal recordar que Labora ofereix l'únic portal d'ocupació que ofereix la seguretat que les dades de les persones que es postulen són prèviament acreditats, la qual cosa ofereix confiança a les empreses.\nComunitat Valenciana Labora llocs de treball ocupació Oferta Operaris Power Electronics Tècnics treball


Comencen les obres de l’hotel de l’antiga Henkel | betevé\nComencen les obres de l’hotel de l’antiga Henkel\nredacció web | dimarts, 14 de juny del 2016, a les 21.27\nJOSEP SERRA, president de l'AV Camp d'en Grassot "Nosaltres el turisme ni el veiem. Sí que hi ha altres zones de la ciutat que estan sobresaturades, però nosaltres des del punt de vista de barri el necessitem, el turisme." HÉCTOR PANIZO, Gràcia cap a On Vas? "Un hotel d'aquestes característiques al costat de la Sagrada Família amb una saturació turística bestial, al costat de la vil·la de Gràcia. Ens preocupa molt l'enderroc d'un edifici que no li passa res i per això hi estem totalment en contra."\nL’edifici Henkel situat al carrer de Còrsega, número 480, projecta un hotel de quatre estrelles superior amb 182 habitacions. Tot i que en un primer moment semblava que la moratòria del nou mandat podia aturar la construcció de tots els allotjaments turístics durant el procés de reflexió i participació per redactar una regulació, l’Ajuntament no ha pogut aturar 55 projectes, dels quals 48 són hotels. L’hotel que els promotors volen construir a l’antiga seu de la fàbrica és un d’aquests casos.\nEl veïnat proper al futur edifici es troba dividit. Des de l’Associació de Veïns del Camp d’en Grassot diuen que mai no s’han oposat a la construcció d’aquest nou hotel i que veuen amb bons ulls l’inici de les obres. En canvi, altres entitats veïnals com l’Assemblea de Barris per un Turisme Sostenible o Gràcia cap a On Vas? critiquen que en aquest espai s’hi ubiqui un hotel.\nDe fet, ja fa temps que estan realitzant accions de protesta perquè l’Ajuntament aturi el projecte. Les entitats veïnals es mostren preocupades, ja que creuen que les obres poden malmetre els edificis contigus i que l’hotel saturarà el barri de turistes, per la seva proximitat amb la Sagrada Família.\nDiverses entitats veïnals reclamen al govern que endureixi el pla d’allotjaments turístics\nERC i CDC critiquen que Iglesias no vegi el referèndum com una línia vermella\nAcusacions creuades d’En Comú Podem, ERC i CDC\nCatalunya, l’economia i els pactes centren el debat a quatre\nBatet veu “més facilitat” per pactar amb Units Podem que amb C’s i Domènech ho celebra


Restaurant Celler de L’Aspic (Falset, Priorat) - Ramon Roset\nHome Restaurants Restaurant Celler de L’Aspic (Falset, Priorat)\nDe vegades, les coses que no planifiques són les que surten millor. I també hi ha dies en que tot surt rodat i bé.\nAquest és el cas del diumenge 9 d’octubre. Al matí la passejada i tast entre vinyes “On dormen els llops”, ja relatada en un altre post, va ser un matí de goig i felicitat. Però l’atzar havia previst donar-me encara més satisfaccions aquest dia.\nQuan varem acabar l’activitat, teníem previst dinar tots plegats a Gratallops, però el restaurant estava ple i no va ser possible. Aleshores em vaig afegir d’okupa als “5 a la vinya” (grup format pel Ricard Sempere, la Marta Messeguer, el Ricard Sempere Jr, l’Oriol Prats i la Teresa Corzo) i em vaig aprofitar de la seva influència al Celler de l’Aspic per dinar amb ells en aquest magnífic restaurant de Falset.\nEl Celler de l’Aspic és un restaurant que ja coneixia i en el que sempre hi he menjat de manera sublim, però encara no havia tingut ocasió de comentar-lo. Però avui després de l’experiència del dia 9, crec que és el moment de comentar-lo.\nEl Celler de l’Aspic, és un restaurant regentat per l’Antoni Bru, cuiner i sommelier de reconegut prestigi al Priorat. Ells es defineixen com “un local on oferim i presentem la qualitat i la cultura del vi a la comarca del Priorat”. La cuina que ofereix l’Antoni és cuina catalana, amb arrels de Priorat i records del Delta de l'Ebre, amb un cura especial pel producte. Punt i apart quan parlem de la carta de vins, on hi són presents quasi tots els vins del Montsant i del Priorat. El seu celler està nodrit de perles. A destacar que tots els vins estan a preu de botiga. Aquesta sí és manera de promocionar el vi a taula i que molts restaurants haurien de prendre nota.\nLa seva carta està farcida de bons plats a preus més que correctes i també ofereixen diversos menús de degustació. Nosaltres varem fer el menú degustació “Priorat”, que per un preu de 45 euros + iva per comensal està composat d’un aperitiu, quatre plats principals, formatges i postres acompanyats de dos vins, un Montsant i un Priorat.\nVagi per endavant que les racions són generoses. El nostre menú va consistir en:\nCrema de coliflor amb cansalada.\nBarreja d’enciams amb figues i encenalls de foie,\nCassola d’arròs bomba amb calamarsets ortigues i cloïsses km 0,\nRap romescat amb samfaina,\nGall negre del Penedès eco de “cal Sendra“ rostit amb albergínia km 0.\nAssortiment de quatre formatges artesans de Catalunya\nBrownie amb mus de xocolata i saltejat de plàtan\nAquest magnífic menú el varem acompanyar, deixant-nos aconsellar pel Toni, en primer lloc del Taleia 2010 (celler Castell d’Encús, Talarn, D.O. Costers del Segre) un vi blanc cupatge de sauvignon blanc i semillon, que ens va maridar perfectament amb la primera part del menú. A continuació varem beure un Closa Batllet 2006 (celler Ripoll Sans, Gratallops, DOQ Priorat), un vi de carinyena vella, que en declarar per la meva part que el trobava excessivament càlid, va donar pas a una interessant debat entre nosaltres i el Toni Bru sobre què és el caràcter priorat en un vi. La discussió ens va portar a que en Toni portés a taula un tercer vi, aquesta vegada a cegues, i comencés un joc divertit d’intentar endevinar l’anyada i la zona del vi.\nEl vi en qüestió ens va deixar bocabadats a tots, estava excel•lent, un vi d’aquells que deixen empremta i que va fer que es perllongués el nostre estat de felicitat d’aquell diumenge. Era el Mas de Masos 2001 (celler Capafons-Ossó, DOQ Priorat). El vi em va agradar tant, que el comentaré en un altre post.\nRecomanar-vos amb entusiasme el Celler de l’Aspic. Si aneu a Falset o bé esteu pels voltants, sense cap mena de dubte és la millor opció.\nLlegint el post es com si ho gaudís de nou. Salut!\n11 d’octubre de 2011 a les 12:52\nRicard, a mi m'ha passat el mateix. Mentre escrivia el post literalment estava tornant a dinar i a fer tertulia amb vosaltres. Salut !\n11 d’octubre de 2011 a les 12:59


El tigre que va venir a sopar - On Anem Avui?\nEl quart llibre de la saga supervendes que va iniciar L’ovelleta que va venir a sopar, el qual s’ha convertit en tot un clàssic de la literatura infantil: una història plena de valors com l’amistat, la generositat i l’acceptació de les diferències.\nDes de la seva última aventura, l’Estofat, el vell llop i en Truita viuen plegats, són feliços i s’ho passen d’allò més bé jugant al joc de tirar el pal. Un dia, però, en lloc de pescar un pal, en Truita torna amb un cadell de tigre tot suau i bufó.\n«Ens el podem quedar?», demana l’Estofat.\n«Només vol una abraçada!». «Haurem de tornar-lo a la seva família», diu el llop.\nDit i fet, tots tres enfilen riu amunt per tornar-lo. Però el petit tigre té ALTRES PLANS!\n[+] info i veure a Amazon\nLa meva petita biblioteca de L’ovelleta que va venir a sopar\n25 de gener de 2022\t in Contes, Llibres


7 de febrer, 7 de la tarda · EL MISTERI FOLK\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 31, 2015\nEl dissabte 7 de febrer a les set de la tarda, en el marc de la nostra Festa Major d’hivern, l'Agrupació Seny Major amb la col·laboració de la Xarxa d’Escoles de Música Tradicional (XEMT) , organitza un nou acte de cultura popular i música, amb el nom de El Misteri Folk , hereu del desaparegut Bruixa Folk . Es tracta d’un concert informal i de proximitat de caire popular. La XEMT , que ja fa tres anys que imparteix classes d’instruments tradicionals a Cervera, oferirà un tastet de musiques tradicionals mentre el públic podrà gaudir d’una estona entranyable tot fent una copa a l'església de St Joan. Informació facilitada per l'Agrupació Seny Major, agrupaciosenymajor@gmail.com\nPremis, beques i borses d’estudis a la recerca 2015\nA continuació us relacionem una sèrie de convocatòries d’ajuts, beques i premis que contemplen a les seves bases l’àmbit de l’etnologia, l’antropologia, les humanitats o les ciències socials en general. Obteniu-ne més informació clicant-hi al damunt: Premis Premi Lluís Carulla . Descripció: Projecte cultural que, dins l’àmbit de la llengua catalana, les arts i/o el pensament, constitueixi una aportació innovadora que contribueixi a l’enfortiment i la modernització de la cultura i la societat catalanes. Dotació:100.000 €. Convoca: Fundació Carulla. Termini: 25 de març de 2015. I Premis de Recerca Jove del Centre d’Estudis de l’Hospitalet de l’Infant . Descripció: Premi al millor treball de recerca de Batxillerat corresponent al curs 2014-2015 de l’alumnat de qualsevol centre de secundària català. Dotació: 300 € i la subscripció com a soci o sòcia del Centre d’Estudis de l’Hospitalet durant 2 anys. Convoca: Centre d’Estudis de l’Hospitalet de l’Infant. Termini:\nEL BRUT i LA BRUTA 2015 · El Carnaval de Torà · 6 i 7 de febrer\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 30, 2015\nPer a més informació: https://ca-es.facebook.com/BrutiBruta\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 30, 2015\nEl càncer és un conjunt de malalties que es caracteritzen pel creixement i disseminació anòmala de cèl·lules com a conseqüència de l’acumulació de l’ADN de múltiples lesions genètiques, siguin aquestes per herència o adquirides en els gens que prenen part en els processos de proliferació, diferenciació i mort cel·lular. És a dir, les cèl·lules no moren quan ho haurien de fer, i alhora en van creant de noves, de manera que el cos disposa d’un excés de cèl·lules que no necessita. Aquestes cèl·lules poden formar una massa o un teixit que es denomina tumor. Els tumors benignes són aquells de creixement lent que no envaeixen altres parts del cos, generalment es poden treure i no solen tornar a aparèixer. Els tumors malignes tenen cèl·lules que envaeixen els teixits veïns, entren als vasos sanguinis i es poden disseminar per altres parts del cos, procés que s’anomena metàstasi. 'No serà fàcil' (TV3) : la Mort. La Dolors té càncer . Els metges li han donat una\nExposició dels elements festius municipals\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 29, 2015\nEl vestíbul del primer pis de l'edifici de la Paeria de Cervera acull una mostra dels elements festius de la ciutat, que es pot visitar del 28 de gener al 5 de febrer, en horari de matí, de les 9 a les 14 hores. Els elements exposats són la Senyera de la ciutat, les trampes, les maces i els vestits de macers. Durant els dies d’exposició, la mostra rebrà les visites escolars de diversos grups que participen del projecte educatiu "La Festa Major del Santíssim Misteri, a les escoles de Cervera” , que duu a terme el Seminari de Cultura Popular a les Escoles de l'Agrupació Seny Major, amb la col·laboració dels centres educatius de la ciutat. Informació extreta de www.cerverapaeria.cat\nCervera, del 5 al 8 de febrer · FESTA MAJOR DEL SANTÍSSIM MISTERI\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 28, 2015\nCervera commemora el misteri de la Vera Creu , misteri originari del segle XVI, en què el rector Jaume Albesa va dur a la ciutat un fragment de la creu de Crist que li hauria llegat un soldat de Roma. L'acte central té lloc el 5 de febrer, quan s' interpreta el concert de les Completes en honor del mossèn. Perquè la història no s'acaba en només el tros de la santa creu. La llegenda conta que, al mateix temps que Cervera, al poble del Tarròs un altre home deia estar en possessió d'un altre fragment i que amb ell curava els malalts. Però la seva relíquia no era autèntica i el del rector, sí. Per això, Joan Mongay, rector del Tarròs, va anar a Cervera a demanar-n'hi una part. Mossèn Albesa va voler ser generós amb el seu company i va intentar partir la creu amb un ganivet. No va poder. El mossèn del Tarròs va provar-ho amb les mans i així sí que ho va aconseguir, però, segons diuen, en aquell moment va caure una gota de sang, el fragment es va divid\nLa Festa Major del Santíssim Misteri, a les escoles de Cervera\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 27, 2015\nConèixer Les Completes o la història del Santíssim Misteri, visitar el lloc on es troba l’Àliga de Cervera, saber com es diuen en anglès els instruments de l’orquestra o, fins i tot, què representen les trampes, els macers i la senyera de la Ciutat, són algunes de les propostes pedagògiques que aquests propers dies treballaran els alumnes de les escoles d’educació infantil i primària de la nostra ciutat. El Seminari de Cultura Popular a les Escoles de l’Agrupació Seny Major , en col·laboració amb el Centre de Recursos Pedagògics de la Segarra, l’escola Jaume Balmes, l’escola Josep Arques i l’Escola Les Savines, posa a disposició dels mestres d’aquests centres educatius, en el marc d’un projecte transversal, tot un seguit de materials pedagògics dedicats a la festa major d’hivern. Els objectius de la proposta pedagògica són els següents: Apropar la cultura, la llengua catalana i les tradicions a tot l’alumnat d’infantil i primària de Cervera i les seves famílies. Augmentar\n9 cellers i 19 restaurants de la Vall del Corb signen un conveni de col.laboració per la promoció dels vins i la gastronomia de la Vall del Corb\nVins del Riu Corb , l’associació que uneix tots els cellers de la vall del riu Corb , ha impulsat una nova iniciativa per a promocionar els vins que elaboren així com la gastronomia i el patrimoni del territori de la vall juntament amb els restaurants de la seva zona d’influència. L’acció ha fet el tret de sortida aquest dilluns amb la signatura d’un conveni de col·laboració entre cellers i restaurants i el lliurament d’unes cartes específiques de Vins del Riu Corb perquè els clients dels restaurants puguin identificar i elegir els vins elaborats en aquesta subzona de la DO Costers del Segre. L’acte, amb la presència dels 9 cellers i dels 19 restaurants, ha tingut lloc al Palau dels Marquesos de la Floresta de Tàrrega. El conveni de col·laboració estableix que cada restaurant oferirà una carta específica de Vins del Riu Corb , així com que els restaurants, progressivament, aniran augmentant la seva oferta de vins del Riu Corb per a disposar de vins de tots els cellers i\nCervera acollirà el 7 de febrer l'Assemblea General de l'Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya\nEl proper dia 7 de febrer, a les 10 del matí, tindrà lloc al Paranimf de la Universitat de Cervera l’Assemblea General Ordinària de l’Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya . Aquesta trobada, que té lloc una vegada a l’any, reunirà prop de 200 geganters i geganteres d’arreu dels Països Catalans per tractar diferents temes relacionats amb el món geganter i amb l’Agrupació . L’ordre del dia previst per a la sessió serà el següent: Aprovació, si s’escau, de l’acta de l’Assemblea General Ordinària, celebrada a Calella el dia 1 de febrer de 2014 Informe de la Comissió Executiva Modificació del Reglament de Règim Intern Estat de comptes i pressupostos Congrés Nacional de Gegants i Imatgeria Festiva País Gegant . Transformació a Federació Adaptació del logotip de l’Agrupació Llei de transparència i nova normativa fiscal Reconeixement a la colla de Calella, XXVIII Ciutat Gegantera de Catalunya Informe i reconeixement de la VIII Fira del Mon Geganter – Sant Vi\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 26, 2015\nHan estat publicades al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) les bases específiques que han de regir la concessió de subvencions en l’àmbit de la cultura popular i el patrimoni etnològic . Aquest text estableix les línies de subvenció que es convocaran aquest any i defineix aspectes importants sobre l’objecte i la despesa subvencionable, les persones que s’hi poden acollir, els requisits que han de reunir les sol·licituds, la documentació a presentar, els criteris de valoració dels projectes presentats, etc. Enguany hi ha les següents vuit línies d’ajuts: Producció d’espectacles i d’exposicions relacionats amb la cultura popular i tradicional catalana A federacions que programin activitats culturals relacionades amb l’associacionisme i la cultura popular i tradicional catalana Edició de treballs relacionats amb la cultura popular i tradicional catalana Desplaçaments fora de Catalunya per fer activitats i projectes relacionats amb la cultura popular i\n7 de febrer · BALL DE COMPLETES, amb Jordi Castellà, Tibau i Ramon Cama\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 26, 2015\nUs presentem "Ball de Completes" ! Una actuació amb l'estrena d'unes versions inèdites de Les Completes , arranjades per Jordi Castellà: un fandango, un pasdoble, un vals i una polca, juntament amb la interpretació de cançons del nostre reper tori. Us animem a venir a ballar els temes més populars de Les Completes de Cervera , tot seguint els consells de Ramon Cama. Lloc: Sala de Ball del Casal - Plaça Santa Anna, 2 - Cervera Horari: 10 de la nit Organitza: Paeria de Cervera i Associació Les Completes de Cervera Preu: 6€ Informació extreta de http://tibau.ecervera.cat/agenda_detall_1/_CAFjuKR7gbVW2sAqee0jNfm_O1q9Zn3S8tTKuUsi_RMnwDt8KdepBhTzAyrKqV4IxKJlXUflVs0\nEs presenta el llibre 'DESPRÉS DE L’INCENDI. Regeneració de les comunitats vegetals de la Vall del Riu Llobregós després de l’incendi de l’estiu de 2009'\nPresentació del llibre “DESPRÉS DE L’INCENDI. Regeneració de les comunitats vegetals de la Vall del Riu Llobregós després de l’incendi de l’estiu de 2009” , que tindrà lloc el dissabte, 31 de gener, a les 18 h, a la sala Francesc Buireu de Cervera. El llibre ha estat editat pel Centre Municipal de Cultura de Cervera (CMC) i l’Associació Espai Llobregós (AELL), i s'ha comptat amb la col·laboració de l'Institut la Segarra, la Universitat de Barcelona, el Consell Comarcal de la Segarra, la Diputació de Lleida, Medi Natural de la Generalitat... El llibre, fruit dels diversos estudis i actuacions realitzades a la zona durant els darrers cinc anys, va sorgir de la iniciativa per recuperar l’espai d’interès natural (EIN) Vall del Riu Llobregós després de l’incendi. A la presentació coneixerem els valors naturals de l’EIN, com els va afectar l’incendi, les característiques del foc, què és el GRAF, com es va regenerar la vegetació... Esperem que vingueu i que en\n'UN MÓN (I UN MUNT) DE DRACS' a La Xarxa!\nEscrita per Carles Sala Tamarit - de gener 25, 2015\nHola xarxers i xarxeres!! Us va agradar l'espectacle del PETIT DALÍ? Hem rebut moltes felicitacions. Va ser un espectacle genial!! Ara ens hem de preparar pel proper dia de Xarxa... Tindrem històries de dracs!! Els dracs són uns éssers fantàstics comuns a diferents cultures que s'associen a diverses tradicions i que tenen diferents significats. Cavallers i princeses de tot el planeta s'han encarat amb un drac, a Catalunya, a Grècia, a Escandinàvia i fins i tot al Japó i a la Xina. L'Àurea i la Ginebra descobriran aquest món i munt de dracs al públic, demostrant que no n'existeixen dos d'iguals amb la seva llibreria màgica. Atreveix-te a conèixer els dracs del món! Un espectacle per a petits i grans!! Ah! i recordeu tots aquells que no hagueu renovat el carnet que teniu fins dimarts per fer-ho i enviar-nos també la vostra fotografia. Us esperem diumenge vinent a LA XARXA!! Espectacle: UN MÓN (i un munt) DE DRACS Company\nEs reuneix el Consell Assessor de l’Aquelarre\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 25, 2015\nAquest dijous, 22 de gener, va tenir lloc a la Paeria de Cervera una reunió del Consell Assessor de l’Aquelarre de Cervera. En la reunió va tenir lloc una valoració de l’Aquelarre 2014, la liquidació del pressupost, la definició dels calendaris previstos per a l’adjudicació de la direcció artística, gerència i direcció de la Fira del Boc del 2015 i la proposta de redacció d’un nou protocol de la festa. El pressupost final de l’Aquelarre 2014 fou de 186.418,38 euros. Els ingressos van ser 76.350,96 (marxandatge, adjudicació i taxes de les barres, càmping, entrades Casa del Mascle Cabró, taxes parades Fira del Gran Boc, subvencions institucionals i patrocinis privats) i l’aportació de la Paeria de 110.067,42 euros. El Consell Assessor de l’Aquelarre és l’ens organitzador de la festa. Està format per representants polítics municipals, de les entitats que participen a la festa, la direcció artística, la gerència i la direcció de la Fira del Gran Boc. La sev\nFoguerons de Sant Antoni a Gràcia 2015 · SA POBLA A GRÀCIA 2015\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 25, 2015\nUn any més, torna la festa dels Foguerons a Gràcia amb una nova programació i el Festival Tradicionàrius hi col·labora des de fa 23 anys i programa activitats ben variades i per a tot tipus de públic. En aquesta edició, però, incorporem una novetat al Cap de setmana de les Illes i és que s’hi afegeixen els amics de l’Alguer. Començarem el dijous 29 de gener amb el Tast Gastronòmic de les Illes i l’Alguer presentat per Pere Tàpias amb el recital de l’ Oda a la sobrassada . Una oportunitat de fer un tast de menjar de Les Illes, sobrassada, botifarrons, camallot... i de productes de l’Alguer com Pa Carasau, recuita frescal i licor de murta. Com sempre hi haurà glosada oberta amb diversos cantadors de Les Illes, l’Alguer i el Principat, com Mateu “Xurí”, Maribel Servera, Catalina Canyelles, VOPB de Catalunya i Àngel Maresca “Lo Barber” de l’Alguer. El divendres 30 de gener podreu aprendre Ball de Bot al taller que hem programat amb els músics i balladors del grup\nEls Margeners de Guissona obren temporada!\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 24, 2015\nAhir van començar els assajos de divendres dels Margeners de Guissona ! A partir del primer dilluns de febrer començaran els assajos de dilluns i, finalment, el 18 de febrer començarem els de dimecres... Recordeu els horaris: Dilluns: 20.00h, assaig de pilars i torres. Dimecres: 19.30h, assaig de Canalla; 20.00h, assaig General. Divendres: 20.00h, assaig general. Per a més informació: https://www.facebook.com/pages/Margeners-de-Guissona/42501881191\nPERAFITA · Festes i fires de la Candelera 2015 · Festa del Cavall del Lluçanès\nInformació extreta de http://www.federaciotrestombs.cat/calendari/\nEls elements del seguici festiu de Reus es traslladen al Vapor Vell\nEscrita per Carles Sala Tamarit - de gener 23, 2015\nEls elements del seguici de Reus que corresponen als que tenen figures, van iniciar ahir dijous el seu trasllat al nou espai de preservació patrimonial del Vapor Vell (carrer del Vapor Vell, 15), que l'Ajuntament de Reus ha adequat durant els darrers mesos. El nou espai de preservació dels elements festius té una superfície d'uns 480 metres quadrats i ocupa la planta baixa d'un dels edificis més representatius de l'època de la revolució industrial de Reus, l'antic edifici de la fàbrica La Manufacturera de Algodón, creada l'any 1855 i coneguda popularment com el Vapor Vell. Fins fa pocs anys aquest edifici va tenir usos comercials fins que el va adquirir l'Ajuntament per donar-li un ús públic. Intervencions realitzades Les intervencions portades a terme per la regidoria d'Arquitectura i Urbanisme per adequar aquest espai han suposat l'eliminació de l'antic fals sostre per deixar a la vista les voltes originals,\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 23, 2015\nLa Ruta del Cister és una expressió que identifica un territori concret format per les comarques de l’Alt Camp, la Conca de Barberà i l’Urgell i els seus 65 municipis. El seu nom es deu al fet que el patrimoni artístic i cultural de cada una d’aquestes comarques té un monestir cistercenc: Santes Creus, Poblet i Vallbona de les Monges. A partir de l’enllaç dels tres monestirs, el visitant pot descobrir un territori ric en cultura, patrimoni, natura, vins i caves, festes i tradicions, artesania... El pol d’unió més important de les tres comarques són els tres monestirs. Poblet és el monestir més gran de La Ruta del Cister i dels dos masculins és l’únic que conserva la comunitat de monjos. És el conjunt cistercenc habitat més gran d’Europa. L’any 1991 va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Santes Creus és el que reprodueix amb més fi delitat el pla bernardí de construcció. Actualment és l’únic monestir de La Ruta que no té vida monàstica, fet que permet\nRoser Lleó Feliu fou la primera bibliotecària auxiliar que serví en la nostra Biblioteca Popular quan aquesta, per decret de la Generalitat, fou creada l ‘any 1933 . Vingué a Cervera amb el títol recentment obtingut. Ramon M. Razquin, sempre atent a qualsevol cosa que incrementi la seva vastíssima col·lecció de material relacionat amb Cervera, es trobava a la ciutat de Vic . Va fer una parada en un Llibreter de vell i, tot i fent una llambregada al material que s’hi amuntegava, es va fixar en un àlbum que semblava de fotografies. Va quedar sense alè quan es va donar compte del que tenia entre mans: un petit tresor ple de fotografies fetes a Cervera. La majoria giraven al voltant de la Biblioteca Popular i de la gent que hi estava vinculada . També hi havia imatges de diferents indrets de la ciutat i algunes d’altres llocs de la geografia del país . Ramon M. Razquin ha fet un treball minuciós amb aquestes imatges, tot i escanejant-les, podent així\nS'aprova inicialment l'expedient de modificació de l'escut de Cervera i l'oficialització de la bandera municipal\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 22, 2015\nL'actual escut de Cervera té els dies comptats. La Paeria ha posat a informació pública durant un mes els canvis en l'escut i la bandera que l'Agrupació Seny Major va proposar en base a un informe que l'historiador Josep Maria Llobet Portella. Els símbols que s'estan utilitzant actualment, es diu en l'estudi, no corresponen amb els originals, que tenien un cromatisme diferent. L'any 1988, la Paeria de Cervera va aprovar un nou escut, que no s'adequava amb els símbols històrics de la vila segons l'heraldista Armand de Fluvià, que explicava aquest error en base a que el consistori havia pres com a referència l'escut d'armes dels Cervera, un llinatge de barons que també tenia el mateix escut que la vila, però amb diferents colors. L'escut actual de Cervera està dividit en quatre parts, dues senyeres i dos requadres amb fons platejat (camper d'argent en nomenclatura heràldica) i cérvols vermells (o de gules). S\nEl ple del Parlament de Catalunya va aprovar ahir dimecres al migdia, amb els vots a favor de tots els grups, excepte de C's, que s'ha abstingut, la llei del règim especial de l'Aran, que reconeix la realitat nacional occitana i el caràcter singular, els drets històrics, la identitat i el dret de decidir de l'Aran. La cambra ha aprovat la llei del règim especial de l'Aran per 121 vots a favor (CiU, ERC, PSC, PPC, ICV-EUiA i CUP) i 9 abstencions (C's). En la votació final de tot el text es requeria la majoria absoluta perquè la llei fos aprovada, ja que és de desplegament estatutari. El text, elaborat en ponència conjunta, incorpora quatre esmenes transaccionals, una de les quals pactada entre ERC, el PSC, el PPC i ICV-EUiA perquè en el moment que el Parlament aprovi la llei electoral de Catalunya presenti una nova proposta de sistema electoral per a l'Aran que modifiqui l'actual, vinculat als sis terçons, a l'obtenció del 5\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 22, 2015\nEl 2015 es commemoren els vint-i-cinc anys de la mort de dos autors guardonats amb el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes : Manuel de Pedrolo i Xavier Benguerel . Pedrolo (L'Aranyó, 1918 - Barcelona 1990) va rebre el guardó el 1979 en reconeixement a la seva extensa obra en prosa i al seu compromís cívic. Benguerel (Barcelona 1905-1990) el va rebre el 1988 per la seva obra com a poeta, dramaturg, prosista i traductor, així com pel seu compromís inel·lectual. El 2015 també es commemoren dates rodones vinculades a autors com Ramon Llull (700 ays de la mort), Ramon Muntaner (750 anys del naixement), Helena Valentí (25 anys de la mort), Ovidi Montllor , Guillem d'Efak , Artur Bladé , Lluís Ferran de Pol i Nèstor Luján (20 anys de la mort) o Jesús Moncada (10 anys de la mort). 1979. Lliurament del Premi d'Honor de les Lletres Catalanes a l'antiga seu d'Òmnium Cultural, al Palau Dalmases de Barcelona. Manuel de Pedrolo rep el premi en\nMataró celebrarà la tradicional festa popular Tres Tombs amb motiu de la festivitat de Sant Antoni Abat, patró dels animals domèstics, el proper diumenge 25 de gener amb la participació de carruatges i cavalls vinguts de diferents poblacions de la comarca i del país. Enguany, els Tres Tombs mataronins comptaran amb la presència de la Diligència de l’Antic Gremi de Traginers d’Igualada que desfilarà amb la primera bandera de la Germandat Antiga de Sant Antoni Abat de Mataró. També formarà part de la rua, entre d’altres, el carruatge d’Estrella Damm. D’11.30 a 12.00 h els carros de transport, carruatges de passeig, genets i diferents animals de companyia es concentraran al Nou Parc Central. A les 12 h la comitiva sortirà del Nou Parc Central, seguirà pel carrer del Parc, caminet de les Vinyes, Muralla del Tigre, Muralla de Sant Llorenç, plaça de Santa Anna i La Riera. El segon i el tercer tomb giraran al carrer d’Argentona per baixar la Muralla del Tigre i la Mural\nEl passat divendres 16 de gener es va presentar, amb la seva projecció, en un acte al Paranimf de la Universitat que va aplegar més d'un centenar de persones, el vídeo 'Cervera, ciutat gegantera de Catalunya 2014' . El vídeo -iniciativa promoguda per la Paeria i els Geganters de Cervera- permet reviure els millors moments de la celebració el passat mes de juny de “Cervera, ciutat gegantera de Catalunya 2014” . La gravació es va fer amb dos càmeres pels carrers de la ciutat i també amb una càmera col·locada en un drone. Es poden adquirir còpies del vídeo al Centre d'Acollida Turística (CAT) i al Museu Comarcal de Cervera, al preu de 5 euros per unitat. Imatge de Carme Bonet, extreta de http://unamicadetotarreu.com/2014/06/21/cervera-ciutat-gegantera-2014-comiat-13/ Extret de www.cerverapaeria.cat\nSant Sebastià 2015 · COPONS · Festa Major d'Hivern\nEscrita per Bloc Lo Carranquer - de gener 21, 2015\nPer a més informació: http://www.copons.net/\nDescoberta a l'Arxiu de la Corona d'Aragó la referència més antiga dels 'Pastorets'\nEscrita per Lo Carranquer - de gener 21, 2015\nLa troballa, fruit de la investigació de l'historiador Joan Giménez Blasco, data del 1721, el nom apareix en català i està localitzada a l'Arxiu de la Corona d'Aragó . L'historiador mataroní Joan Giménez Blasco ha descobert la prova documental més antiga sobre els Pastorets. El document, datat de l'11 de febrer de l'any 1721 es troba a l'Arxiu de la Corona d'Aragó (Reial Audiència, registres 130 - 376) i es tracta d'una sol·licitud per l'autorització per dur a terme les representacions dels "Pastorets". El document està escrit en castellà, però hi apareix la paraula catalana dels "Pastorets". El document sol·licita la presència d’un “agutzil” durant les representacions de Pastorets per vetllar el “bullici” i concurrència de públic que pugui ocasionar. Textualment demana que “ se conceda esta licencia osando de ella en la conformidad, que los años pasados en que ya se ha representado como también en este du


COSTUMS I TRADICIONS DE LITHA, EL SOLSTICI D’ESTIU - PAGANISME I WICCA - 2022\nCostums, tradicions i folklore de Litha\nVoleu conèixer una mica de la història que hi ha darrere de Litha, el solstici d’estiu? A continuació, es detallen les celebracions d’estiu: apreneu sobre el culte al sol, qui són els déus i les deesses de l’estiu, com han estat honrats al llarg dels segles, la màgia dels cercles de pedra i molt més.\nHistòria de Litha\nHi ha un munt de pagans masculins: necessiteu un temps per honorar el masculí sagrat. Imatge de Matt Cardy / Getty Images\nAl llarg de la història s’han celebrat celebracions del solstici d’estiu. Mentre que algunes cultures dedicaven aquesta època de l’any al Diví, d’altres van veure com una oportunitat d’acollir l’equilibri entre la llum del sol i la foscor que acabaria arribant. Celebreu Litha, o l’estiu d’estiu, amb foc i aigua i trobeu l’equilibri a la vostra vida. Història de Litha\nLlegendes i Lore Litha\n¿Sabíeu que els pobladors anglesos utilitzaven una gran foguera per evitar la lleva? Imatge d'Andy Ryan / Stone / Getty Images\nSabíeu que els vilatans anglesos solien encendre una foguera a la vigília d’estiu, per mantenir allunyats els mals esperits? O que porteu una mica de rue a la butxaca pot allunyar la Fae durant el solstici d’estiu? O que Shakespeare va associar el solstici d’estiu amb la bruixeria en almenys tres de les seves obres de teatre? Mirem alguns dels folklore i llegendes que hi ha al darrere del Litha sabbat. Llegendes i Lore Litha\nDeïtats del Solstici d’Estiu\nLa gent ha honrat els déus del sol durant milers d’anys. Imatge de Bjorn Holland / Image Bank / Getty Images\nEl solstici d’estiu ja fa temps que les cultures celebraven l’any que s’allarga. És en aquest dia, de vegades anomenat Litha, que hi ha més llum del dia que cap altra hora; un contrapunt directe a la foscor de Yule. Independentment de l’habitatge o del que l’anomenis, és probable que et puguis connectar a una cultura que honra una deïtat del sol en aquesta època de l’any. Aquí hi ha alguns dels déus i deesses de tot el món que estan relacionats amb el solstici d’estiu.\nAdoració del Sol\nCelebre el sol amb un ritual d’agraïment. Imatge de ONOKY - Eric Audras / Brand X / Getty Images\nMoltes cultures antigues van marcar aquesta data com a significativa i el concepte de culte al sol és tan antic com la humanitat mateixa. En societats que eren principalment agrícoles i depenien del sol per a la seva vida i per al sosteniment, no és d'estranyar que el sol es deficiés. Si bé avui en dia molta gent pot prendre el dia a la planxa, anar a la platja o treballar a les seves botes, per als nostres avantpassats el solstici d’estiu era un moment de gran importància espiritual.\nEl ball de sol nadiu americà\nMoltes tribus planes encara celebren rituals tradicionals, inclosa la ballada de sol. Imatge de Rene Frederick / Photodisc / Getty Images\nA Amèrica del Nord, les tribus de les Grans Planes van veure el sol com una manifestació del Gran Esperit. Durant segles, la Dansa del Sol s’ha representat com una manera d’honorar no sols el sol, sinó també d’apropar la visió dels ballarins. Tradicionalment, la dansa del sol era interpretada per joves guerrers.\nEl Festival Vestalia romà\nImatge de Giorgio Cosulich / Getty News Images\nVesta era una deessa romana sagrada per a les dones, i cada any al juny, va ser honorada amb una celebració anomenada Vestalia. Conegueu per què era important Vesta i com es celebrava el seu festival.\nLa màgia dels cercles de pedra\nStonehenge és el rellotge de sol original. Imatge de Michael England / Photographer's Choice / Getty Images\nA tot Europa i a altres parts del món es poden trobar cercles de pedra. Si bé el més famós de tots és sens dubte Stonehenge, hi ha milers de cercles de pedra a tot el món. Des d’un petit cúmul de quatre o cinc pedres dempeus, fins a un anell ple de megàlits, la imatge del cercle de pedra és la que molts coneixen com a espai sagrat.\nRa, Déu del Sol de l'Antic Egipte\nRa va tenir un paper crucial en la mitologia egípcia. Imatge del col·leccionista d'impressió / Hulton Archive / Getty Images\nPer als antics egipcis, Ra era el governant dels cels. Era el déu del sol, portador de la llum i patró dels faraons. Segons la llegenda, el sol recorre els cels mentre Ra condueix el seu carro pel cel.\nImatge de Matt Cardy / Getty Images News 2013\nEn moltes tradicions del neopaganisme cèltic, hi ha la llegenda perdurable de la batalla entre el rei de les roureres i el rei holly. Aquests dos poderosos governants lluiten per la supremacia a mesura que gira la Roda de l'Any cada temporada.\nMàgia solar, mite i folklore\nCapta el poder del sol en els teus funcionaments màgics. Imatge de Patti Wigington 2014\nAvui dia, en moltes tradicions paganes, es fa èmfasi en la màgia i el poder de la lluna. Tot i això, és important recordar que la lluna no és l'únic cos celeste que hi ha. El sol en si és una cosa que sovint fem per fet, ja que hi ha tot el temps ha estat una font de mite, màgia i llegenda durant milers d’anys.\nLa màgia i el folklore de les licoroles\nLa substància química que il·lumina l'extrem posterior d'una llumina es diu Luciferina. Imatge de Joerg Hauke / Picture Press / Getty Images\nLes tiroles de llum o els llamps, no són mosques en absolut, per descomptat, ni tan sols són errors. De fet, des del punt de vista biològic, formen part de la família dels escarabats. Hi ha una qualitat etèrea, que es mouen en silenci, parpellejant com a balises a la foscor. Mirem alguns dels folklore, mites i màgia relacionats amb les llamps.\nQuè és Wildcrafting?\nEls boscos són un lloc ideal per buscar herbes silvestres per recol·lectar, sempre que tinguis permís !. Imatge de Patti Wigington 2014\nA més de cultivar les vostres pròpies herbes màgiques al vostre jardí, en moltes zones podeu collir herbes del seu entorn natural, en estat salvatge. Això es coneix com a embarcació salvatge, i s'està convertint en un passatemps popular. Mirem com convertir-se en un salvatgisme ètic i responsable.\nLectura d’estiu: Ficció bruixa\nDediqueu una estona relaxant-vos i llegint aquest estiu. Imatge de Sofie Delauw / Cultura / Getty Images\nÉs hora d'estiu, cosa que vol dir que hi ha una gran oportunitat de llegir. Per divertir-me, vaig confeccionar una llista dels meus llibres i ficcions de temes pagans preferits. Tot i que no tots estan escrits per autors pagans o wiccans, tots inclouen elements de màgia, bruixeria, paganisme o una combinació dels tres. Els títols no es presenten en cap ordre particular.\nPunts De Vista Religiosos : Costums, tradicions i folklore de Litha © 2019. All Rights Reserved.


L'executiva del partit s'ha reunit aquest dilluns\nper Redacció dilluns, 30 d’octubre 2017 - 13:05h | Actualitzat a 30/10/2017 17:51h\nEl portaveu d'ERC, Sergi Sabrià, compareix després de la reunió de l'executiva del partit. | Twitter @Esquerra_ERC\nL'executiva d'ERC s'ha reunit aquest dilluns, 30 d'octubre, per definir els passos a seguir després de la proclamació de la República catalana per part del Parlament, i la cessió del Govern i convocatòria d'eleccions per part de Mariano Rajoy. Respecte les eleccions del pròxim 21 de desembre, la formació apunta que són «il·legítimes» i que són una «trampa» de l'Estat. Ara bé, el partit no descarta presentar-s'hi o no, perquè «malgrat tot, les urnes no ens fan por», ha dit Sergi Sabrià. ERC apunta que en les eleccions del 21 de desembre, «trobaran la manera de participar-hi», ja que és una «oportunitat més per consolidar la República». La formació, però, no especifica de quina manera hi participarà, si serà presentant-s'hi o no.\nQuant a la declaració de la República catalana, Sabrià ha admès que «la República no té la força per imposar-se que voldríem» però ha afirmat que «ara ens toca defensar-la i ho hem de fer tots junts». Una defensa que s'ha de fer «amb la força de la gent, amb perseverança, amb pau i a la catalana», ha afirmat Sabrià. Considera que la República és «fràgil» i que s'ha de preservar, però que a la vegada s'ha de «rebutjar la usurpació que suposa l'article 155». Sabrià, sobre l'aplicació de l'article 155 a Catalunya, ha dit que la formació considera que les institucions «han estat ocupades de manera il·legal» i que el 155 «és un cop d'estat».\nSergi Sabrià també s'ha referit a la recent decisió del fiscal general de l'Estat, José Manuel Maza, de querellar-se contra el Govern i la Mesa del Parlament. Aquest migdia el fiscal ha comparegut per anunciar que s'han imposat querelles per rebel·lió, sedició i malversació al president Puigdemont, el vicepresident Junqueras, la resta de membres del Govern, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i els membres de la Mesa del Parlament. «Maza, que està reprovat, ens demostra que l'Estat té una sola estratègia: la repressió», ha sentenciat.\nMisteri resolt: Puigdemont és a Brussel·les


El procés de beatificació de sant Pasqual Baylón - Vilapedia\nEl procés de beatificació de sant Pasqual Baylón\nSis mesos després de la mort de fra Pascual Baylón al convent del Rosari, els membres del Consell de Vila-real, motivats per les mostres de devoció i afecte al llec alcantarí entre el veïnat de la vila, reunits en sessió extraordinària van acordar demanar al bisbe de Tortosa, el morellà Gaspar Punter Barreda, el començament de les oportunes diligències per a demanar informació fidedigna de la vida de virtut i caritat que fra Pascual havia portat, i dels molts prodigis que se li atribuïen entre els piadosos fidels que l’havien conegut, per deixar així testimoni dels mateixos amb vistes a la memòria futura.\nLa sol·licitud de la vila\nLa carta de l'acord de petició, datada el 24 desembre 1592 i rubricada pel Justícia de la Vila Francesc Añó, el Síndic Nicolau Ambrós Guitart i els Jurats Gil Avinent, Jaume Aranda i Geroni García, va ser redactada pel notari del Consell Joan Jordà, encarregat així mateix de traslladar-se fins la seu episcopal tortosina per tal de demanar davant el responsable diocesà la conveniència de procedir a la investigació oficial dels mèrits atribuïts al humil llec alcantarí, ja en boca de tants devots.\nEl bisbe Punter va tardar tot just una setmana en assumir la raonada sol•licitud dels regidors Vila-real, i el dia 1 desembre de 1592 va signar el Decret pel qual posava en marxa la indagació, nomenant com Comissaris encarregats de l'interrogatori de testimonis al Vicari Perpetu de la parròquia de Sant Jaume de Vila-real, el reverend Jeroni Gascó, i al prior del convent dominic de Sant Tomàs de Castelló, el religiós fra Bartolomé Comes de l'Ordre de Predicadors.\nFetes les convocatòries corresponents, al cap de sis setmanes i registrats pel notari Jeroni Jordà, en representació del Justícia i els Jurats de la vila, van donar començament el 15 gener 1593 a la seu parroquial les entrevistes dels testimonis, encapçalades per la declaració de fra Juan Ximénez, pel Provincial de l'Ordre franciscana i amic personal de fra Pasqual, de qui va ser també el primer biògraf i testimoni de la santedat de la seua vida.\nEl procés informatiu Diocesà, anomenat així per requerir l'autoritat prèvia d'un bisbe, és el primer pas en el llarg camí per assolir el reconeixement de beatitud i previ necessàriament a l'elaboració del Procés Apostòlic instruït amb l'aquiescència de la Santa Seu. El corresponent a sant Pasqual Baylón, iniciat d'aquesta manera, es troba a l'Arxiu Secret Vaticà, registrat amb el número 3393, i segons el pare Pascual Rambla, que va poder tenir accés a ell, consta d'un sol volum amb un total de 559 pàgines, a més de les corresponents a la tramitació dels comissionats i la documentació de trasllat del Procés a la Santa Seu per part del bisbat de Tortosa.\nAquests aspectes confirmen el minuciós treball realitzat pels clergues designats, recopilant el major conjunt d'informacions sobre la vida de fra Pascual, la major part de les vegades recollides de persones que l'havien conegut en dates molt recents, prèvies a la de la seua mort i per tant de màxima versemblança. És el text fonamental per a la recerca biogràfica del sant, i únic per altra banda, ja que no consta còpia del mateix en la Postulació de les causes dels serfs de Déu en els arxius de la Cúria de l'ordre Franciscana.\nEl treball de recopilació dels comissaris del Procés es va desenvolupar al llarg de gairebé onze anys, ja que consta el seu tancament el 14 de desembre de 1604.Durant aquest temps van arribar a prendre declaració a gairebé tres-cents testimonis, desplaçant per això d'un a un altre lloc, seguint l'itinerari vital de fra Pasqual Baylón. A més de la seu inicial de Vila-real, on el Tribunal pesquisidor es va reunir en tres ocasions, els seus membres van acudir a rebre informació testimonial a València, Benicarló, Gandia, Jumilla, Elx, Almansa, Yecla, Callosa, Montfort, Torrehermosa i Orihuela .\nEn el cas de les poblacions d'altres demarcacions diocesanes, en cada ocasió el bisbe de Tortosa demanava autorització a la seu episcopal, perquè el Bisbe corresponent nomenarà un comissari especial per als interrogatoris. El mateix arquebisbe de València, Joan de Ribera, patriarca d'Antioquia, va participar de manera entusiasta en aquesta tasca a favor de fra Pascual, a qui va conèixer bé, realitzant les diligències per a la investigació el 22 de setembre de 1603.\nA la mort del bisbe Punter, qui el va succeir a la seu tortosina, l'agustí fra Pedro Manrique, va continuar l'impuls del Procés Diocesà fins a la seua culminació, de manera que amb data 8 de febrer de 1605, el voluminós expedient que havia estat tan exhaustivament investigat pels Comissaris va poder ser remès a la Santa Seu ocupada aleshores pel Papa Climent VIII, encara que la seua mort al març d'aquest any i el brevíssim pontificat de tot just disset dies del seu successor Lleó XI, van fer que fos el cardenal Camilo Borghese, elegit Pontífex amb el nom de Pau V qui assumís la responsabilitat d'encarregar a la Sagrada Congregació de Ritus el Procés Apostòlic de beatificació de fra Pasqual Baylón.\nMentrestant, des d'Espanya, els suports a la causa van seguir per diversos camins. El propi fra Juan Ximénez, va demanar entrevistar-se amb el monarca Felip II per informar sobre la recerca desenvolupada al voltant del llec alcantarí, la seua vida i virtuts i moure a exercir influència davant la seu romana. El Rei va rebre el Provincial alcantarí el 24 de juny de 1593, prenent interès en què estaven presents tant el príncep hereu Felip, com la infanta Isabel Clara Eugènia qui va propagar la devoció a Sant Pasqual en terres flamenques que amb el temps va arribar a ser reina governadora dels Països Baixos.\nPel que fa a Felip III, va recollir el testimoni del seu pare i en el moment adequat insistir repetidament davant el Papa per activar el procés de Beatificació en marxa. Consten escrits al Pontífex en 1608 i el 1613, i també posteriorment el 1622, quan ja ha estat declarat beat fra Pascual, es va impulsar el procés que el portaria als altars com Sant.\nEl canonge valencià Pere Ginés de Casanova, que havia estat vicari general del patriarca Joan de Ribera, i llavors bisbe de Sogorb, va ser el designat per la Congregació de Ritus amb data 12 juny 1610 per actuar com a instructor del Procés Apostòlic de Beatificació, col•laborant amb ell els religiosos alcantarins fra Juan Ximénez com Procurador i fra Francisco de Suesa com Postulador dels mèrits del llec Pascual Baylón. Els treballs de la comissió van concloure el 17 de maig de 1612, justament al cap de vint anys de la mort d'aquell, donant així compliment definitiu a la sol licitud expressada amb tant entusiasme pels veïns de Vila-real i corroborada per tots els testimonis de llocs tan diversos.\nDesprés del debat a la Sagrada Congregació de Ritus, la relació de documents del Procés Apostòlic, que incloïa a més del text espanyol alguns capítols de resum biogràfic en italià i en francès va arribar a mans del papa Pau V, que encara va trigar sis anys a prendre la decisió definitiva. Mentrestant, aquest Pontífex havia ja canonitzat a Sant Carles Borromeo, i beatificat a Ignasi de Loiola (1609), Teresa de Jesús (1614) i Felip Neri (1615), i encara ho faria amb posterioritat a Francisco Javier i al pagès madrileny Isidro de Merlo.\nEl Breu Pontifici de Beatificació de fra Pasqual Baylón va ser emès per Pau V sota el lema "In seu principis" amb data 19 d'octubre de 1618, des de la basílica romana de Santa Maria la Major. En ell, a més de reconèixer la beatitud del religiós franciscà, assenyala com a jornada litúrgica per a la seua celebració la del 17 de maig, recordant la data de la seua mort, i dóna facultat per dir misses en el seu honor a tot el clergat regular i secular del Regne de València. Mesos després, amb el decret "Alias pro parte" el Papa ampliaria aquesta facultat a tots els franciscans i esglésies del regne d'Aragó, al mateix temps que donava permís als cleros de Vila-real i Torrehermosa per recitar un ofici específic del nou beat.\nEl Pontífex Gregori XV, el seu successor, va confirmar l'extensió del culte a tota l'ordre franciscana, sense restricció de lloc, i poc després, el 10 de juliol de 1621, va encarregar al Cardenal Roberto Belarmino l'inici de la causa de Canonització del beat Pascual Baylón.\nObtingut de «http://vilapedia.wikis.cc/w/index.php?title=El_procés_de_beatificació_de_sant_Pasqual_Baylón&oldid=2428»\nDarrera modificació de la pàgina: 27 nov 2011 a les 20:54.


Campanyes Anteriors - Ajuntament de Mataró\nQuè és collits a casa?\n"Demos" cuines i xerrades\nLa setena edició (2018) va destacar els avantatges de consumir productes de proximitat. La idea va ser fer-ho de forma exagerada de manera que si comprem les fruites i verdures als mercats de Mataró tindrem superpoders. Les imatges que es van emprar són personatges antiheroi amb un to irònic i divertit. Es va utilitzar el claim “El poder dels Collits a casa.\nLa sisena edició (2017) va posar el focus en la proximitat dels productes Collits a casa mitjançant l’organització de les visites guiades a pagès. En aquestes visites el públic es va fer pagès durant un parell d’hores i va poder conèixer de primera mà quines són les fruites i verdures de temporada, les seves qualitats i les diferents formes de conreu dels productes que posteriorment trobaran als mercats de Mataró.\nLa cinquena edició (2016) va potenciar la gran varietat de productes que ofereixen els Collits a casa. Per a promocionar-los també es va organitzar un concurs a les xarxes socials (twitter i instagram) compartint fotografies de productes Collits a casa on es veiés una referència del mercat on s’havia fet la foto o alguna imatge d’aquesta campanya. Entre els participants es van sortejar 1 cistella de productes de proximitat cada mes (de juliol a desembre).\nLa quarta edició (2014-2015) va posar l'èmfasi en transmetre que els Collits a Casa són productes de temporada, que canvien amb cada època de l’any. Els productes collits a casa són els de temporada, collits a prop i de qualitat. Cada temporada es renoven. Cada temporada estrenem productes.\nLa tercera edició (2013-2014) va potenciar el producte de proximitat Collits a casa posat a la taula. Es va basar en la idea de quan una fruita o verdura dóna moltes voltes va perdent els seus valors. Si triem les fruites i verdures que els nostres pagesos conreen, recullen i venen als mercats de Mataró, ens assegurem que han anat pel camí més curt per arribar al plat; triar el camí més curt significa triar productes de proximitat.\nLa segona edició (2012-2013) va posar l'èmfasi en 4 productes que es conreen en les immediacions i es venen als mercats de Mataró: les faves, les maduixes, les patates i els pèsols del Maresme.\nLa primera edició de la campanya (2011-2012) va centrar-se en difondre i identificar prop d’una quarantena de productors de Mataró i el seu entorn així com determinar les condicions de participació en el projecte, i definir la marca de la campanya.


El bloc de Roger Buch: Les CUP , cap sorpresa.\nLes CUP , cap sorpresa.\nArticle publicat originalment a l'AVUI (25 /6/07)\nHa sigut per a molts una sorpresa la irrupció de les Candidatures d’Unitat Popular (CUP) en les darreres eleccions municipals. Les CUP han assolit representació en 7 capitals de comarca i han obtingut un total de 30 regidors inclosos alguns que es presentaven en altres candidatures d’esquerra alternativa. El creixement de les CUP, però, era previsible perquè a les municipals de 2003 ja havien apuntat bons resultats com ho demostren els regidors obtinguts a Vilafranca del Penedès i a Valls i també que superessin el miler de vots a Manresa i Mataró. A més, el 2007 presentaven un major nombre de candidatures i aquestes no eren fruit de la improvització.\nEl 2003 el creixement de les CUP no va anar en detriment d’ERC però en canvi en aquesta ocasió la CUP ha esgarrapat vots a ERC a tot arreu i de manera molt considerable allí on la llista republicana estava tocada per conflictes interns. La CUP sovint ha aconseguit presentar-se com la candidatura dels “joves alternatius” contra la imatge institucional d’ERC i d’ICV percebuts ja com a partits del sistema. Les CUP han triomfat en ciutats petites i mitjanes, prou grans perquè hi hagi una vida associativa plural però prou petites per poder-s’hi sentir identificat i tenir-hi referències personals directes. En molts dels casos les CUP són liderades pels impulsors dels Casals Independentistes que darrerament han proliferat en moltes comarques catalanes.\nPerò, què hi ha darrera les CUP? Les Candidatures d’Unitat Popular venen a ser el front municipal d’un espai polític clarament diferenciat, situat a l’esquerra de republicans i ecosocialistes. És l’espai hereu del PSAN i del MDT, que es proclama en independentisme rupturista i anticapitalista. Des de fa anys, la CUP eren les sigles en què aquest sector anava presentant llistes en diferents municipis. Els referents més coneguts havien sigut la UM9 de Sant Pere de Ribes i la CUPA d’Arbúcies que durant força legislatures havien governat els municipis respectius.\nActualment, aquest és un sector atomitzat en diverses organitzacions presents al conjunt dels Països Catalans com ara Endavant, els grups juvenils Maulets i CAJEI o el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans. Aquest espai polític té vitalitat perquè manté capacitat per atraure joves però pateix divisions internes i cíclics debats sobre com s’ha d’estructurar. Des del 27 de maig el front municipal de tot aquest sector, la CUP, és converteix en el referent més conegut, fet que pot condicionar la seva estratègia global. Aquest espai polític vol fer-se anomenar Esquerra Independentista (EI), però el nom no acaba de fer fortuna ja que els militants d’ERC i de les JERC també es consideren independentistes i d’esquerres. Fins i tot el darrer corrent intern creat a ERC es diu exactament Esquerra Independentista.\nLa CUP té reptes nous com és la possibilitat de decidir governs municipals. Ho acaba de fer a Vilafranca i a Sant Celoni i caldrà veure com això pot afectar un moviment assembleari i de tradició antiinstitucional. Entretant, el sector viu un moment d’eufòria: ja es prepara una CUP a Barcelona i es vol augmentar les llistes per a les municipals de 2011. La CUP no es presentarà a les eleccions estatals però pot plantejar-se si cal aprofitar aquest èxit per convertir la CUP en la marca externa de l’EI i presentar-se al Parlament el 2010. Les possibilitats hi són però també els dubtes. És present el record de l’experiment de fer llista per a les eleccions europees de 2004 quan només assoliren 6.000 vots a tot Catalunya. Per a molts dels seus militants, l’èxit de la CUP rau precisament en el treball local i qualsevol projecte extramunicipal seria desvirtuar el projecte i condemnar-lo al fracàs.\nRoger Buch, politòleg, autor de L’esquerra independentista avui\nERC, a la cruïlla


............................................................................. AMPA Escola Sant Marc: La FAPAC i la ILP\nLa FAPAC i la ILP\nFa uns mesos des de la FAPAC es va començar una campanya per la recuperació de la sisenà hora a l'escola pública. Us la presentavem aquí i aquí.\nJust abans de la assemblea anual de la FAPAC, el Govern de la Generalitat decideix aturar la ILP "Per la igualtat d'oportunitats del sistema educatiu català" perquè interpreta que l'aplicació de la iniciativa requeriria necessàriament un increment de les despeses de personal docent i de pressupost.\nLa FaPaC denuncia el greuge atac que la decisió comporta no solament a la participació de la ciutadania sinó també al model d'escola catalana que sempre hem defensat.\nDurant l'Assemblea General, les AMPA hem mostrar la nostra indignació i el nostre coratge per continuar lluitant perquè no ens aturin la ILP. Hem cridat alt i clar per aconseguir que tot l'alumnat català tingui les mateixes oportunitats en l'educació. Continuem endavant!!\nLa respota davant l'anulació de la ILP ha estat recollida pels mitjans de comunicació. Podeu fer-hi una ullada: aquí\nDes de la FAPAC s'ha elaborat una carta oberta dirigida al conjunt de la ciutadania per denunciar el greuge que suposa la paralització de la ILP i, al mateix temps, fer una crida per unir esforços i continuar endavant!! Us la reproduim .\nCarta oberta a la ciutadania davant de l'anul·lació de la ILP\nEl sistema Educatiu de Catalunya no garanteix en l’actualitat, la igualtat d'oportunitats a l'alumnat dels estudis de primària. És per aquest motiu que des de la Federació d’Associacions de Mares i Pares d’Alumnes de Catalunya ens proposàrem dur a tràmit una Iniciativa Legislativa Popular per tal que en el Parlament de Catalunya es debatés la conveniència de modificar la Llei d’Educació de Catalunya i així corregir aquesta desigualtat.\nDes de la Federació es va preparar tota la documentació necessària per tal que la Mesa del Parlament admetés a tràmit la ILP. El mes de novembre de 2011, un cop la Mesa ens va admetre a tràmit la Iniciativa Legislativa Popular, vam seguir els passos legals per nomenar, el mes de gener de 2012, els Fedataris per a la recollida de signatures.\nDit això, i just al cap d’un mes de començar a recollir signatures arreu del pais, el Govern acorda aturar la iniciativa per raons que, hores d’ara, encara ens tenen estorats. Diuen que si ens donen l'oportunitat de portar aquest debat al Parlament la seva aprovació comportaria un augment de despeses en el pressupost vigent. Hem de recordar que aquest debat es produiria un cop tinguéssim les 50.000 signatures recollides i avalades per l'organisme que correspongui, previsiblement entre finals del mes de juliol i agost -pràcticament inhàbil-, amb la qual cosa el debat s’encetaria, amb sort, el proper mes de setembre o octubre.\nAquest fet ja denota que seria impossible que poguessin dur-se a la pràctica enguany les mesures que s’anuncien en l’articulat de la nostra ILP. Per tant, entenem que no són raons tècniques ni de forma sinó clarament polítiques e ideològiques.\nÉs injust i antidemocràtic que, d’una banda, el Govern promogui consultes populars i que, altrament, es censurin iniciatives com la nostra. Creiem que tot plegat fa un flac favor al sistema democràtic i participatiu pel que la societat civil tant hem treballat i continuem treballant.\nSabem i reconeixem que rectificar és de savis i esperem que la Mesa i el mateix Govern rectifiquin, cosa que de ben segur tota la ciutadania d’aquest país li agrairà.\nEmplacem a tots els ciutadans a fer-nos costat en aquesta causa i ens acompanyeu en totes les accions que farem d’aquí endevant.\nEtiquetes de comentaris: escola en lluita, FaPaC, mitjans de comunicació, participar, societat\nL'educació del talent. El paper de l'escola i les...


El vídeo d'un civil contradiu la versió policial sobre la mort dels joves a França\n12 abril 2021 18:53\nTemes del dia #català#ConselldEuropa#OCB#ToniLluísReyes#SantJordi#Llibres#STEI#Perpinyà#CatalunyaNord#Capdepera#agressió#ASM#InformeEuroMedi#EuroMedi#FundacióVincle#interins#TemporalitatAdministració#BlackLivesMatter#Plàstic#CatalunyadelNord#Covid19#MesuresCovid#PereGarau#PP#VacunaCovid19#Manacor#SetmanadelLlibre#MÉSperMallorca#IIRepública#PrimaveraMallorquina#FrancinaArmengol#TocdeQueda#Covid-19\nSarkozy reacciona amb celeritat i obre una investigació sobre la mort dels dos joves\nAgències | 29 novembre 2007\nEl video gravat per un aficionat contradiu la tesi de la Policia que el cotxe patrulla contra el qual xocaren dos adolescents amb moto -la mort dels quals desencadenà disturbis en barriades a prop de París- sofrí danys després de la col·lisió, en ser colpejat per habitants de la zona, segons publicà ahir el vespertí Le Monde. Aquesta explicació era presentada per corroborar la tesi que el cotxe patrulla anava a baixa velocitat i va rebre un impacte per part de la moto en la part esquerra davantera, agrega el vespertí.\nTanmateix, un vídeo sobre el succeït filmat per un veí de Villiers-li-Bel, desbarata aquesta versió, ja que en les imatges el cotxe apareix amb seriosos desperfectes, com en les fotos de premsa abans que ningú s'apropàs al cotxe. Les imatges també concorden amb declaracions de testimonis que van dir haver protegit el cotxe perquè no fos objecte de danys afegits, a fi de facilitar la investigació, diu el diari.\nEl president francès, Nicolas Sarkozy, per la seva part, aterrà ahir a París i es posà fil a l'agulla per gestionar en primera persona la rebel·lió dels suburbis parisencs, desencadenada la nit del diumenge 25 de novembre després de la mort dels dos joves. El llogater de l'Elisi actuava així amb rapidesa i fermesa per evitar que França revisqui el malson de les revoltes de ocorregueren l'any 2005 que enfonsaren el país en 21 nits de violència de carrer als barris de la perifèria.\nSarkozy començà la jornada amb un gest de suport a les forces de seguretat visitant en l'hospital alguns dels agents de Policía ferits durant els tumults. A continuació, es reuní amb el batle de Villiers-li-Bel, i les famílies dels adolescents morts, a les quals anuncià l'obertura d'una investigació judicial i el nomenament d'un jutge per aclarir els fets.\nSegon any sense festes de Sant Joan de Ciutadella\nEl Govern espanyol diu que no prorrogarà l'estat d'alarma encara que les CCAA «pressionin»\nLes Balears redueixen fins a un 20% les emissions de CO2 durant la pandèmia


Trobada una àmfora siciliana del segle II abans de Crist en el litoral de Sueca - Paisdelmar\nHome / ARQUEOLOGIA / Trobada una àmfora siciliana del segle II abans de Crist en el litoral de Sueca\nARQUEOLOGIA ARQUEOLOGIA SUBAQÜATICA BARBARIA BUSSEIG CERÀMICA MAR PORTADA VALÈNCIA\nPublicat en\tdesembre 02, 2018, 4:02 pm\nLes costes de la Ribera encara amaguen tresors arqueològics subaqüàtics que esperen a ser descoberts. És un fet que es constata amb cada nova troballa. Aquesta vegada ha sigut l’aparició d’una àmfora en el litoral suecà la que ha corroborat l’enorme activitat de navegació que es produïa en la zona i de la qual el fons marí és encara testimoni.\nJosé Puig, director del Centre de Busseig Delfín de Cullera, va trobar la peça enfront de les costes de Les Palmeres fa dos dies. Inmediatement, va posar el descobriment en coneixement de les autoritats pertinents.\nEl seu bon estat de conservació i l’emplaçament en la superfície del fons feien presagiar que correguera perill d’espoliació pel que la Generalitat va expedir, de forma urgent, un permís d’extracció. El centre de referència de la zona, el Museu Arqueològic de Cullera, va ser l’encarregat de dirigir l’operació al costat del Club de Busseig Delfín de la localitat.\nL’extracció va ser complicada, segons van explicar els bussos a la seua arribada al port de Cullera. «Hem patit bastant, hi ha hagut un moment en què ens hem quedat justs d’oxigen, però finalment l’hem tret a la superfície», comentava Óscar Pellicer.\nSegons les primeres valoracions de l’arqueòleg municipal de Cullera, Kike Gandia, el seu estat de conservació és «excel·lent». L’àmfora està pràcticament sencera i solament li falta una part. Els primers indicis fan pensar que es tracta d’una peça del segle II abans de Crist, d’origen grecoitàlic de l’època de la República.\nGandia va detallar que no és l’única peça que es troba en el lloc. Als voltants també s’han apreciat restes ceràmiques. L’expert estima que l’àmfora transportava vi de Sicília. Serà el Museu Arqueològic Municipal de Cullera l’encarregat d’aplicar el procés d’adaptació de la peça per a conservar-la i, posteriorment, exposar-la al públic per a la seua admiració i coneixement.\nLa regidora de Patrimoni Històric i Museus de Cullera, Amparo Jover Colubi, va traslladar la seua felicitació al Club Delfin i al servei municipal d’Arqueologia per aquest nou rescat i va anunciar que una vegada la peça estiga en condicions es realitzarà una presentació pública conjunta amb la localitat veïna de Sueca.\nAmparo Jover Colubi Centre de Busseig Delfín cullera José Puig Kike Gandia Óscar Pellicer Sicília Sueca\nLa Marató de València, entre les 10 maratons més ràpides de la història\ndel Mar / nov. 22\ndel Mar / nov. 29


Neix l’any 1996 sota la direcció de Jordi Mora en el si de l’Escola de Música de Vic i amb la proposta d’aportar un cicle de concerts estable a la ciutat. Està integrada per professors i alumnes avantatjats del conservatori, fet singular a Catalunya. Des de la seva creació ha fet nombrosos concerts i ha col·laborat amb reconeguts solistes i directors, esdevenint un dels referents culturals de la ciutat.\n“Gran musicalitat i energia”. Paraules del crític musical Jon Tolansky després de veure’l al capdavant de la Royal Philharmonic Orchestra. Des de 1998 realitza una trajectòria musical que li porta a sales de concerts d’Europa, Àsia i EUA. És director convidat dels Rencontres de Guitare Classique de Nice (França) i director de l’Orquestra de Cambra de l’Empordà.


Després de dos anys sense espectacles degut a la pandèmia de la COVID-19, Casino Tarragona tornarà a comptar aquest any amb una programació d’activitats variada i adaptada a tots els gustos, que el consolida com un centre d’oci global únic al territori.\nLa màgia i els tributs musicals a les grans estrelles de la música seran els protagonistes d’una programació que es centralitzarà a la sala T-Space del Casino i que comptarà també amb classes de salsa, bachata i kizomba, i amb sessions musicals carregades càrrec del DJ Francesc Torres.\nPaupi el Mago: 25 de març, 22 d’abril i 20 de maig\nEl jove mag tarragoní arriba a Casino Tarragona amb una màgia plena de frescor i dinamisme que li va valdre arribar a les semifinals de l’exitós concurs de televisió Got Talent 2021. Una oportunitat única per gaudir de La Caixa Màgica dels Somnis, un espectacle que sorprèn al públic per la seva màgia diferent, divertida i plena de participació i sorpreses.\nABBA MIA, Elton and The Jets i Play The Game: 8 d’abril, 6 de maig i 10 de juny\nEl primer dels tributs musicals que se celebraran a la Sala T-Space serà ABBA MIA (8 d’abril), un espectacle musical i escènic que reviurà els grans èxits del quartet suec, cançons que s’han convertit en la banda sonora de diferents generacions. El 6 de maig serà el torn d’Elton and The Jets, un homenatge a un dels artistes més revolucionaris i influents de la història de la música amb un gran so i posada en escena, mentre que el 10 de juny el protagonisme serà per Play The Game, tribut que repassarà els temes més representatius de Queen.\nDimarts de Ball\nEls amants de la salsa, bachata i kizomba tenen una cita cada dimarts (22h) amb Sixto Duque. El reconegut ballarí torna a Casino Tarragona amb unes classes de ball adaptades a tots els nivells, tant per aquells que volen aprendre els primers passos fins als que pretenen perfeccionar els seus moviments.\nEl DJ reusenc Francesc Torre amenitzarà les nits dels divendres (23h) a la Sala T-Space amb les seves sessions musicals carregades dels grans èxits dels anys 80, 90 i 2000. Aquesta aposta per una programació cultural de qualitat consolida Casino Tarragona com un espai d’oci global únic al territori, un món d’entreteniment obert a tothom que combina gastronomia, música en directe, espectacles i tota l’emoció del joc d’atzar en un ambient extraordinari.