A Abrera millorem la gestió de residus i fomentem la sostenibilitat ambiental mitjançant la millora del reciclatge de la roba usada:: Ajuntament d'Abrera\nDIMARTS, 25/01/2022 | 19:49 h\nA Abrera millorem la gestió de residus i fomentem la sostenibilitat ambiental mitjançant la millora del reciclatge de la roba usada\nDes del mes d'octubre hem ampliat el servei de recollida de roba usada a Abrera amb nous contenidors, que han passat a ser de color carabassa\nA Abrera impulsem la recollida de tèxtil usat, sobretot als barris! Des de l'Ajuntament d'Abrera hem ampliat el servei de recollida de roba usada amb la instal·lació de quatre nous contenidors als barris de Santa Maria de Vilalba, Can Vilalba, Les Carpes i Ca n'Amat. Els contenidors han passat a ser de color carabassa o taronja per un nou contracte amb Solidança 'Roba amiga', que ens permet impulsar la recollida de roba usada i calçat, amb un total de 14 punts de recollida.\nEl nostre alcalde, Jesús Naharro, el regidor de Medi Ambient, Xavier Serret, i el tècnic municipal de Medi Ambient, Joan Espel, es va reunir el dimecres 3 de novembre a l'Ajuntament amb la gerent de Solidança Treball, Isabel Gimeno, empresa d’inserció laboral que du a terme la recollida de roba usada mitjançant els contenidors de color carabassa de la cooperativa 'Roba amiga'.\nDurant la reunió es va posar èmfasi en la importància de recollir la roba usada i de com està evolucionant el sector en el marc de l’economia circular, un model de producció i consum que implica el reciclatge de materials i productes existents totes les vegades que sigui possible per allargar el cicle de vida dels productes.\nLa recollida selectiva de roba i calçat és molt important per realitzar un ús sostenible dels recursos naturals i lluitar contra el canvi climàtic. A Abrera hem ampliat el servei amb 14 punts de recollida al nucli urbà i els barris\nEl nostre alcalde, Jesús Naharro, ha destacat que “des d’Abrera apostem d’una forma clara i directe per l’efectivitat i l’eficiència a l’hora que els veïns i veïnes es puguin dipositar la roba amb més facilitat als contenidors, als punts de recollida de roba que hem ampliat de 10 punts fins a 14 punts que tindrem ara. A més, hem ampliat la xarxa local fins arribar als barris també (igual que els contenidors de fracció orgànica), per tal de que tothom pugui fer una aportació, quan ho desitgi, d’aquesta roba usada. La idea és poder ampliar la xifra de 29.000 kg que es van recollir durant el 2020. I el que fem des de l’Ajuntament, és posar a l’abast de la ciutadania més recursos. A més, aquesta iniciativa està feta amb una ànima social. I és en aquest sentit, on Solidança (l’empres que col·labora amb l’Ajuntament) treballa conjuntament amb el consistori en aquesta vessant social i perquè aquesta roba tingui també una ànima solidaria. Els veïns i veïnes que vulguin dipositar la seva roba que sàpiguen que tindrà un caire social en el seu destí final”.\nEl regidor de Medi Ambient, Xavier Serret, ha explicat que "des de l'Ajuntament d'Abrera apostem per continuar lluitant contra el canvi climàtic amb aquest canvi de contenidors de roba usada. És important que ara arribem a tots els barris, fins ara no s'estava fent. Hem col·locat quatre contenidors més i donem cobertura a tot el municipi, per poder continuar amb aquesta lluita amb la qual estem implicats totalment. A més a més, cal mencionar que ho fem amb una empresa d'inserció laboral molt implicada amb el teixit social del nostre país".\nLa gerent de Solidança Treball i presidenta de la cooperativa Roba Amiga, Isabel Gimeno, ha destacat que “Aquí, a Abrera farem educació ambiental, justament per sensibilitzar a la població, sobre aquest problema que és la roba, que s’ha de recollir bé i s’ha de dipositar al contenidor que toca (a més a més teniu forces contenidors). Posar la roba al contenidor taronja, no al de la resta o allà on no toca perquè té un gran impacte, perquè aquesta roba després ja no es pot reutilitzar. A més a més, a l’Ajuntament i a la ciutadania en general li costa molts diners, ja que gestionar el rebuig és cada dia més car. Per tant, entre tots fem una societat més justa, equitativa tant pel que fa a medi ambient com socialment".\nA Abrera farem educació ambiental, justament per sensibilitzar a la població, sobre aquest problema que és la roba, que s’ha de recollir bé i s’ha de dipositar sempre al contenidor que toca, el de color carabassa\nIsabel Gimeno ha posat en relleu els beneficis medioambientals del reciclatge de roba usada i comprar-ne de segona mà: "Té un impacte de CO2, perquè hem de pensar que la fabricació de peces noves té un gran impacte. Quan comprem una samarreta de 2, 3 euros, hem de pensar què hi ha darrere de tot això. Sobretot, el cotó té un gran impacte mediambiental, hem de pensar que hi ha mars que s’han assecat perquè els rius que anaven a desembocar en aquells mars serveixen per cultivar cotó. Aquest cotó, que té aquest gran impacte, després se’n va cap a Àsia a teixir, tenyir. El que suposa més impacte pel que fa a contaminació dels rius amb el tint. I també l’explotació que suposa infantil i de dones, perquè nosaltres tinguem una samarreta de tres euros. Hem de ser-ne conscients i consumir de proximitat, no consumir tant. Consumir de segona mà, que és una oportunitat de la qual n’hem de fer més ús i és recomanable perquè hi ha roba en bon estat i no consumir-ne de nova”.\nLa gerent de Solidança també ha ressaltat la vessant social de les botigues de roba usada: “Vas a comprar i no saps si hi ha gent que porta un val de serveis socials o compra. Això també dignifica la gent que ho passa malament. Perquè una de les coses que també fem des de Roba Amiga és col·laborar amb serveis socials per donació de roba, es barregen i ningú sap d’on prové. Això també dignifica molt la gent que ho passa malament. Pot triar la seva roba i materialitzar les necessitats que té".\nPer a més informació podeu escoltar L'Entrevista del Dia de Ràdio Abrera del 16/11/21 fent clic aquí o a l'enllaç que trobareu a la part inferior d'aquesta pàgina.\nEls nous contenidors de roba usada es troben en els següents emplaçaments dels barris del nostre municipi:\nUbicació al barri de Ca N’Amat, que properament concretarem.\nLa resta de contenidors de roba usada instal·lats al nostre municipi seran substituïts pels nous de color taronja en els emplaçaments ja existents:\nA Abrera, l’any 2020 es van recollir 29 tones de residus tèxtils, però podrien ser molts més! Moltes gràcies per la vostra col·laboració!\nIsabel Gimeno, gerent de Solidança i residenta de Roba Amiga\nEscolta L'Entrevista del Dia de Ràdio Abrera del 16/11/21 amb la gerent de Solidança i presidenta de la cooperativa Roba Amiga, Isabel Gimeno


Troben un gos malvivint entre escombraries a Amposta i denuncien la propietària\nL'animal va ser rescatat malvivint en condicions molt deplorables. | Mossos\nEls agents van poder intervenir gràcies a un avís ciutadà\nper Laia Solanellas 09/12/2021 11:10h\nLamentablement encara s'han d'explicar històries incomprensibles que posen de manifest la maldat de les persones humanes amb els animals. En aquesta ocasió, un avís ciutadà va permetre que els Mossos d'Esquadra intervinguessin en la vida d'un gos, que vivia en unes condicions deplorables a Amposta.\nAgents dels Mossos d'Esquadra de la Unitat Regional de Medi Ambient de les Terres de l'Ebre van rebre unes informacions que apuntaven que en una finca d'Amposta hi havia un gos que vivia en unes condicions lamentables.\nEl passat 7 de desembre els agents es van desplaçar fins a la finca que els havien dit i van poder comprovar com a l'interior d'un magatzem hi havia un gos que malvivia entre una gran quantitat de brutícia i escombraries, unes condicions de maltractament no acceptables per una vida digna de l'animal.\nMolta brutícia i fortes pudors a l'interior del magatzem\nA l'interior del magatzem hi havia molta brutícia i es desprenia una forta olor d'orins i defecacions, ja que l'animal no podia sortir d'allí per fer les seves necessitats. Estava completament envoltat d'una gran quantitat d'escombraries i les condicions higiènic-sanitàries eren molt deficients.\nEls Mossos d'Esquadra, davant d'aquest panorama, van decidir avisar la propietària de la finca per poder accedir a l'interior del magatzem i «intervenir preventivament», segons expliquen, el gos.\nAl comunicat, els agents detallen que aparentment l'animal no presentava cap lesió, tot i viure en unes condicions lamentables.\nDavant d'aquesta situació la policia catalana va procedir a denunciar administrativament la propietària de la finca. Se l'acusa de diverses infraccions en matèria de protecció d'animals i la denúncia va ser tramesa per l'Ajuntament d'Amposta.\nÚltima hora Última hora Successos Última hora Mossos d'Esquadra Última hora animals\nInvestiguen la mort d'un home atropellat a la C-15\nEl fort vent provoca diverses destrosses al Baix Penedès


Consuelo Guerri va ser una de les cares més conegudes presents a la concentració per la ciència que va tindre lloc la setmana passada a València. Acostumada a treballar amb becaris predoctorals al seu laboratori, la investigadora ha sigut testimoni aquest any del drama de molts joves científics de la institució, que han vist com el seu programa de beca era reduït a la mínima expressió o directament eliminat. A més, ha sobreviscut a l’ERO practicat per la direcció del mateix centre, que ha significat l’acomiadament d’un 40% de la plantilla i la supressió de 14 línies de recerca.\nQuè opina de la tendència imperant entre els joves a buscar eixides en altres països?\nÉs un drama, perquè s’estan malbaratant molts recursos. Però no son sols els joves, la situació de tots els científics és roïna. Els projectes d’investigació i les beques s’estan retallant molt, i el que és més, que al Consell Superior d’Investigacions Científiques s’estiga perfilant un ERO és inèdit, no ha passat en cap país europeu.\nQuè els diria als membres del govern de Mariano Rajoy si els tinguera davant?\nUn país sense innovació i desenvolupament està condemnat a acabar al fons de la mar. Jo l’any passat deia que podíem ser perfectament el nord d’Àfrica, ja no Europa. Durant molts anys s’han fet inversions en pressuposts i beques que ara són inútils per les retallades. Açò es una catàstrofe.\nÉs la ciència la única via per eixir de la crisi?\nSí, ho tinc claríssim. Necessitem innovar en tots els sectors. I com que tenim menys recursos, s’ha de pensar en procediments alternatius que permeten avançar. Si no ho fem, ens quedarem afonats permanentment.\nLaura Garsando. Estudiant de Periodisme a la Universitat de València.\n«La fugida a altres països és un drama perquè s’estan malbaratant molts recursos. No son només els joves, la situació de tots els científics és roïna»


territoris.cat 17:30 14/08/19\nper lleida edat home vendre detinguts\nEl material decomissat pels Mossos d'Esquadra a Lleida interior\nEls Mossos d’Esquadra van detenir aquest dimarts un home, de 28 anys, i un menor de 17 anys, veïns de Lleida i nacionalitat espanyola, com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública.\nA principis d'estiu els mossos van tenir coneixement que un veí del carrer Bonaire de Lleida es dedicaria a la venda de marihuana a consumidors finals en bossetes de 5 i 10 euros. A més els informadors denunciaven que utilitzaria a menors d'edat per realitzar les vendes finals.\nUn cop fetes les comprovacions inicials es va establir un dispositiu per comprovar el presumpte tràfic de drogues i la possible participació de menors. Durant el mes de juliol es van realitzar vigilàncies en dies discontinus i es va constatar que les vendes les realitzaven un home i un jove que semblava menor d'edat.\nEls investigadors van poder concretar la identitat d'ambdós i va resultar que el jove tenia 17 anys d'edat i seria el germà de la parella sentimental del principal responsable del fet. Tots viurien en el mateix pis amb dos nadons més de la parella.\nAquest dimarts, un cop recollits els indicis suficients, es va detenir les dues persones i es va realitzar una entrada i perquisició al domicili. A l'interior es va localitzar 1,5 kg de marihuana, valorada en uns 7.850 euros, 2.215 euros en bitllets fraccionats, una bàscula de precisió, bossetes per la venda al detall i diversos estris relacionats. També es van recollir 28 gàbies amb ocells fringíl·lids protegits.\nA més el pis es trobava en unes deficients condicions higièniques, ple de brutícia i evident descurança. Davant la situació de risc dels menors els mossos van realitzar una comunicació a la DGAIA per alertar del fet.


Holiday home Olpererblick 1 Hintertux Glacier Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Olpererblick 1Vorderlanersbach 194, Vorderlanersbach, Hintertux Glacier, Àustria, 6293 - Veure al mapaHoliday home Olpererblick 1Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 35 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Maryrhofen, Holiday home Olpererblick 1 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Holiday home Olpererblick 1, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha bar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com sauna, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Maryrhofen, el Holiday home Olpererblick 1 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxabalcó/terrassaforn microonesrenta vaixellescalefaccióneveraTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglèsEspanyolFrancèsMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Belvilla t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


SOBREVIURE camí de Cali - Club Patinatge Artístic Olot\nSOBREVIURE camí de Cali\nL'equip de Sobreviure carregats de bones energies, fa ben poc han sortit de Barcelona per a participar al Campionat Mundial de Patinatge a Cali (Colòmbia).\nA més de les hores d'entrenament i la bona sintonia en l'equip, els acompanyen a conquerir un nou repte l'escalf de la gent d'Olot i la Garrotxa que, una vegada més, ha respost positivament a la crida, enguany, POSA EL TEU GRANET PEL MUNDIAL.\nEl club des d'aquí dóna les GRÀCIES A TOTS i cadascun d'ells. Des del que ha comprat un número pel sorteig, fins als sponsors que han finançat el viatge de les patinadores.\nEl CPA OLOT, se sent orgullòs de la seva terra i la seva gent i farà el possible per portar a casa un nou títol, que recordem, ja en tenim vuit.\nEl campionat serà dissabte 26 de setembre al voltant de quarts d'una de la nit, hora d'Olot i es podrà veure, en directe, en pantalla gegant a l'Espai Ideal, on esperem ens hi trobem molts per gaudir junts de la vetllada.


Un taller de Corçà guanyador de la primera edició de Mecacracks • Ràdio Capital de l'Empordà\nUn taller de Corçà guanyador de la primera edició de Mecacracks\nLa fita ha estat aconseguida per Adrià Pereira, un jove mecànic de 25 anys del taller XJ. El seu premi serà convertir-se en el pilot oficial de l’equip Federal Mogul durant la Panda Raid 2018, una carrera de llarga distància i resistència que se celebra anualment al Marroc cada mes de març.\nEl vencedor, sorgit d’entre 331 tallers participants, es va decidir a través de diferents proves com un speed braking (un canvi a cegues de les pastilles de frens), el muntatge d’un filtre d’aire, un canvi de neumàtics i d’unes escombretes eixugaparabrises. També van haver de participar en una prova d’orientació per trobar les peces mecàniques requerides al magatzem de Federal Mogul i van haver de demostrar la seva conducció off-road, forra de carretera, a bord d’un dels cotxes del taller.\nEls responsables de Federal Mogul, l’empresa organitzadora, van valorar positivament la participació per tractar-se de la primera edició del concurs, el qual s’emmarcava dintre del programa de fidelització que tenen engegat amb els seus tallers.\nArticle anteriorHoly Bouncer estrenen Coyote\nArticle següentEl museo de las maravillas


La revolució d'allò menut - Revista Mètode\nLa revolució d’allò menut\nUna milionèsima part d’un mil·límetre. Aquesta és la mesura d’un nanòmetre. Les partícules nanomètriques, aquelles que s’encarrega d’estudiar la nanociència, poden semblar, per tant, minúscules i insignificants sota la perspectiva de l’ull humà. Però les inusuals i profitoses propietats d’aquestes partícules representen una autèntica revolució en la síntesi de nous materials. La revolució d’allò menut. D’allò molt menut.\n«Els materials que es presenten en forma nanomètrica tenen un comportament diferent al mateix material presentat en major quantitat»\nFernando Sapiña, professor de Química Inorgànica a la Universitat de València i investigador de l’Institut de Ciència dels Materials del mateix centre, va impartir el darrer dimecres 8 de juny la conferència «Nanociència i nanotecnologia: la revolució del molt menut». El Centre Octubre de Cultura Contemporània de València va acollir, així, l’última de les xarrades dedicades a l’Any Internacional de la Química dintre de la programació de l’Espai Ciència.\nUn poc més de cinquanta anys abans que Sapiña fera la seua exposició, una altra conferència, la protagonitzada pel físic americà Richard Feynman l’any 1959 sota el títol «Hi ha molt d’espai ací baix», centrava l’atenció en la importància d’estudiar les partícules menudes. La seua conferència, però, va passar desapercebuda, possiblement perquè el científic s’avançà a la seua època. Era la primera vegada que algú feia referència, encara que fóra de manera indirecta, a la nanociència.\n«Les inusuals i profitoses propietats de les partícules nanomètriques representen una autèntica revolució en la síntesi de nous materials»\nLa nanociència és l’estudi dels sistemes que fan entre 1 i 100 nanòmetres. Els objectes amb què ens trobem dia a dia són macroscòpics, els observem a simple vista. El món nanoscòpic, en canvi, és molt menut. I és aquesta grandària el que els fa importants. Com bé explicava Sapiña, «els materials que es presenten en forma nanomètrica tenen un comportament diferent al mateix material presentat en major quantitat, es donen unes propietats inusuals». «Tenen una major reactivitat química i presenten efectes quàntics que fan que es modifiquen algunes propietats, com per exemple les òptiques», afegí. Alguns semiconductors, per exemple, canvien de color en funció de la grandària de les seues partícules. «L’or presenta un color verd si les partícules nanomètriques són triangulars i blau si són cilíndriques», va exemplificar el químic. Diferents grandàries d’una mateixa matèria signifiquen diferents propietats.\nL’estudi de les nanotecnologies és recent, però la realitat és que les propietats de les partícules nanomètriques s’han emprat al llarg de la història. Al segle iv, probablement a Roma, es va construir la copa de Licurg, un objecte que té la peculiaritat de canviar de color en funció del lloc des d’on s’il·lumine. Si rep la llum des de l’exterior, el vidre es tornarà verd, mentre que si el punt de llum se situa a l’interior de la copa, el vidre es tenyirà de roig. «No hi ha constància, però, que el procés de construcció es difonguera en la seua època», afirma Sapiña. Més a prop de casa nostra, a Manises i Paterna, uns «nanotecnòlegs produïen autèntiques obres d’art», objectes amb reflex metàl·lic, aplicant capes molt primes de nanopartícules de coure i plata al vidrat. Es tractava d’una «nanotecnologia empírica, ja que es feia amb els materials disponibles».\n«Tres seran els sectors on la nanociència tindrà més rellevància: la medicina, l’energia i les TIC»\n«Els éssers vius han fet servir les propietats dels materials nanomètrics per resoldre alguns dels seus problemes al llarg de l’evolució», va declarar Fernando Sapiña per destacar la importància que tenen aquestes partícules en la vida d’altres éssers vius. «Una investigació botànica dels anys vuitanta preparava un experiment amb fulles. En netejar-les, els científics s’adonaren que algunes ja estaven netes. Al mateix temps, aquestes fulles presentaven propietats hidròfobes, mostraven una rugositat nanomètrica, degudes a la presència d’uns nanocristalls de cera. Aquesta propietat estava darrere de l’autoneteja d’aquestes fulles: l’aigua lliscava per la superfície i arrossegava les partícules de brutícia». Aquest exemple de Sapiña explica com, partint d’aquesta comprensió, s’han dissenyat materials amb caràcter hidròfob. El mateix ocorre amb els peus dels dragons: els microfilaments que els permeten reptar per parets verticals han estat imitats per crear materials adhesius.\nEl peu del dragó i d’altres rèptils, com el gecònid de les imatges, és un exemple de funcionalitat lligada a una nanoestructura. La capacitat que tenen els dragons d’escalar parets verticals o fins i tot de romandre ancorats als sostres, sostenint tot el seu pes, està relacionada amb l’estructura en forma de microfilaments dels seus peus. Cada un d’aquests filaments es divideix entre 100 i 1.000 espàtules de dimensions nanomètriques. Aquesta forma natural d’adhesió es podria reproduir per construir vestits o botes especials que facilitaren les escalades o els ancoratges ferms, la qual cosa podria ser de gran avantatge en els passejos espacials. Imatge de l’esquerra: A. Dhinojwala, University of Akron, Viz Lab Image Collection, NISE Network Imatge de la dreta: C. Mathisen, FEI Company, Viz Lab Image Collection, NISE Network\nDe vegades es donen casualitats, coincidències, que permeten el desenvolupament científic i l’obtenció de noves troballes. El negre de carboni es va afegir als pneumàtics dels cotxes amb una finalitat merament estètica. No obstant això, les partícules afegides van resultar profitoses: les rodes resultants eren molt més resistents a l’abrasió. Així naixia el primer material producte de la nanotecnociència. A partir d’ací, fins a l’actualitat, s’ha anat avançant en l’estudi d’aquestes propietats especials, s’ha investigat en nous materials nanotecnològics, fruit d’aquesta «ciència interdisciplinar que agrupa branques com la física, la química o l’enginyeria dels materials, tot de manera horitzontal». Hi ha una infinitat de possibilitats per dissenyar materials amb funcions determinades (o, fins i tot, multifuncionals).\nLa nanotecnologia afectarà tots els camps de la indústria, almenys tots aquells que decidesquen emprar els materials a escala nanomètrica en els seus productes. Però, sobretot, tres seran els sectors on més rellevància tindrà aquesta disciplina. En primer lloc, la medicina. En l’àmbit diagnòstic, es milloraran les tècniques actuals, que tenen una resolució espacial baixa. La nanotecnologia permetrà que es tinga una especificitat a nivell cel·lular abans no apareguen els primers símptomes, emprant nanopartícules que s’adheriran als tumors (per exemple) i permetran la millor observació amb els raigs X. En el camp del tractament, la finalitat serà aconseguir que el medicament actue només al lloc on toca, evitant els efectes secundaris. També podria emprar-se la nanociència per elaborar millors implants, fent-los més rugosos s’adheriran millor als teixits i s’evitarà el desgast de la musculatura. En el camp de l’energia, és evident que avui dia ens basem en l’ús dels combustibles fòssils, fet que ha produït un augment del CO2 a l’atmosfera i el consegüent escalfament global. Els avenços en nanotecnologia, però, s’enfocarien a les energies renovables i, en definitiva, a l’estalvi energètic. Les nanotecnologies poden resoldre algunes qüestions, com la captura d’energia solar o el descobriment de millors aïllants tèrmics que permeten economitzar energia. El darrer àmbit on la nanotecnologia tindrà molta importància serà el de les conegudes TIC (tecnologies de la informació i la comunicació), ja que permetrà que es dissenyen aparells més menuts i amb més serveis.\n«En la nanociència es dóna la confluència d’allò possible amb allò improbable»\nLes nanotecnologies reportaran nombrosos avenços i seran amplificadores dels efectes d’altres tecnologies. Es planteja, però, un problema. «Es tem que la irrupció d’aquesta nova disciplina no siga ben rebuda per l’opinió pública, tal i com passa, per exemple, amb els transgènics», advertia Sapiña. Es treballa perquè això no passe, perquè es puga desenvolupar tot el potencial de la nanociència protegint els consumidors (i formant-los perquè no temen allò desconegut) i superant els reptes i problemes ètics que planteja el seu descobriment. És possible que estiguem davant una nova revolució industrial. Una revolució «on es dóna la confluència d’allò possible amb allò improbable».\n© F. Sapiña\nFernando Sapiña és «una persona molt compromesa amb la divulgació de la ciència», tal i com afirma en la presentació de la conferència Juli Peretó, professor de Bioquímica de la Universitat de València. Sapiña és «assessor de la Càtedra de Divulgació de la Ciència, coordina la col·lecció de llibres d’aquest departament i els corresponents premis de divulgació». A més, escriu la seua pròpia secció a Mètode, «La ciència a taula», a banda de ser un col·laborador habitual de la revista.


El Pla de l'Estany coopera amb Creu Roja i el Club Natació Banyoles - Diari de Girona\nEl Pla de l'Estany coopera amb Creu Roja i el Club Natació Banyoles\nEl Consell signa un conveni de col·laboració amb les entitats i amb el Grup Gastronòmic de la comarca\nEl Consell Comarcal del Pla de l'Estany ha signat tres convenis de col·laboració amb el Club Natació Banyoles, la Creu Roja i el Grup Gastronòmic del Pla de l'Estany.\nEl conveni firmat amb el Club Natació Banyoles suposarà la col·laboració del Consell i del club esportiu en la realització i l'execució d'activitats esportives, com ara la mitja marató del Pla de l'Estany, la volta popular a l'Estany, l'Open Internacional de Catalunya de Rem, el Campionat de Catalunya de Rem, el Campionat d'Espanya de Rem, la Travessa a l'Estany de Banyoles o els cursets de natació adreçats a tots els escolars de la comarca.\nEn el marc d'aquest conveni, el Consell donarà suport al Club Natació Banyoles en la realització d'aquestes activitats esportives i concedirà trofeus als seus participants. Per la seva banda, el Club Natació es compromet a organitzar aquestes activitats i aportar un informe del que organitzi al llarg de l'any.\nL'ens comarcal també ha firmat un conveni de col·laboració amb la Creu Roja per tal que aquesta institució assumeixi el servei d'assistència durant les activitats lúdiques i esportives en què participi el Consell. Per la seva banda, aquest donarà suport a la tasca humanitària i social que realitza la Creu Roja al Pla de l'Estany, així com a la formació de voluntariat.\nFinalment, el Consell comarcal encara ha signat un altre conveni de col·laboració amb el Grup Gastronòmic del Pla de l'Estany amb l'objectiu de definir l'oferta gastronòmica del Pla de l'Estany. Aquest conveni neix de la voluntat de l'Àrea de Promoció Econòmica i Turisme del consell d'impulsar i promoure la gastronomia de la comarca; precisament, aquest és l'objectiu amb el qual va néixer el Grup Gastronòmic del Pla de l'Estany l'any 2004. Entre d'altres coses, la cooperació amb l'administració servirà per donar un impuls en la investigació de noves tècniques de cuina i en la recuperació de les pràctiques i productes culinaris del passat.


CERMI Mujeres publica una guia per a l’accés a la salut i l’atenció sanitària de les dones i nenes amb discapacitat - Diari de la Discapacitat\nHomeDiscapacitatCERMI Mujeres publica una guia per a l’accés a la salut i...\nDins la seva col·lecció “Generosidad”\nPortada de la guia elaborada dins la col·lecció “Generosidad” // Foto: CERMI Mujeres\nLa Fundación CERMI Mujeres (FCM) ha publicat en la seva col·lecció “Generosidad“, en format paper i digital, una guia per a l’accés a la salut i l’atenció sanitària de les dones i nenes amb discapacitat. Aquesta eina està a disposició tant de les mateixes dones amb discapacitat com el personal professional interessat en la posada en marxa d’accions de formació i empoderament en l’àmbit de la salut.\nAquest material bibliogràfic sorgeix com a resultat de les conclusions extretes de la IV Conferència Sectorial de Dones i Nenes amb Discapacitat celebrada al novembre de 2020 sota el títol ‘Les Dones amb Discapacitat i la Salut’. Amb aquesta publicació es pretén omplir un buit davant la falta de suports didàctics que centren l’anàlisi en l’accés a la salut i l’atenció sanitària d’aquest sector de la població.\nEn el primer capítol de la guia s’exposa el marc teòric i conceptual de l’obra connectant amb les principals barreres existents que obstaculitzen el gaudi del dret a la salut de les dones i nenes amb discapacitat. En els següents capítols s’aborden d’una manera pedagògica i senzilla qüestions relacionades amb l’autocura, l’autoestima i l’autoimatge, posant l’accent en la sexualitat com a font de plaer, salut i benestar.\nAixí mateix, es dóna visibilitat a la violència contra les dones com un problema de salut i es dedica un apartat a treballar l’atenció i cura cap a les persones cuidadores. La guia inclou, a més, una breu anàlisi de l’impacte de la Covid-19 en les dones i nenes amb discapacitat i recopila bones pràctiques, destacant la importància de l’associacionisme i identificant reptes de futur.\nPer a l’elaboració i publicació d’aquesta guia la FCM ha comptat amb el suport de el Ministeri de Drets Socials i Agenda 2030.\nPrevious articleEl projecte barceloní de l’Hort al Terrat es donarà a conèixer en una jornada virtual sobre agricultura urbana\nNext article98 centres residencials de gent gran, discapacitat i salut mental registren a dia d’avui dia algun cas actiu de covid-19


Temperatura i pluja fan més migrada la collita de cereals al Solsonès - Regió7\nTemperatura i pluja fan més migrada la collita de cereals al Solsonès\nUnió de Pagesos preveu que la quantitat de quilos de gra sigui inferior al que és habitual a la zona\n09·07·19 | 22:42\nPagès utilitzant la màquina recol·lectora arxiu particular\nCarles Mencos, coordinador territorial de la Catalunya Central d'Unió de Pagesos, creu que es notarà en els ingressos dels pagesos tot i que els preus no han baixat respecte de la temporada passada. «Entre els mesos d'octubre i febrer els pagesos van haver de sembrar dia i nit però les terres eren molt humides i fredes», explica Ramon Vila, responsable d'herbacis d'Unió de Pagesos al Solsonès. Aquest fet ha condicionat que la collita de blat i d'ordi no s'hagi iniciat en l'època habitual (final de juny) sinó la primera setmana de juliol, i la sega s'allargarà tot el juliol.\nTots els propietaris han d'avisar els agents rurals de l'inici de l'època de sega i del final\nA més, un dels altres problemes que han tingut els pagesos ha estat l'onada de calor viscuda a final de juny i la consegüent ordre de la conselleria d'Interior de prohibir la sega durant els dos dies més crítics. Durant 2 dies no es va poder utilitzar cap mena de màquina recol·lectora o empacadora de palla entre les 11 del matí i les 9 del vespre, hores de feina perdudes en el moment de més activitat.\nAixí, tot i que encara està per veure com acabarà la collita, tant Mencos com Vila coincideixen que la quantitat de quilos serà inferior que en temporades anteriors. «En el cas del Solsonès normalment s'aconsegueixen uns 4.500 quilos per hectàrea i aquest any es preveu que siguin una mica menys de 4.000 quilos», assegura Mencos.\nDe totes maneres, el preu del producte al mercat local, a l'europeu i a l'internacional no es veurà afectat, ja que «hi hauria d'haver una crisi dels grans mercats, com el d'Estats Units, perquè hi hagués una alteració». Els propietaris sí que podrien tenir una petita disminució dels ingressos per la pèrdua de quilos en la collita, segons el coordinador de la Catalunya Central. Tot i això, Vila assegura que hi ha satisfacció amb la collita, «ja que pensàvem que seria molt pitjor».\n1 Manresa homenatja un mestre de mestres\n3 Rosa Tous: «La covid també ha portat grans oportunitats»\n4 El rei Felip VI convida oficialment el Sant Pare a visitar Espanya el 2022\n5 Concorreguda protesta a favor dels palestins a Manresa\nRamon Costa: «Potser la meva actitud ha ajudat a suavitzar les formes al Consell»


‘Els carrers seran sempre nostres’, la cançó del grup senienc Mascarats - Setmanari l'Ebre\nL'any 2008, a la Sénia, un grup d'amics va començar a pujar als escenaris per passar-s’ho bé cantant. Deu anys després, aquesta essència seguix intacta. El grup de música senienc Mascarats és més viu que mai.\nLa seua música, reivindicativa i amb lletres potents i compromeses, busca transmetre els seus ideals, les seues preocupacions i “les ganes de trencar amb tot allò que ens ofega”. Combinen el reggae amb els ritmes més durs del rock, però no obliden que part de la seua arrel bevia de l'ska. Han actuat en diversos municipis de Catalunya i el País Valencià. L'any 2014 va sortir a la llum el seu primer disc, La veu del poble, i l'any passat van enregistrar el primer disc en un estudi professional, amb el nom Trencarem l'imaginari. Ara acaben de presentar la cançó Els carrers seran sempre nostres que, inspirada en les mobilitzacions del procés català, està tenint una repercussió magnífica arreu de tot el país. La música és per a ells una eina més de transformació social, una manera de “trencar tot allò que ens ve imposat”.\nUn clam fet cançó “Som el brot de l'esperança caminant sense recança. Som la veu contra l'espasa. Som heures del foc d'Almansa. Esmolant ben bé les eines, hem anat segant cadenes. Despullant el jou del regne, resistint l'estat de setge. Som diada, som la vaga. També l'urna custodiada. Som l'acció organitzada que l'estat més “franc” ataca”.\nAixí comença la nova cançó del grup senienc, titulada Els carrers seran sempre nostres. El tema, que és l'avançament del nou disc que presentaran al setembre, és un homenatge musical a totes aquelles persones que van fer possible el referèndum de l'1 d'octubre. El títol escollit és significatiu. Els carrers seran sempre nostres és el crit que, segurament, més s'ha escoltat durant les diverses manifestacions prèvies, durant i posteriors a l'1-O. El que s'havia convertit en l'himne de les protestes a favor del dret a decidir dona nom ara a la cançó de la banda ebrenca. “La idea surt d'un dels cantants, que va ser qui va escriure la cançó. Ho estava fent dies després de l'1 d'octubre i el clima i la situació que s'estava vivint el van decantar a fer aquest tema”, explica a aquest setmanari Júlia Urgell, mànager del grup. “No és una idea premeditada, ni cap estratègia… simplement, surt d'un sentiment col·lectiu que és fruit del moment social i polític que estem vivint”, afegeix Júlia.\nEls esdeveniments dels últims dies, que han reactivat les mobilitzacions i també aquest clam, han intensificat la repercussió de la cançó. “La veritat és que la resposta està sent molt bona. Només en dos dies vam tenir més de 20.000 reproduccions del vídeo”, comenta la mànager del grup de la Sénia. A més, la cançó ha estat presentada juntament amb un videoclip molt ben treballat. De fet, en les imatges, hi apareixen personalitats que el grup considera representatives del moment: polítics com Gabriel Rufiàn, Mireia Boya o Montserrat Venturós; representants d'organitzacions juvenils com Arran i les JERC; Universitats per la República; la Plataforma per la Llengua; gent implicada en els CDRs i l'ANC; Bombers per la República; o el fotoperiodista Jordi Borràs. També s'hi veuen imatges de manifestacions que s'entrellacen amb escenes on apareixen els membres del grup cantant el tema. Aquest vídeo promocional, que es va estrenar al portal digital Vilaweb, ha estat enregistrat entre la Ràpita, Castelló i Barcelona.\nJúlia admet que, malgrat la repercussió que està tenint, el grup no tenia la intenció que la seua cançó s'acabés convertint en un himne d'aquests dies. Més aviat, la iniciativa sorgix emmirallada per la pretensió de fer de la música una eina de transformació social. “Veiem les cançons i la música com una altra via de promoure la transformació social, de ser crítics i reivindicatius i d'estar pendents d'allò que passa al nostre voltant”. En el seu portal de Facebook, Mascarats ho reafirma: "[La cançó] és un homenatge a una mobilització constant que va reaccionar davant de cada agressió de l'Estat (…). Un himne que deixa clar que per molt que vulguen privatitzar els carrers, sempre seran un espai de vida, solidaritat i aliances. En definitiva és un homenatge a un dia que durarà anys. Un dia que va deixar clar que unides tot ho podem”.\nD'aquest vídeo, també en sortirà un breu documental que buscarà recollir la veu de les persones que hi apareixen. Parlaran del primer d'octubre, de la mobilització popular i del fet de concebre la música com una eina més de canvi. A partir del dia 30 de març serà a les xarxes socials del grup i s'estrenarà a la Sénia. El videoclip documentari ha estat dirigit per Lluís Chesa (Castelló) i produït per la mateixa Júlia Urgell.


Innovació - Blog COIICV\nBy Gabinete Comunicación IICV, 26/09/2016\nPer Joan J. Senent i Moreno, Doctor Enginyer Industrial\nAltra de les paraules màgiques que semblen guarir els mals econòmics és la innovació. Encara que semble un concepte nou ja té un segle d’història, pels voltants de 1911 el gran innovador de les idees econòmiques Joseph Alois Schumpeter ja va teoritzar sobre ell. Primer el va separar del d’invenció, afegint-li la condició de ser acceptada pel mercat, es a dir, la invenció es transforma en innovació quan hi ha algú interessat a comprar-la. A més, va justificar el benefici extraordinari, que la posició de monopolista temporal sobre la novetat dona a l’innovador, per ser l’incentiu econòmic que la impulsa, fins que un altre la imite o la supere amb altra innovació més potent.\nLa innovació és el resultat d’una mentalitat oberta, contrària a l’ immobilisme, una predisposició a experimentar les novetats. Es clar que innovar comporta un alt risc, es pot dedicar una considerable quantitat de recursos a inventar coses que després no són acceptades pels mercats i això sol comportar un elevat nivell de pèrdues. Aquesta qüestió fa que la cultura popular no siga procliu als canvis, així el nostre refranyer diu “no deixes senda vella per novella”. Però hem de superar la mentalitat immobilista, sobretot quan es viu en un país en el que algun alt responsable ha dit aquella neciesa de “els experiments es fan amb gasosa i en casa”, que després ha estat insistentment repetida per tota una colla de corifeus. Llavors es veu la necessitat d’entestar-se en un gran canvi de mentalitat, ja que experimentar és absolutament necessari per a innovar.\nMolta gent amb gran poder i responsabilitat són refractaris a acceptar les crítiques sense adonar-se de que la crítica és el primer pas de la innovació: si estem d’acord amb tot i tot ens sembla perfecte és evident que ja no cal innovar. La primera condició d’una ment innovadora és aprofitar, en comptes de tractar de silenciar, les veus crítiques. És clar que estem parlant de la crítica constructiva, la que presenta alternatives, no aquella que s’utilitza com a arma llancívola en el nefast joc del “apartat tu per a que em col·loque jo”.\nLa innovació es presenta en diverses categories: la innovació de producte, amb l’oferta de nous productes, dissenys més atractius o noves prestacions; la innovació de procés, amb noves màquines i tècniques de producció o millores de qualitat; i innovació de gestió, amb noves formes de comercialització, de proveïment o de control. Totes elles no solament sustenten sinó que són la pròpia essència del progrés econòmic.\nTot el món està doncs d’acord en que cal impulsar la innovació, però no molts saben com fer-ho. Per a l’empresa és important invertir en recerca i desenvolupament, encoratjar l’esperit innovador dels empleats i arriscar-se a provar coses noves. Les Administracions Públiques, a més de recolzar la R+D+I empresarial i sustentar la recerca bàsica i aplicada en Universitats i Instituts Tecnològics, etc. poden ajudar molt contribuint a disseminar la informació pertinent, divulgant les novetats tecnològiques, difonent les noves idees i formes de negoci.\nCal però no caure en dos errors sistemàtics: el primer és mesurar l’esforç innovador pels recursos que s’hi ha dedicat, contràriament el que cal és amidar els resultats de la innovació, la quantitat de nous productes, nous processos, nous dissenys, que són acceptats pel mercat; el segon error és crear un departament de R+D al que se li assigna amb exclusivitat la responsabilitat de la innovació mentre, paral·lelament, s’allibera d’aquesta responsabilitat a la resta de l’organització, per contra el que és imprescindible és impregnar tota l’entitat d’una mentalitat innovadora.\nEtiquetas: enginyeria, i+d+i, industria, innovació


Referèndum sobre el 3+2 a la Universitat Pompeu Fabra – Lo Campus diari\nEl referèndum serà els dies 9 i 10 de febrer i es realitzarà de forma electrònica.\nTenint en compte el debat sorgit arrel de l’aprovació del decret sobre la durada dels graus, el qual proposa reduir la durada del grau a 3 anys i completar aquest amb un màster de 2 anys, el Consell d’Estudiants de la Universitat Pompeu Fabra va demanar a l’últim claustre extraordinari, dedicat exclusivament a parlar d’aquest tema, la realització d’un referèndum sobre el 3+2 a la UPF. Després d’aquesta petició, formulada durant la ponència com a representants dels estudiants i consensuada amb els diferents agents estudiantils presents al claustre, la universitat va accedir a donar suport a la realització d’aquest referèndum.\nEs podrà votar:\nDes de la web de Participació UPF en que hi haurà habilitada una pàgina sobre el referèndum.\nA través de l’aula global on trobareu un “Destaquem” que us dirigirà directament a la urna electrònica.\nHi haurà també aules habilitades per poder votar amb el carnet de la universitat:\nCampus Mar: 61.303, 61.307, 61.309, 61.329-331, Aula de Biblioteca\nCampus Poblenou: Totes les aules d’informàtica\nCampus Ciutadella: Sala Biblioteca, Aula 20S09 (també dins de la Biblioteca), Aules informàtiques: 40.143 i 40.145\nPoden votar tots els estudiants de la UPF de Grau, Postgrau i Màster.\nLa pregunta serà la següent: ESTÀS A FAVOR DE PARALITZAR L’APLICACIÓ DEL DECRET DEL 3+2 A LA UPF?\nAmb les possibles respostes de SÍ, NO o EN BLANC.♦


Llegeixo en un titular d'ahir d'El País, que "L'Església demana que per Quaresma es redueixin els sms"(El País, 21-2-08, pàg. 10). D'entrada, arrufo el nas: un altre comunicat de l'església? Torno a llegir i m'aturo: l'Església, a qui es refereix? als bisbes? al Vaticà?a qui s'adreça la petició? i què té a veure la quaresma amb l'ús dels mòbils?\nA la tercera va la vençuda, i la curiositat em pot més: llegeixo l'article i m'aclareix els dubtes. Resulta que en realitat es tracta d'una proposta del bisbat de Girona i Càritas, que en una acció conjunta adreçada als adolescents, llencen una alternativa al dejuni clàssic de quaresma. Ho trobo prou creatiu i simpàtic: l'objectiu és educar els joves en el sentit de l'austeritat, reduint l'ús del mòbil, i amb els diners estalviats participar plegats en un projecte solidari.\nAclarides les idees torno a fer marxa enrere i em pregunto: què té a veure el titular del diari amb la realitat de la notícia? quin és el propòsit? provocar més prejudicis en contra de l'església?


La construcció també ha aconseguit grans resultats d'eficiència energètica\nJessica Moreno Cusac | divendres, 20 d'abril del 2018, a les 11.29\nL’obra guanyadora del premi Obra Sant Josep d’enguany és un edifici plurifamiliar de quatre plantes amb estructura de pilars i jàsseres de fusta. Per l’arquitecte encarregat d’aquest projecte, Pau Benach, aquest premi ha estat una sorpresa, ja que l’obra va acabar fa gairebé un any. Tot i això afirma que “un reconeixement com aquest fa reflexionar. Fa veure que les coses poden anar per aquí i que els projectes de fusta que s’estan introduint estan funcionant i tenen el seu mercat“.\nEn aquest sentit, House Habitat explica que la fusta s’ha utilitzat en construcció des de sempre i estan convençuts que “és el material del futur, pel seu menor impacte mediambiental i la seva contribució a combatre el canvi climàtic”. També expliquen, que al contrari del que molta gent pensa, els edificis de fusta aguanten més el foc que altres materials, perquè “està molta estona cremant però no s’ensorra”, la qual cosa permet als ocupants poder evacuar l’habitatge.\nAquesta construcció, situada al carrer de Melcior de Palau de Sants, té una altra particularitat. En el projecte de construcció es va haver de preservar la façana existent, datada del 1895 i d’estil neoclàssic, que està protegida pel Pla especial de patrimoni. L’arquitecte que en va dissenyar la rehabilitació i la remunta de l’immoble per convertir-lo en un edifici plurifamiliar també va conservar el nucli d’escales original. D’aquesta manera va aconseguint incorporar, en un edifici modern, la tradició arquitectònica de la ciutat.\nHouse Habitat aposta per la construcció sostenible i, per aquest motiu, van implantar un sistema de renovació d’aire amb recuperador de calor que permet ventilar l’edifici sense necessitat d’obrir finestres, a través d’uns filtres que purifiquen l’aire. A més, per escalfar l’aigua s’utilitza una font d’energia renovable, l’aerotèrmic, que a través de bombes de calor que extreuen l’energia de l’aire exterior i la cedeix a l’aigua.\n— construcció — eficiència energètica — premis


CEPAMA, primer Comitè de Promoció i Suport de la Dona Autista a Espanya – Raquel Montllor Linares' Trampsicopedagogic\nCEPAMA, primer Comitè de Promoció i Suport de la Dona Autista a Espanya\nfebrer 9, 2018 febrer 9, 2018 ~ Raquel Montllor Linares\nDes d’avui, les nenes i dones autistes/asperger podem comptar amb CEPAMA, primer Comitè de Promoció i Suport de la Dona Autista a Espanya.\nCEPAMA és una iniciativa de l’Asociación Sinteno i neix per treballar específicament a favor de les nenes i dones autistes/asperger, promoure la seva visibilitat i defensar els seus drets.\nUn dels seus objectius principals és promoure el seu empoderament per tal de que puguin decidir sobre la seva pròpia auto-representació i participar en la presa de decisions que li afectin. També busca, evidentment, la conscienciació sobre l’autisme en les dones.\nEs promouran accions que condueixin a un millor diagnòstic en nenes i dones autistes/asperger, atenent les seves característiques especifiques i eliminant el biaix de gènere; ja que sense un diagnòstic adequat no es pot rebre una bona atenció.\nEs crearan xarxes d’intercanvi i suport on puguin aprendre més sobre sí mateixes i compartir informació amb professionals.\nEl comitè està format per dones autistes/asperger i professionals vinculades de tot Espanya que treballem en favor del reconeixement de les necessitats especifiques de les nenes i dones autistes/asperger, la defensa dels nostres drets en els àmbits polítics, educatius, socials i laborals, la nostra inclusió social plena i la millora de les nostres condicions de vida i benestar personal.\nPer tot això, CEPAMA vol posar el focus en visibilitzar aquesta realitat, comprendre les manifestacions especifiques de la condició autista en nenes i dones, i afavorir el nostre reconeixement social.\nTelèfon: +34 634 54 74 13\nUs enllaço aquí la nota de premsa.\n‹ PreviousFormació d’activistes de lluita contra l’estigma, a Obertament\nNext ›Asperger en femení


Ximo Puig reivindica un “gran acord valencià” per a afrontar la recuperació i la reconstrucció de la Comunitat Valenciana davant la “emergència històrica” de la pandèmia de COVID-19 – RiberaTV\nXimo Puig reivindica un “gran acord valencià” per a afrontar la recuperació i la reconstrucció de la Comunitat Valenciana davant la “emergència històrica” de la pandèmia de COVID-19\n“No demane butles indulgents ni carta blanca, no demane mordasses ni uniformitat en la mirada, només demane dues coses: responsabilitat i consciència del moment històric”, subratlla el president\nAnuncia que les actuacions desenvolupades fins ara pel Consell per a lluitar contra la crisi del coronavirus suposen una dotació de 341 milions d’euros ja gastats o compromesos per la Generalitat\nProposa superar el confinament a partir del 9 de maig amb garanties de protecció de la població de major risc i velocitat en la detecció de possibles nous focus, potenciant al màxim l’atenció primària\nEl president ha iniciat la seua intervenció recordant als més de mil valencians i valencianes i als més de 20.000 espanyols i espanyoles que han mort a causa de la pandèmia de COVID-19, una crisi sanitària que ha definit com “la major catàstrofe de salut pública” viscuda per les actuals generacions, però s’ha mostrat convençut que la societat “resistirà, ressorgirà i continuarà progressant”.\nXimo Puig ha considerat necessari realitzar un “acte d’humilitat” i s’ha disculpat, com president de la Generalitat, “per no haver arribat a temps”, per a facilitar la protecció que mereixien els i les professionals que han lluitat contra el coronavirus sense les suficients garanties davant un “tsunami” que “ha sobrepassat a tots”. “\nPuig també ha mostrat un profund agraïment a la ciutadania, “que ha assumit amb determinació la seua responsabilitat”, des de “aquelles persones més exposades, com és el personal sanitari i el de les residències de majors”, fins a “tots aquells treballadors, treballadores i empreses que estan en la primera línia mantenint els serveis públics essencials”.\nEl president, que ha recordat que la Comunitat Valenciana va aconseguir establir aquesta ruta quan pràcticament cap Administració tenia accés a material suplementari, la qual cosa ha permés obtindre 17,7 milions de màscares, 7,2 milions de guants, 1,1 milions d’equips de protecció EPI, 597.000 ulleres de protecció ocular, 50.000 bates i 20.000 termòmetres. Tal com ha detallat, s’han encarregat 48 milions d’unitats de material sanitari, dels quals s’han rebut 30 milions, i els 18 milions restants de productes sanitaris aniran arribant en les pròximes dates. En concret, el quinzé vol arribarà aquest dimecres a Barajas i el dijous al centre logístic de València.\nIgualment, s’ha referit a altres mesures com l’exoneració del pagament del lloguer durant tres mesos a totes les famílies que habiten les 14.000 habitatges del parc públic de la Generalitat o els 11,5 milions per a subvencions directes a 231 entitats locals que presten serveis socials d’atenció primària en dos fronts: prestacions bàsiques i alimentació infantil.\nPer això, s’ha mostrat partidari de, a partir del 9 de maig, “tornar, progressivament, a la nova normalitat, amb la major obertura possible, i sense córrer riscos per a la salut”, perquè “el confinament total també té un elevat cost”.\nPuig ha reivindicat en aquest context el “dret de la Comunitat Valenciana a adaptar el desconfinamiento a la seua realitat particular”, és a dir, a una gestió per comunitats autònomes, i, dins de la valenciana, per territoris locals, partint de quatre principis: la protecció de la població amb més risc, el màxim dinamisme, la velocitat en la detecció de possibles nous focus, potenciant al màxim l’atenció primària, i la facilitat en la comunicació i execució del tancament o l’obertura.\nEl president ha assegurat també que és necessari, garantir, de manera urgent, assistència econòmica i financera a empreses i persones treballadores per compte propi i per compte d’altri per a ajudar-los a recuperar-se del ‘xoc’ i, a aquest, temps, desenvolupar una programació d’actuacions a llarg termini que assegure la reconstrucció. “Necessitem insuflar respiració assistida a curt termini als més vulnerables de la nostra economia i de la societat per a poder realitzar una autèntica reconstrucció”, ha remarcat.\nXimo Puig reivindica un “gran acord valencià” per a afrontar la recuperació i la reconstrucció de la Comunitat Valenciana davant la “emergència històrica” de la pandèmia de COVID-19 added by Ribera Televisió on 22 abril, 2020


REMATANT L'ESTIU - Diari de Girona\nComencem el mes de setembre i estem rematant l'estiu. Les hores de lluminositat disminueixen ostensiblement, les nits són més llargues i més fresques. Les temperatures del dia es fan més suportables. Tot ajuda a anunciar la proximitat de la tardor. Aquesta estació que representa reprendre les activitats, normalitzar l'agenda i les relacions. Potser començar un nou treball i un nou ritme de vida.\nAquest estiu es pot considerar una mica estrany. Sembla que ha sortit de la normalitat. Pics de calor d'una importància notòria. El termòmetre ha assolit cotes impròpies d'aquestes contrades. A la nostra ciutat superar els quaranta graus és quelcom extraordinari. A aquelles jornades tan caloroses succeïren uns dies de temperatures molt suaus, coincidint precisament en les setmanes de plena canícula. Pluges torrencials mal repartides. Una sèrie d'anomalies que ens obliguen a acceptar la realitat del tan anunciat canvi climàtic. Un canvi climàtic en la realitat del qual ens costava de creure a molts.\nTambé s'han produït uns fenòmens propis d'aquests darrers anys i que ja es van convertint en habituals: les cues de cotxes en determinades carreteres. Els accidents amb víctimes mortals, o amb lesions que afecten de per vida els qui les han sofert. Les protestes laborals, amb vagues que paralitzen durant hores la circulació de trens o d'avions, deixant estacions i aeroports plens de viatgers que han vist retardat o frustrat el viatge que tenien previst. Aglomeracions d'estiuejants o de turistes que fan incòmoda la vida de pobles i ciutats. Massificació de banyistes en determinades platges. La consuetudinària i trista estadística de persones ofegades en les aigües del mar o de la piscina.\nEls més vells podem recordar uns estius molt diferents dels de l'actualitat. Quan molta gent no feia mai vacances. Quan l'estiueig al mar o a la muntanya era cosa de privilegiats. Com la majoria de les poblacions de la Costa Brava rebien un nombre molt moderat d'estiuejants. Quan les belleses naturals de la nostra costa encara no havien estat profanades per l'ambició d'empreses que han construït sense miraments i sense el més mínim respecte a aquest do natural que era identitari d'aquest entranyable país.\nUn adagi que en aquell temps es repetia sovint deia que a l'estiu tota cuca viu. I és que la major part de la població patia molt els hiverns. Es passava molta fred i era natural que s'esperés l'arribada de l'estiu com un alliberament. S'ha dit i repetit que en temps passats els hiverns eren més freds que no són actualment. Pot ser que això sigui real o que no ho sigui. Sempre s'han donat hiverns més freds que d'altres. A la nostra ciutat hem viscut molts hiverns sense que es produís una nevada. I fa pocs anys vàrem veure nevar un dia del mes de març, quan faltava poc per entrar la primavera. El que sí és ben notori i comprovable és que ara tenim més mitjans per defensar-nos de la fred. La calefacció està a l'abast de moltes més persones, com també una alimentació molt més confortable. Un vestuari més pràctic i més efectiu. El cotxe facilita molts desplaçaments que abans s'havien de fer caminant.\nEn una ocasió comentàvem aquest tema de la fred d'abans amb dos senyors que gaudien d'una posició econòmica molt respectable. I jo els deia que antigament en les cases dels pobres es passava molta fred, i ells respongueren unànimement: «I en les dels rics també». Existien cases senyorials, amb mobiliari de luxe, amb estores i cortinatges; però per escalfar-se només disposaven d'un braser; braser que podia ser molt artístic, però amb un rendiment molt limitat. Els pisos de nivell mitjà o baix tenien un braseret en el menjador. Braser que, a l'hora d'anar a dormir, el posaven uns moments en el llit per escalfar els llençols. Per moltes persones el llit era el refugi dels dies d'hivern. Amb els llençols temperats i el complement de dos o tres mantes i un bon edredó, podien fer oblidar el fred ambiental. Però no es podia pas passar tot el dia al llit, fora el cas d'estar malalt. I fatalment arribava l'hora que marcava el despertador. I allò era el patir i el petar de dents. En haver passat un llarg hivern en aquestes condicions era natural que s'esperés amb candeletes l'arribada de l'estiu.\nTot i que a l'estiu feia molta calor i que les mosques i mosquits donaven un bon turment, si es recordava la cruesa de l'hivern, ja tot es trobava més suportable.\nActualment sembla que els estius són més calorosos que no eren antigament. Almenys hi ha més gent que fuig tant com pot de la ciutat; alguns per a un o més mesos, altres per a unes setmanes, o com a mínim per a uns caps de setmana. Però es dona el cas curiós que, mentre els gironins ens volem alliberar de la calor de la ciutat, hi ha un bon contingent de turistes que omplen carrers i places, especialment del Barri Vell.\nJo no sé si els estius d'ara són més o menys calorosos que els d'antany. Però sí que hi ha uns condicionants que fan que augmenti la sensació de calor. L'intens trànsit motoritzat hi pot influir molt, i de fet ho fa. També les instal·lacions d'aire condicionat de certs establiments. Especialment en els barris més comercials, en passar per davant de determinats locals, notem que en surt una bravada calenta que resulta extraordinàriament molesta i fins i tot podem suposar que força insana.\nTambé pot influir a fer que ens sentim més incòmodes a l'estiu el fet que ens haguem defensat més bé de les inclemències hivernals. En aquest nostre món tot és relatiu, de manera que quan l'hivern era temible pel fet de no disposar de mitjans per combatre la fred, ara que ens defensem millor de la fred que pugui fer a l'hivern, notem més les molèsties de la calor estiuenca. I ara ja, en lloc de dir que a l'estiu tota cuca viu, els dies d'estiu que podem, fugim de la ciutat per anar a la platja o a la muntanya. I quan haurem rematat aquest estiu, entrarem a la tardor, que al meu entendre és la millor època de l'any per viure a Girona.


Noves activitats en el programa Insomni de l’Alt Urgell – FÒRUM.ad\nNoves activitats en el programa Insomni de l’Alt Urgell\nel: 02/08/12 15:21\nEl programa Insomni, impulsat per l’Oficina Jove de l’Alt Urgell, ofereix durant els propers dies una pujada al Cadí amb lluna plena, un curs d’iniciació a la fotografia digital i un punt informatiu a la Festa Major d’Oliana. El pla ofereix una sèrie d’activitats d’oci alternatiu per a joves.\nAquest divendres, a partir de la mitjanit, Insomni instal·larà un estand a les portes del Pavelló Francesc Betriu d’Oliana, on se celebrarà la Nit Jove. La parada oferirà servei de prevenció i informació, amb la col·laboració del col·lectiu Som.Nit i de Creu Roja Joventut.\nDe cara a dissabte, a les 7 de la tarda s’iniciarà Pujada al Cadí amb lluna Plena. El preu d’inscripció és de 15€. Es pot demanar informació sobre les inscripcions i el lloc de sortida al correu electrònic nordicwalking@nordicesport.com.\nPel que fa a la setmana vinent, de dilluns dia 6 a dijous dia 9, de 19 a 20.30h, la Sala Polivalent de l’Oficina Jove de la Seu d’Urgell acollirà un curs d’iniciació a la fotografia digital. Cal destacar que, finalment, les inscripcions son totalment gratuïtes. Es poden fer a l’Oficina Jove mateixa, fins demà divendres.\nUna altra proposta que prepara el programa Insomni és la Pujada a la Creu de la Freita, diumenge 12 d’agost a les 7 de la tarda, amb sortida des del pont d’Arfa. La inscripció costa 5€ i es pot fer a l’Oficina Jove.\nLa Regidora de Joventut, Meritxell Planes, considera aquestes activitats “una bona alternativa per gaudir de l’estiu”, i afegeix “continuem animant tots els joves a participar d’aquestes activitats d’oci alternatiu. És una bona oportunitat per gaudir de l’esport, la natura, la festa o adquirir noves habilitats amb el curs de fotografia”.\nAquestes activitats del programa Insomni compten amb la col•laboració de la Diputació de Lleida, l’Ajuntament de la Seu d’Urgell, l’Ajuntament d’Oliana, el Consell Comarcal de l’Alt Urgell, Pirineus Outdoor, Associació Marxa Nòrdica Nòrdic Esports, el Parc Olímpic del Segre, el Servei Municipal d’Esports de la Seu, Víctor Vallverdú, Jan Tomàs i Raquel Torrent.\nEntrada Anterior: Cultura allarga el termini de presentació d’originals al Premi Fiter i Rossell fins el 3 de setembre\nEntrada següent: El Trial d’Arinsal bat rècord d’inscripcions


Brussel·les vol crear un mercat únic europeu de telecomunicacions per afavorir la competència La República\nBrussel·les vol crear un mercat únic europeu de telecomunicacions per afavorir la competència\nLa Comissió Europea vol crear un mercat únic europeu de telecomunicacions per afavorir la competència entre les operadores de telefonia mòbil, connexió a internet de banda ampla i televisió per cable. La comissaria de Societat de la Informació, Viviane Reding, ha proposat aquest dimarts reformar la legislació amb l’objectiu d’ampliar l’oferta i els drets dels 500 milions de consumidors europeus, aconseguir tarifes més baixes i transparents, facilitar el canvi d’operadora, fins i tot en un sol dia, lluitar contra el correu brossa i els virus informàtics i fomentar la inversió per implantar les xarxes de nova generació i fer arribar la connexió de banda ampla al 10% de la població que encara no en té, sobretot en zones rurals. La nova normativa, que necessita l’aval del Parlament Europeu i del Consell Europeu, no entrarà en vigor fins l’any 2010.\nBrussel·les també proposa que se separi el negoci de les infraestructures del dels serveis, és a dir, que una mateixa empresa no pugui proveir serveis a l’usuari i, alhora, ser propietària d’una xarxa de telecomunicacions i llogar-la a altres operadores que no en tinguin una de pròpia. Això ja es fa al Regne Unit i, segons la Comissió, garanteix la igualtat de possibilitats de totes les operadores per accedir a la xarxa i, per tant, afavoreix la competència. Les empreses hereves de les xarxes de telefonia estatals, com Telefónica o France Télécom, tenen una posició molt dominant del mercat. Brussel·les, però, no vol imposar aquesta separació, sinó només oferir-la als estats que la vulguin. ‘Europa, darrerament, ha realitzat grans avenços obrint els mercats de les telecomunicacions a nous operadors i augmentant progressivament la competència, però tot i això, els operadors dominants, sovint protegits per les autoritats estatals, continuen controlant segments de mercat fonamentals, especialment el de la banda ampla’, ha denunciat Reding. ‘Això restringeix la llibertat de tria del consumidor’, ha criticat la comissaria de Societat de la Informació.\nReding proposa crear una nova Autoritat Europea del Mercat de les Telecomunicacions que controlarà la independència de les existents autoritats reguladores estatals, que ‘sovint són afins a l’operador dominant i el protegeixen’, avisa Brussel·les. La comissaria, que ha presentat al Parlament Europeu, a Estrasburg, el paquet de mesures de reforma, vol que els 500 milions d’usuaris europeus puguin trucar a números gratuïts des de l’estranger i accedir amb més eficàcia amb el telèfon únic d’urgències 112, que tinguin la possibilitat de canviar d’operadora en un sol dia si així ho volen i que rebin una informació transparent i comparable sobre les tarifes. Reding també aspira a trencar l’anomenada bretxa digital i fer arribar la connexió de banda ampla també a les zones rurals de la Unió, on només en 72% de la població hi té accés: Brussel·les vol racionalitzar l’espectre radioelèctric –amb l’espai que quedarà lliure quan es completi el pas de la televisió analògica a la digital– perquè en les regions en què sigui molt car instal·lar noves infraestructures de fibra s’hi faci arribar l’alta velocitat a través de radiofreqüències.\n‘Les ones no coneixen fronteres i el protocol d’Internet no té nacionalitat’, ha afirmat el president de la Comissió, José Manuel Durao Barroso. El paquet de propostes per reformar la legislació actual, del 2002, presentat per Reding aquest dimarts ha de ser aprovat pel Parlament Europeu i pel Consell de Ministres de la Unió abans de començar-se a aplicar, a partir del 2010.


ANY NOU VIDA NOVA - Sebasti� Barrufet - Els blogs d'e-noticies\nPERIODISME DIGITAL//.- Canvi d'any, nova vida, nous propòsits. El nou any no és res més que la continuació de la nostra vida. Passar d'una vorera a l'altre amb el sarró ben ple i replentajar-nos el camí que volem seguir en el nostre futur immediat.\nAquest és el desig de moltíssims a l'arrencar l'última fulla del mes de desembre i mirar el nou calendari. Tothom celebra i felicita el cap dány com si a partir d'aquest dia els errors del passat, les nostres mancançes i oblits s'haguessin de solucionar per art de màgia.\nCada cop que comença un nou any fem una llista de desitjos. Revisem l'any que hem deixat i fem plans pel que comença. El canvi d'any és el moment idoni i apropiat per fer una reflexió i aprofitar-lo per iniciar o intentar alguns canvis. Tenim davant la possibilitat de construir una nova vida, dirigida vers a Dalt, i caminar fermament endavant sense girar-se enrere. Tenim que fer com el SOL que neix cada dia sense recordar-se de la nit passada.\nCada any, quan s’acaba el calendari tothom te molts bons propòsits ( anar al gimnàs, deixar de fumar, fer dieta, treure bones notes…) però totes aquestes bones intencions la majoria de vegades no arriben mes enllà del mes de febrer.\nJo crec que ens enganyem quan volem aconseguir coses difícils d’avui per dema, per exemple si algú ha fumat tota la vida serà molt difícil deixar-ho del tot en pocs dies, possiblement si ho va deixant a poc a poc reduint cada cop els cigarrets que fuma, finalment ho deixarà tot i que trigui mes temps, i possiblement no ho passarà tan malament.\nDiuen que les dites són la base i l'expressió de la saviesa popular. Entre les conegudes referint-se al moment d'ara “Any nou, vida nova”. Per els catalans la nostra vida serà nova?. Tot canviarà just a partir del dia del REFERÈNDUM (RUI), si el guanyem, és clar.\nNaturalment, els unionistes no pensen el mateix. Però espero que vagin a votar perquè aquest RUI sigui interpretat com el naixament de la nova REPÚBLICA CATALANA.\nEl català té el reconeixement de llengua pròpia, i llengua oficial junt al castellà, a Catalunya, a les Illes Balears i al País Valencià amb el nom de valencià.\nTanmateix, els catalans no farem allò tan desagradable que varem sofrir: (hable en cristiano) ens deien. Nosaltres, diu Oriol Junqueras, volem tot el millor per els nostres veins. L'hostilitat de les institucions espanyoles contra Catalunya ha aconseguit una imatge d'unitat inèdita de tots els pobles oprimits per l'Estat. Catalans, Bascos i Gallecs.\nPersonalment, com a periodista català, manifesto la meva coincidencia amb Oriol Junqueras. Junqueras defensa que ERC «s'ha convertit en la casa d'acollida de tot l'independentisme».\nEl president dels republicans respon a l'intent d'Artur Mas d'ocupar l'espai electoral de Junts pel Sí. "Socialistes, ecosocialistes, sindicalistes i democristians senten que els seus partits han deixat de ser útils, precisament per això se senten acollits a ERC", ha manifestat el president dels republicans en un acte a Barcelona.\nTambé Personalment, em preocupa que la meva familia més íntima: Lola, Sílvia, Ricard, Mar, Tian i Víctor m’estimin com jo a ells. La millor manera de desitjar un bon any nou és estimar als éssers intims i voler la felicitat per a tots els conciutadans.\nAprofito aquest comentari per a dir-vos a tots que us desitjo sincerament un BON ANY 2017.\nEls blogs d'e-noticies - Sebasti� Barrufet - ANY NOU VIDA NOVA


Jordi Gené: “La primera vegada que vaig visitar l’Autòdrom va ser una sorpresa majúscula” – Autodrom Terramar\nJordi Gené: “La primera vegada que vaig visitar l’Autòdrom va ser una sorpresa majúscula”\nAvui parlem amb Jordi Gené, pilot de carreres professional i ambaixador de la marca Cupra, sobre la seva experiència a l’Autòdrom de Terramar. No t’ho perdis!\nAutòdrom de Terramar: Què fas ara? Segueixes competint?\nJordi Gené: Actualment sóc ambaixador de la marca Cupra, així com el seu pilot de desenvolupament. Aquest any centrarem la part esportiva en carreres de resistència com les 24 hores de Nurburgring, les 24 hores de Spa i les 24 hores de Barcelona junt amb el desenvolupament del nou León Cupra per al campionat del món de TCR i el nou cotxe 100% elèctric de carreres Cupra, l’ eRacer.\nA.T.: Explica’ns la teva primera experiència a l’Autòdrom de Terramar\nJ.G.: La primera vegada que vaig visitar l’Autòdrom va ser una sorpresa majúscula doncs n’havia sentit a parlar però no el coneixia fins que hi vaig realitzar un esdeveniment pel departament de cotxes històrics de Seat. Vaig quedar impressionat per tenir unes instal·lacions tan espectaculars y úniques en el món de l’automoció al costat de casa i no haver-hi estat en tota la meva vida.\nA.T.: Des de llavors, quantes vegades hi has tornat i per què?\nJ.G.: Des de la meva visita ara fa quatre anys, he repetit un fotimer de vegades doncs son unes instal·lacions impressionants i encaixen amb les marques amb les que col·laboro. Seat, Audi VW i Skoda. Es un espai privilegiat per presentacions de cotxes i esdeveniments on la posada en escena és important.\nA.T.: T’hem vist circular a molt baixa velocitat pel punt més alt del peralt de la corba nord… Com t’ho fas?\nJ.G.: L’experiència de copilotatge és molt espectacular a baixa velocitat ja que sents la força de la gravetat i l’angle d’inclinació lateral fa pensar que cauràs. Tens que gestionar molt bé la velocitat amb la deriva que agafa el vehicle. Fa la sensació d’estar derrapant durant tot el peralt.\nA.T.: Com veus el projecte de revitalització de l’Autòdrom de Terramar?\nJ.G.: És un projecte molt interesant, poder donar continuïtat a un circuit que esta igual que fa 100 anys és importantíssim per preservar la història de l’automobilisme i, al mateix temps, és un una oportunitat única per potenciar Catalunya i Espanya com a primer destí de totes les marques que volen presentar els seus models més emblemàtics.


El jutge investiga si el PSC es va lucrar amb el cas Inipro\nEl jutge descriu la trama com una "escenificació d'un procés simulat de contractació pública exclusivament encaminat a la coŀlocació d'una sèrie de persones per realitzar treballs en benefici del PSC a costa de l'erari públic"\nQuatre detinguts i 11 registres per corrupció a l'Ajuntament de Tarragona EFE\nUn jutge de Tarragona cita l'alcalde Ballesteros com a investigat per presumpta corrupció\nETIQUETAS: caso inipro, psc, corrupcio\nEl titular del jutjat d'Instrucció número 1 de Tarragona, Joaquín Elías, ha citat a personar-se com partícip a títol lucratiu al PSC al cas Inipro, que investiga presumptes irregularitats dels consistoris socialistes de Tarragona, Viladecans i Palau-Solità i Plegamans a la contractació d'aquesta empresa, vinculada al partit. El jutge investiga els presumptes delictes de malversació, tràfic d'influències, prevaricació i alteració de preus de subhastes quan en aquests tres consistoris governava el PSC. Entre els investigats hi ha l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros.\nEl jutge ha delimitat la responsabilitat del partit, en aquest moment, fins a l'import de la quantitat desemborsada per sufragar contractes a Inipro, quantitat que ascendeix a 337.168,97 euros. En l'acte, el jutge explica que les "sospites de criminalitat" se centren, entre altres fets, a "l'absència de necessitat del servei contractat, el vincle entre l'empresa Inipro i el PSC, l'opció per un procés negociat sense publicitat en qual vetés tota possibilitat de lliure competència ".\nLa novetat del cas, però, és que el jutge ja no sospita dels ajuntaments sinó, directament, del PSC. "En definitiva era l'escenificació de tot un procés simulat de contractació pública exclusivament encaminat a la col·locació d'una sèrie de persones per realitzar treballs en benefici del Partit Socialista de Catalunta (PSC) a costa de l'erari públic", diu la sentència.\nA més, el magistrat ha tornat a citar com investigats a la portaveu del govern de Tarragona, Begoña Floria, i l'excap de gabinet de l'alcalde, Gustavo Cuadrado, que va ser detingut el passat mes de maig en una operació ordenada pel jutjat i portada a terme per la Guàrdia Civil.\nLa peça separada número 1 del cas Inipro tracta d'investigar fins on s'estén l'assumpte ja que, si bé la causa principal ja no estava sota secret de sumari, si continuava estant-ho la peça separada, que es va obrir arran d'un disc dur aportat davant la Guàrdia Civil per una persona que al seu dia va declarar davant del magistrat com a testimoni.\nEl contingut d'aquest disc dur, que se sospita pertanyeria a l'exgerent de l'Institut Municipal de Serveis Socials (IMSS) de Tarragona, Antonio Muñoz, podria implicar Quadrat en la contractació de Inipro per part de l'IMSS.\nEl jutge creu que els treballs de Tarragona amb Inipro es van prorrogar dos anys de forma irregular perquè no es va convocar cap concurs ni procediment negociat, i per la documentació requisada en diversos registres s'investiga també als ajuntaments de Viladecans i Palau-Solità i Plegamans.\nLa relació amb el PSC de Inipro i els seus satèl·lits -les societats Itinere, Gis Grup i Educare SXXI- comença en la direcció d'aquestes empreses. Ricard Campàs, un altre dels detinguts al maig, és l'administrador de Inipro i també és militant del PSC. De fet, va concórrer a les llistes dels socialistes per Lleida a les eleccions al Parlament de 1988.


El col·legi Alfa & Omega guanya el concurs de classes sense fum de la Comunitat Valenciana\nUn altre clàssic en el palmarés del certamen, l'IES La Mar de Xàbia, s'emporta un accèssit\nEl reggaeton dels saludables del col·legi Alfa & Omega de Dénia s'ha emportat el primer premi del Concurs Europeu de Classes sense Fum en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Amb el seu ritme de la salut i al·lusions a cura del cos i de l'entorn, l'alumnat de primer d'ESO del centre llança un clar missatge de no al tabac al mateix temps que incita a deixar de fumar a aquells que tenen aquest hàbit perquè, com es diu en el videoclip, no fumar més “serà una bona decisió”. Amb lletra pròpia i una cuidada coreografia, el treball que ha presentat enguany el col·legi li ha valgut un nou premi, que suma als altres molts recollits en aquest certamen. Un altre clàssic en el concurs, l'IES la Mar de Xàbia, s'ha emportat un dels accèssit amb Absurd, que deixa clars quins són els efectes del tabac i planteja una contradicció molt a l'ús en l'actualitat: ens preocupem de cuidar el planeta i descurem la cura del nostre cos.\nEls dos premis han sigut entregats per la secretària autonòmica de Salut Pública, Isaura Navarro, a Dénia, on ha destacat la importància del treball en equip i ha afirmat que els ganadore “s'han convertit en agents de salut” per llançar un missatge a la col·lectivitat que han de continuar fent arribar als qui tenen més a prop. Navarro ha recordat que el tabac retalla hores de vida i ha subratllat que “fumar de jove és construir la malaltia del futur”.\nPer part seua, la directora del col·legi Alfa & Omega, Eunice Pastor, ha anunciat que el premi es traduirà en tallers i activitats especials per al pròxim curs orientats a cuidar la salut mental dels joves estudiants, una qüestió que especialment després de la irrupció de la pandèmia no cal deixar de costat.\nDurant l'acte, van ser projectats els dos treballs premiats en presència d'una part de l'alumnat del col·legi, així com del director de Salut Pública del Departament de Dénia, Pascual Martí, i la doctora de la Unitat de Promoció de la Salut Silvia Méjica. José Vicente Artés, cap de departament de la família Sanitària de l'IES La Mar, que va assistir en companyia de la directora de l'institut, Mª Ángeles Boronat, va recordar els greus problemes que implica fumar i va dir als estudiants que cal deixar passar “el tren del tabac”.


El mes de juliol registra 28 dies per sobre dels 30ºC a Sant Julià - FÒRUM.ad\nEl mes de juliol registra 28 dies per sobre dels 30ºC a Sant Julià\nOn: 05/08/15 14:29\nEl mes de juliol ha vingut marcat per la persistència de l’anticicló centreeuropeu que ha afavorit les invasions d’aire càlid provinent del nord d’Àfrica durant els primers 15 dies del mes. A partir del dia 16, la presència d’una pertorbació al sud de les Illes Britàniques va provocar el pas de línies d’inestabilitat, que van permetre la formació de les tempestes de tarda que han fet que la pluviometria d’aquest mes hagi assolit valors propers o superiors als normals per l’època de l’any. A partir del dia 21, la temperatura es va anar normalitzant coincidint amb el pas d’un front fred que va lliscar per sobre dels Pirineus i va afavorir el desenvolupament de nuclis tempestuosos extremadament intensos. Per acabar el mes, els dies 30 i 31 ens va afectar un sistema frontal molt actiu que va provocar un notable descens de les temperatures i precipitacions abundants arreu del país.\nLa temperatura d’aquest mes de juliol s’ha caracteritzat per ser persistentment càlides que han provocat 2 onades de calor. La primera es va produir del dia 6 al dia 8, quan es va arribar als 36ºC a l’estació del Roc de St. Pere (Andorra la Vella) i als 37,7ºC a la Borda Vidal (St. Julià de Lòria). La segona onada de calor, més llarga, va tenir lloc durant els dies 14 i 18, quan es va arribar als 35ºC al Roc de St. Pere i als 36,1ºC a la Borda Vidal. Per altra part, s’ha de destacar que a la Borda Vidal s’han registrat 28 dies amb temperatures màximes per sobre dels 30ºC. A la següent taula es mostren els valors mitjans d’algunes de les estacions meteorològiques del Principat comparada amb la mitjana climàtica del període de referència.\nAixí l’anomalia de temperatura mitjana ha resultat molt càlida a cotes inferiors als 2.300 metres aproximadament amb valors d’anomalia superiors als 3 i 4ºC. Per sobre d’aquesta alçada la temperatura mitjana es pot considerar càlida amb anomalies superiors als 2ºC. Aquests valors són dels més alts registrats a Andorra durant un mes de juliol. En concret, a l’estació de Central (FEDA) la temperatura mitjana d’aquest juliol, ha superat la mitjana climàtica del mes de juliol pel període de referència 1971‐2000 en +3,8 ºC, fet que situa aquest mes com el més càlid des de l’any 1935 d’ençà que es van iniciar les mesures a l’estació, seguit pel 1994 (anomalia de +3,1 ºC) i el 1950 (anomalia de +2,6 ºC). Tot i la persistència de les altes temperatures en aquesta estació, no s’ha superat cap rècord absolut de temperatura màxima, ja que els 34 ºC d’enguany (dia 7) no superen els 39 ºC de l’any 1994.\nQuant a la precipitació, el mes de juliol ha registrat una pluviometria molt irregular degut al caràcter tempestuós de la majoria dels episodis de precipitació. Amb valors absoluts, el mes es pot qualificar de plujós, encara que la precipitació ha estat concentrada a la segona part del mes. La manca clara de precipitacions, les humitats molt baixes i les altes temperatures van provocar que durant la primera quinzena el risc d’incendi fós extrem en algunes zones d’Andorra. Durant la segona quinzena, però, s’han comptabilitzat fins a 9 dies de precipitació. Gairebé la totalitat de la pluja registrada durant aquest mes de juliol s’ha acumulat durant els dies 21, 30 i 31 de juliol. Precisament, el dia 21 serà recordat per la forta tempesta que va afectar la zona de Claror provocant desbordaments de rius a Sant Julià de Lòria i la Vall del Madriu. Les acumulacions totals de pluja representen entre un 130 i 170 % del que seria habitual per aquest mes. Destacar, per exemple l’estació del Bony de les Neres on la precipitació mitjana d’un mes de juliol és de 78 mm i enguany s’han registrat 126 mm dels quals 114 mm (90%) es van acumular durant aquests 3 dies (per exemple, 50 mm el dia 30).\nText i gràfics: CENMA\nPrevious Post: III Fira Retro al Barri Antic d’Andorra la Vella\nNext Post: Banco Madrid demana a BPA els 3,6 MEUR avançats a Sol Meliá per remodelar la seva seu


Els "fruimecres" a l'ESCOLA - Jesús-Maria Claudina Thévenet\nLa nostra escola s’adereix al Pla de Consum de fruita a les escoles de la Generalitat de Catalunya. Aquest programa és una iniciativa de L’Unió Europea i consisteix a millorar la salut dels infants fomentant menjar fruita i verdura en cada àpat, tant a casa com a l’escola, i tenir un estil de vida actiu (caminar, pujar escales, jugar, fer esport…).\nMensualment, durant una setmana, repartim gratuïtament una peça de fruita i/o verdura (seleccionada en funció de l’estació de l’any) als alumnes d’Infantil i Primària a la sortida de l’escola. Aquesta acció que fomenta el consum de fruita s’acompanya d’altres activitats complementàries i diverses a cada curs.\nPer qué “Fruimecres”? La nostra escola ha estipulat el dimecres com el dia de la fruita. És per aquest motiu que tots els dimecres del curs els alumnes des de P-3 fins a la ESO porten fruita per esmorzar. Cada any es gestiona diferent tot buscant una nova manera de fomentar un consum responsable i motivar l’alumnat.


Un conductor begut recorre 11 quilòmetres en sentit contrari a la C-17 a Osona – elgarrotxi.cat\nL’infractor va ser interceptat pels Mossos d’Esquadra i es va negar a fer la prova d’alcoholèmia\nUn conductor begut va recórrer aquest dissabte a la nit 11 quilòmetres en sentit contrari a la C-17 a Osona, segons han informat els Mossos d’Esquadra. Diversos usuaris van alertar els Mossos d’Esquadra pels voltants de la mitjanit d’un vehicle que circulava en contra direcció al quilòmetre 83 de la C-17, al límit entre el Ripollès i Osona. L’infractor va ser interceptat 11 quilòmetres més tard per una patrulla al quilòmetre 74, a les Masies de Voltregà, després d’haver-se saltat set sortides. En el vehicle hi viatjaven dues persones i el conductor mostrava signes evidents d’anar borratxo. L’home, un veí de Campdevànol de 52 anys, es va negar a bufar correctament i a passar la prova d’alcoholèmia.\nL’infractor va quedar imputat per tres delictes contra la seguretat del trànsit, negar-se a fer la prova d’alcoholèmia i conducció temerària. Les Masies de Voltregà (ACN).\nNova equipació per al Club Ciclista Bas


50 anys de l’Escola La Masia - Valencia noticies\nLa cooperativa d’ensenyament programa actes al llarg de l’any per a commemorar els seus 50 anys d’escola al servei del poble valencià i en valencià\nAquesta setmana l’Escola La Masia ha iniciat els actes de celebració del seu 50è aniversari, que tindran lloc durant tot el 2018. El primer tingué lloc aquest dimecres al Teatre el Micalet de València, on es van presentar tots els actes amb què La Masia vol celebrar els seus 50 anys d’existència.\nSeguint els principis pedagògics de Celestine Freinet, naixia l’Escola Tramuntana l’octubre de 1968 al Vedat de Torrent. Aquella escola, per primera vegada al nostre País des de la postguerra, es presentava com un projecte educatiu actiu, inspirat en l’escola cooperativa, una escola al servei del poble valencià i en valencià. Una escola que va nèixer gràcies a la il·lusió d’un grup de mestres i de pares i mares, que volien una educació en llibertat i diferent per als seus fills, i al suport de part de la societat civil valenciana, encapçalats per Vicent Ventura, Joan Fuster o Adolf Pizcueta. La dictadura franquista obligà a un canvi de nom: Tramuntana va haver de canviar de nom, convertint-se primer en Mistral i finalment en Escola La Masia. Tres noms per un mateix projecte educatiu que enguany compleix 50 anys.\nUn any, 50 mirades\nL’acte al Teatre El Micalet serà el primer de molts altres programats pe l’escola des de maig fins a novembre (adjuntem programa). Va ser conduït pels actors Borja López Collado i Paula López Collado i comptà amb la presència, entre d’altres, d’Encarna Cuenca, presidenta del Consell Escolar Valencià; Jaume Fullana, Director General de Política Educativa; Pep Galarza, alcalde de Massamagrell; Rosendo Ortí, director general de Caixa Popular, Emilio Sampedro, president de FEVECTA i vice-president de la CONCOVAL, Luiso Cervellera, president de la UCEV, Vicent Moreno, president d’Escola Valenciana; Ferran Suay, en representació d’ACPV i representants de sindicats i companys d’altres escoles cooperatives del País Valencià.\nA l’acte, hi intervingueren Maria Conca, Idoia Calabuig i Dídac Botella com a iaia, mare i antic alumne, respectivament, que amb la seues paraules ens aproparen a la realitat del Projecte. L’esdeveniment també serví per presentar la nova imatge corporativa de l’escola i el domini .coop. La nota musical anà a càrrec del duet Borja Penalba i Mireia Vives. Les paraules de Jesús Guanter, com a president de la Cooperativa, tancaren la vetllada convidant als actes i esdeveniments propers.\nEducació implanta 36 cicles formatius d'FP per al pròxim curs


Pengen un guàrdia civil a la UAB\nLa Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) ha ordenat retirar un ninot vestit de guàrdia civil amb una soga i la pancarta 'Pim pam pum que no en quedi ni un', penjat d'un edifici de la plaça Cívica del campus.\nEl 20 per cent dels Mossos estaria disposat a passar-se a la Guàrdia Civil\nL'Associació Espanyola de Guàrdies Civils (AEGC) ha lamentat aquest divendres en un comunicat que el ninot va aparèixer el dijous, i ha confiat que Fiscalia actuï d'ofici per "buscar els responsables d'aquest acte d'odi".\nFonts de la UAB han informat que, en tenir coneixement que s'havia penjat aquesta figura, van ordenar que es retirés, i que així es va fer el mateix dijous.\nEl Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans-UAB va publicar en el seu compte de Twitter una fotografia del ninot i la frase 'Fora els forces d'ocupació! Ni oblidem ni perdonem la Repressió de l'#1O' ( 'Fora les forces d'ocupació! Ni oblidem ni perdonem la repressió del # 1O').\nL'AEGC considera el ninot com una "clara incitació a la violència contra uns funcionaris públics que no pot quedar impune", i que els agents destinats a Catalunya pateixen una persecució creixent.


L'Ajuntament obre el disseny del futur centre cívic Gregal a la participació de la ciutadania | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nFlores intervindrà en l'audiència pública\nL'Ajuntament de Reus, a través de la regidoria de Participació, Bon Govern i Serveis Generals, inicia una nova fase del procés de participació ciutadana per al disseny del futur centre cívic Gregal, que s'ubicarà al barri Niloga. El pròxim dijous 3 de desembre, la regidoria convoca una audiència pública per explicar a la ciutadania el projecte de construcció del nou centre cívic, així com el procés de participació en relació al disseny i els usos de l'equipament.\nEl procés participatiu s'obre tant a la ciutadania dels barris que estan en l'àmbit d'influència del futur equipament com a la resta de persones de la ciutat. L'audiència pública telemàtica tindrà lloc aquest dijous 3 de desembre a les 7 de la tarda. S’obrirà un espai de diàleg a través de la formulació de preguntes i respostes, i la recollida de les propostes que en puguin sorgir. Per participar-hi cal accedir al següent enllaç. La sessió comptarà amb la participació de la regidora de Participació, Bon Govern i Serveis Generals, Montserrat Flores, que explicarà en què consistirà el procés de participació del nou centre.\nAmb l'objectiu de facilitar la participació de la ciutadania del conjunt de la ciutat en el disseny del futur Centre Cívic Gregal, la regidoria de Participació, Bon Govern i Serveis Generals ha elaborat una enquesta telemàtica amb la que es demana als participants què millorarien dels serveis que ja ofereix actualment la xarxa de centres cívics, quines necessitats creuen que cal cobrir i quines accions consideren que cal desenvolupar al nou equipament.\nEl centre cívic Gregal s’ubicarà en un edifici municipal del carrer de Castellvell, 1-3. Es tracta d’una nau catalogada, que forma part del conjunt arquitectònic inclòs en el Pla Especial de Protecció del Patrimoni Arquitectònic i Natural de Reus. L'edifici està destinat actualment a magatzem dels passos de Setmana Santa, per als quals l'Ajuntament ja ha trobat un nou emplaçament on emmagatzemar-los amb les condicions adequades.