Preposicions i locucions prepositives - Llengua i estil de la UOC\nPer i per a: altres dos sistemes\nQuadre general i observacions\nAlternança i elisió de preposicions (canvi i caiguda)\nEl complement directe i la preposició a\nPreposicions i complements verbals\nLa preposició de\nLes preposicions per i per a\nLes preposicions a i en en les expressions de lloc\nLes preposicions en les expressions temporals\nLa preposició composta cap a (de vegades reduïda a cap)\nLa preposició composta fins a (de vegades reduïda a fins)\nLes preposicions de i en en denominacions d'estudis, carreres, títols, especialitats\nFebles (sense accent tònic) a, amb, de, en, per, per a\nFortes (amb accent tònic) Simples abans, arran, arreu, contra, dalt, damunt, darrere, davall, davant, deçà, dellà, després, dins, dintre, durant, enfront, enmig, entorn, entremig, entre, vers / envers, excepte, fora, llevat, lluny, malgrat, menys, mitjançant, prop, rere, segons, sense, sobre, sota, tret, vora\nCompostes cap a, com a, des de, fins a\nPrincipals locucions prepositives a base de / a còpia de, a causa de / degut a, a conseqüència de, a diferència de, a excepció de, a falta de, a favor de, a part de, a l'entorn de / al voltant de, al llarg de, a força de, a manera de / a tall de, a menys (de) que, a nivell de, a partir de, a pesar de, a propòsit de, a través de, abans de, al costat de, arran de, amb relació a / en relació amb, d'aquí a, dalt (de), damunt (de), darrere (de), davant (de), de cara a, després de, dins/dintre (de), en comptes de, enfront de, enmig de, entorn de, excepte, fora de, igual que, llevat (de), lluny de, mitjançant, pel que fa a / quant a, per mitjà de, per part de, (a) prop de, respecte a / respecte de, sobre (de), sota (de), tocant a, tret (de), (a la) vora (de)...\nAccediu a la GEIEC per consultar la classificació de les locucions prepositives pel seu significat.\nS'han de fer servir les preposicions o locucions prepositives amb criteris de correcció i adequació.\nA falta de dos dies o Quan faltaven dos dies?\nVers i envers\nCap a o per / amb?\nVersus, contra o enfront de?\nArran de i a causa de\nA base de, a còpia de o a força de?\nEn base a o d'acord amb?\nEn relació amb, amb relació a o en relació a?\nPer mitjà de / a través de / mitjançant\nSota o amb?\nDins (de) o en / a?\nLa locució prepositiva a nivell (de) és adequada amb sentit físic per expressar 'una situació al mateix pla horitzontal' (Aquesta nit pot arribar a nevar a nivell del mar) però no és adequada amb valor figurat. Amb aquest valor podem recórrer a una altra preposició o locució prepositiva o un adverbi, segons el cas. Sovint n'hi haurà prou amb eliminar la locució.\nCol·locarem els quadres de l'exposició a nivell de la vista perquè el públic els pugui admirar bé [correcte].\nPel que fa a recursos destinats a investigació, les mancances encara són més greus [i no pas a nivell de].\nAquesta escola de negocis és famosa mundialment [i no pas a nivell mundial].\nCal que resolguem de seguida els problemes administratius [i no pas a nivell administratiu].\nAmb el sentit d'igualtat, la locució prepositiva més adequada en els registres formals és igual que. Cal reservar per als registres molt formals la locució a l'igual de i evitar la locució híbrida *a l'igual que, que és incorrecta.\nIgual que les millors universitats d'Europa, la UOC té una concepció de l'ensenyament que dona protagonisme a l'estudiant [millor que a l'igual de i no pas a l'igual que].\nAmb sentit temporal, la construcció a falta de + període de temps no és adequada en registres formals com l'acadèmic. Amb aquest sentit podem fer servir la construcció quan + verb conjugat + període de temps.\nLa confirmació que hi assistiria el conseller d'Investigació i Ciència va arribar quan faltaven dos dies perquè comencés el congrés [i no pas a falta de].\nVers i envers poden tenir un sentit posicional o físic; amb aquest valor, però, el seu ús queda restringit als registres molt formals. Amb aquest sentit, és millor fer servir, segons els casos, a, cap a, per, etc.\nL'aulari donarà a la plaça i tindrà molt bona il·luminació [millor que vers la plaça].\nEl poeta va marxar a / cap a l'exili el febrer del 1938 i no se'n va tenir cap més notícia fins al final de la guerra [millor que vers l'exili o envers l'exili].\nEn sentit abstracte o figurat ('en allò que concerneix algú o alguna cosa') vers i envers són preposicions adequades.\nTot això es fa caminant i suscitant la curiositat envers el futur [millor que cap al].\nEl rector va mostrar el seu agraïment envers el catedràtic [millor que cap al].\nNo s'ha d'abusar de la locució prepositiva cap a en detriment de per o amb.\nTé molt de respecte pels clàssics [i no pas cap als].\nTrien empreses que tinguin una sensibilitat especial amb el Tercer Món [i no pas cap al].\nAixí mateix, amb el sentit d'oposició, la preposició llatina versus (abreujada vs o vs.) és adequada en alguns llenguatges d'especialitat, però en registres formals com l'acadèmic cal no abusar-ne; és millor optar per preposicions o locucions prepositives més clares i adequades com contra o enfront de. Sovint també serà una bona solució la conjunció disjuntiva o. D'altra banda, no s'ha d'abusar de la preposició davant amb aquest mateix sentit d'oposició per no empobrir semànticament el text.\nPel que fa a la qüestió dels drets dels ciutadans enfront del manteniment de l'ordre, què ha de prioritzar un bon governant [i no pas versus el ni davant del]?\nConeixement passiu o experiència viscuda? El dilema a les aules del segle xxi està servit [i no pas vs. ni davant d'].\nLes locucions arran de i a causa de són adequades amb sentit causal. Cal evitar la forma incorrecta *arrel de. D'altra banda, no s'ha d'abusar de la preposició després amb aquest mateix sentit per no empobrir semànticament el text.\nLes protestes populars es desfermaren arran de la detenció de l'activista LGTBI [i no pas arrel de ni després de].\nLa connexió a internet al campus va estar interrompuda durant dues hores a causa d'un tall en el fluid elèctric [i no pas després d'].\nLa locució prepositiva a base de és correcta quan significa 'prenent com a fonament'. Amb el sentit d'insistència o repetició les locucions prepositives adequades són a còpia de i a força de.\nSe servirà un àpat a base de peix i verdures fresques [correcte].\nA còpia d'insistir [i també A força d'] en les seves reclamacions, les sufragistes aconseguiren que les dones poguessin votar [i no pas a base d'].\nAmb el sentit de 'tenint com a base o element de referència' no és adequada la locució *en base a. Amb aquest sentit podem recórrer a locucions com ara d'acord amb, a partir de / partint de o segons, entre d'altres.\nD'acord amb la normativa, aquest any cal renovar dues vocalies [i no pas en base a].\nAquesta afirmació no és fàcil d'argumentar partint dels postulats econòmics habituals [i no pas en base a].\nSegons els resultats que ofereixi l'estudi, prendrem una decisió o una altra [i no pas en base a].\nAmb valor gramatical, en els registres formals com l'acadèmic fem servir les locucions prepositives en relació amb i amb relació a. La construcció híbrida *en relació a no és adequada.\nEn relació amb els nous pressupostos, el diputat va formular un seguit de preguntes parlamentàries [i no pas en relació a].\nAmb relació a això, us hem de dir que hi estem plenament en desacord [i no pas en relació a].\nPer no recarregar innecessàriament el text, no s'ha d'abusar de per mitjà de, a través de, mitjançant amb el valor de amb o per.\nNomés hi poden aspirar els estudiants que obtinguin, per convalidació o adaptació, un mínim de trenta crèdits [millor que per mitjà de o a través de].\nSi no trobeu la informació que cerqueu, la podeu demanar amb aquest formulari [millor que mitjançant o a través d'].\nEl pagament es farà efectiu per transferència bancària [millor que a través de].\nS'ha d'evitar l'ús d'una preposició per una altra, a vegades per calc d'altres llengües.\nNo s'ha de fer servir sota per amb:\nVolen saber amb quins criteris es decideix quins estudis s'oferiran [i no pas sota].\nAmb el lema "Endavant", aquest seminari va aplegar representants de diverses universitats [i no pas Sota].\nNo s'ha d'abusar de dins (de) per en o a:\nTenen àmplia experiència i prestigi en el sector [millor que dins].\nFormarà professionals competents en l'àmbit de la societat de la informació [millor que dins].\nL'ús de la preposició sobre és adequat amb el sentit de 'superioritat' o 'prevalença' i el de sota (i no pas baix), amb el sentit de 'inferioritat' o 'sotmetiment':\nLa voluntat de la majoria ha de prevaler sobre els capricis d'uns pocs [correcte].\nLa llengua catalana a Menorca va patir molt sota la influència de l'anglès durant el domini britànic de l'illa [correcte].\nL'art i la cultura ressorgiren a Florència sota la protecció dels Médici [i no pas baix].\nEn registres formals com l'acadèmic, les preposicions en i amb es canvien per a o de davant d'infinitiu.\nTenim molt d'interès a complir els nostres compromisos [i no pas en complir].\nLa proposta concreta consisteix a incorporar les aplicacions mòbils a l'aula com una eina didàctica més [i no pas en incorporar].\nLa majoria d'estudiants es van mostrar d'acord a fer una pausa [i no pas amb fer].\nCompte, però, a demanar el mateix a tots dos llocs [i no pas amb demanar].\nAmb tot, la preposició amb es manté davant d'infinitiu en la construcció tenir a veure.\nFer vaga no té res a veure amb manifestar-se: es pot fer vaga i no participar en les mobilitzacions.\nD'altra banda, amb tenir-ne prou i haver-n'hi prou són possibles les dues preposicions.\nEn té prou amb / de dormir cinc hores al dia.\nNo n'hi ha prou de / amb estudiar a casa, també cal estar atent a classe.\nTotes quatre preposicions (en, a, de i amb) s'elideixen davant la conjunció que. De vegades cal incloure algun altre element, com ara el fet, la possibilitat, la idea, el dret..., per evitar una oració estranya o forçada.\nEn cas que no hi estigueu d'acord, trobarem una altra solució [i no pas de que].\nUs ho diem amb l'esperança que aquesta lamentable situació no es torni a produir [i no pas de que].\nEns han informat que els problemes de connexió provenen de la companyia telefònica [i no pas de que].\nNo hi ha manera que funcioni [i no pas de que].\nLa major part d'usuaris coincideixen a dir que no hi poden establir connexió [millor que coincideixen que i no pas coincideixen en que].\nNo entenem que les autoritats es despreocupin del fet que el personal docent reclami unes condicions de treball dignes [millor que es despreocupin que i no pas es despreocupin de que].\nEl complement directe s'introdueix en general sense la preposició a. Entre els verbs que hem triat per als exemples n'hi ha uns quants que se solen construir erròniament amb les preposicions a.\nEl nombre d'hores de son afecta el rendiment escolar [i no pas al rendiment].\nTrobareu la periodista a la sala de premsa [i no pas a la periodista].\nAnirem a veure el rector i li exposarem les nostres propostes [i no pas al rector].\nEl professor informa els estudiants de la difusió d'un manifest [i no pas als estudiants].\nVan convidar els antics alumnes a l'acte del centenari [i no pas als antics alumnes].\nAmb aquest projecte volen ajudar les persones discapacitades [i no pas a les persones].\nAquest problema no preocupa la direcció de l'escola [i no pas a la direcció].\nSaludem les persones que ens han donat la benvinguda [i no pas a les persones].\nAmb tot, hi ha casos en què el complement directe ha de portar la preposició a obligatòriament.\nCD amb preposició a obligatòria Exemples\nSi el CD és un pronom fort (que sol estar duplicat per un pronom feble) Aquest problema m'afecta a mi i t'afecta a tu.\nSi el CD està duplicat per un pronom feble de primera o segona persona del plural\nEns demanen als estudiants de quart a la sala de conferències. Som-hi?\nLa lectura del Tirant lo Blanc us tindrà a tots ocupats durant la Setmana Santa.\nEn les expressions recíproques com l'un a l'altre Es dedicaven retrets les unes a les altres i això va posar fi a la unitat d'acció del moviment feminista.\nAmb molts, pocs, bastants, uns quants, uns, uns altres, etc.) en funció pronominal, sempre que no hi hagi el pronom en\nSegurament aquesta decisió sorprendrà a molts [però en sorprendrà molts].\nAixí ajudarem a uns quants sense perjudicar tota la classe [però n'ajudarem uns quants].\nPotser acontentarem a alguns, però deixarem insatisfets a uns altres [però n'acontentarem alguns... en deixarem insatisfets uns altres].\nAmb el relatiu qui, sobretot –però no només– quan el verb és psicològic (agradar, molestar, preocupar, alegrar, odiar, admirar, etc.)\nLa mesura va molestar a qui hi estava en contra.\nLa notícia de la legalització de l'eutanàsia alegrarà a qui l'esperava: tantes i tantes persones que pateixen.\nHomenatjarem el doctor a qui la seva universitat va relegar a l'oblit.\nPer evitar ambigüitats, amb el relatiu el qual i els interrogatius i exclamatius qui, quins i quants\nParlaré amb l'estudiant a la qual va agredir la seva companya (l'estudiant va ser agredida [diferent de 'Parlaré amb l'estudiant, la qual va agredir la seva companya' (l'estudiant va ser agressora)].\nA qui ha convocat la professora? (la professora ha convocat) [diferent de 'Qui ha convocat la professora?' (la professora ha estat convocada)].\nQuan hi ha alteració de l'ordre bàsic de l'oració (subjecte - verb - complements)\nSubstituirà al professor malalt la professora de matemàtiques.\nA molts docents el xivarri a l'aula els molesta.\nEn oracions coordinades i comparatives sense verb explícit Els advocats van veure els testimonis, però els testimonis als advocats no.\nEn altres casos la preposició a amb CD és optativa.\nCD amb preposició a optativa Exemples\nAmb els quantificadors tothom, cada u, cadascú, qualsevol, ningú, algú, etc.\nEl nombre d'hores de son afecta a tothom [i també 'afecta tothom'].\nSi ho feu així no incomodareu a ningú [i també 'no incomodareu ningú'].\nAmb el relatiu qui sense antecedent explícit Trobarem a qui va promoure el boicot [i també 'Trobarem qui'].\nEn oracions coordinades i comparatives amb verb explícit\nT'han convocat a tu i als teus companys [i també 'a tu i els teus companys'].\nEls complements verbals s'han d'introduir amb la preposició correcta i no fer-ne servir una per una altra: advertir (una cosa a algú o bé algú d'una cosa), avisar (algú d'una cosa), col·laborar amb (algú), col·laborar en (alguna cosa), contribuir a, emparar-se amb ('protegir-se'), escapar-se de, participar de ('compartir'), participar en ('prendre part'), respondre a (algú o una qüestió).\nCal que els monitors adverteixin el perill de perdre's a la canalla.\nCal que els monitors adverteixin la canalla del perill de perdre's.\nCal que els monitors avisin la canalla que es poden perdre.\nCada any col·laborem amb la Fundació Enriqueta Villavecchia.\nCada any col·laborem en els programes de la Fundació Enriqueta Villavecchia.\nAmb la publicació d'aquesta obra contribuïm a la difusió de la cultura [i no pas contribuïm en].\nS'ha emparat amb la coneixença del cap de secció perquè no el fessin fora de la feina [i no pas S'ha emparat en].\nEls canvis continus d'identitat li havien permès escapar-se del setge de la policia [i no pas escapar-se al ni escapar al].\nVam poder participar de l'alegria del moment [i no pas participar a ni participar en].\nS'hi explica com es pot participar en la tertúlia [i no pas participar a ni participar de].\nVa respondre al seu interlocutor que no volia entrar en polèmiques.\nVa respondre a les preguntes dels periodistes amb evasives.\nVa respondre a les insinuacions del president amb unes declaracions breus però contundents.\nEn els complements verbals introduïts amb una preposició s'han de tenir en compte, però, els fenòmens d'alternança i elisió de preposicions davant d'infinitiu i la conjunció que.\nLa preposició de introductora de complements regits (diferent de, olor de...)\nS'han d'introduir amb la preposició de, i no pas a, certs complements regits, que per influència del castellà se solen construir malament (avió de reacció, contradictori de, diferent de, fer cas de, fer esment de, olor de, por de, pudor de, rebuig de, repàs de, treure profit de, vestit de ratlles, etc.).\nDes del seu despatx se sent molta olor de menjar [i no pas olor a].\nTenir por del desconegut és una reacció humana ben comprensible [i no pas por al].\nSempre ha volgut estudiar una carrera diferent de la que ha fet [i no pas diferent a].\nEl jurat fa una menció especial de l'obra d'aquesta estudiant [i no pas menció especial a].\nCal fer un repàs dels continguts que s'hagin de publicar [i no pas repàs als].\nAixò no implica cap increment de les despeses del web [i no pas increment a].\nLa solució d'aquest problema no sembla complicada [i no pas solució a].\nLa preposició de amb sentit partitiu\nCal afegir la preposició de amb sentit partitiu:\ndavant dels adjectius que van després d'un quantitatiu, un numeral o un indefinit:\nEn l'informe es considera que hi va haver quaranta-dos ferits lleus i dos de greus [i no pas dos greus].\nHem anat a veure pessebres i hem fet fotos d'alguns de ben macos [i no pas d'alguns ben macos].\nVan parlar tres escriptores kurdes, dues d'alemanyes i una de catalana [i no pas dues alemanyes i una catalana].\ndavant dels adjectius que es refereixen a noms representats pel pronom feble en:\nA aquests textos se n'hi han afegit d'inèdits [i no pas inèdits].\nLa preposició de i l'indefinit altres\nHi ha casos en què l'indefinit altres pot anar precedit del determinant uns/unes o de la preposició d'.\nQuan el nom que acompanya altres és explícit\naltres, uns/unes altres [millor que d'altres]\nSi no us agraden les que hem presentat, tenim altres propostes [i també unes altres propostes; millor que d'altres propostes].\nQuan el nom que acompanya altres és el·líptic\nAixò ho deia el rector de la UAR i també altres [i també uns altres; millor que d'altres].\nQuan el nom que acompanya altres està representat pel pronom en\nuns/unes altres, d'altres\nSi no us agraden les propostes que hem presentat, en tenim unes altres [i també d'altres; no pas altres].\nQuan el complement que porta altres és introduït per una preposició\naltres, uns/unes altres\nPorto els exàmens per als alumnes d'aquesta aula i per a altres alumnes [i també per a uns altres alumnes; no pas per a d'altres alumnes].\nExaminarem les mostres amb aquest microscopi i amb altres instruments [i també amb uns altres instruments].\nOrientaré la meva carrera professional cap a altres indrets [i també cap a uns altres indrets].\nLes preposicions per i per a davant de SN, adverbis i conjuncions\nLa preposició per serveix per expressar les nocions d'agent, causa, mitjà, intenció, opinió, concessió, manera, trajecte, localització espacial, durada i localització temporal.\nSembla estrany que tota aquesta obra hagi estat feta per una sola persona [agent].\nHo van agafar per necessitat [causa].\nVolen fundar una organització d'entitats per la independència judicial [causa; i també per a la independència judicial, finalitat].\nAixò ho heu de comunicar per correu electrònic [mitjà].\nAls matins treballa i als vespres estudia per advocat [intenció; i també per a advocat].\nPer l'Antoni, l'única solució és que desestimem el projecte i tornem a començar [opinió; i també Per a l'Antoni].\nPer l'edat que té, està prou eixerit [concessió; i també Per a l'edat que té].\nEns vam trobar a la porta per casualitat i li vaig donar l'expedient [manera].\nPasseu per la vora del riu i arribareu a la biblioteca [trajecte].\nHi havia llibres per tota la taula [localització espacial].\nM'han contractat per un any com a lector de català a la Universitat de Glasgow [durada].\nPer Pasqua molta gent fa vacances llargues [localització temporal].\nA més, la preposició per introdueix complements de règim en una sèrie de verbs: apostar, caracteritzar-se, decidir-se, lluitar, etc. Igualment, per introdueix el complement d'alguns noms i adjectius relacionats amb els verbs anteriors: aposta, admiració, esforç, etc.\nAposten per la millora contínua. / Han fet l'aposta per la qualitat.\nEl projecte es caracteritza per la creativitat.\nLa preposició composta per a serveix per expressar les nocions de destinatari, finalitat, utilitat, intenció, opinió, concessió i límit temporal posterior.\nHi ha ofertes exclusives per als socis de l'entitat [destinatari].\nEstem estalviant una quantitat cada mes per a la jubilació [finalitat].\nEs crearà una comissió mixta per al seguiment del conveni [finalitat].\nVolen fundar una organització d'entitats per a la independència judicial [finalitat; i també per la independència judicial, causa].\nSopar poc i d'hora és un bon remei per a l'insomni [utilitat].\nAls matins treballa i als vespres estudia per a advocat [intenció; i també per advocat].\nPer a l'Antoni, l'única solució és que desestimem el projecte i tornem a començar [opinió; i també Per l'Antoni].\nPer a l'edat que té, està prou eixerit [concessió; i també Per l'edat que té].\nEns han de tenir la feina feta per al dia 9 de setembre / per a dimecres / per a demà / per a abans de Pasqua / per a quan els la demanem [límit temporal posterior].\nLes preposicions per i per a davant d'infinitiu\nLa GIEC dona tres sistemes diferents. A la UOC optem per fer servir sempre la preposició per davant d'infinitiu (d'acord amb els parlars orientals i part del nord-occidental), amb independència de la noció que expressin.\nLi han retirat el carnet per conduir ebri.\nAnalitzem les dades registrades per donar resposta als problemes plantejats.\nEn aquest país es revolten per aconseguir drets democràtics.\nEns posem a la vostra disposició per atendre-us des de casa.\nNo ha pogut sortir perquè encara tenia molts exàmens per corregir.\nPer acabar, podem dir que encara no s'han assolit els objectius.\nEs redueix el nombre de clics necessaris per arribar a llegir els missatges.\nLes vostres aportacions són fonamentals per aconseguir un bon desenvolupament del nostre campus virtual.\nLi explicaran totes les eines que té a l'abast per poder seguir bé els estudis.\nAquí tenim el terme per designar aquesta figura.\nPer resoldre el problema, l'has de plantejar bé.\nEl curs vinent serà massa aviat per valorar el resultat d'aquest canvi.\nVegeu els altres dos sistemes.\nL'ús de les preposicions a i en en expressions de lloc té a veure amb el caràcter dinàmic (generalment a) o estàtic (generalment en) de la situació a què fem referència. En els casos de doble possibilitat, utilitzarem preferentment la preposició indicada en primer lloc.\nAmb topònims i llocs únics o coneguts pels interlocutors (incloses publicacions, canals de comunicació diversos i internet)\nAnirem a Girona / a classe / a missa / a música.\nPer inscriure-us, aneu a l'apartat Inscripcions de la pàgina web del seminari.\nEls millors equipaments són a Barcelona.\nÉs a classe / a música fins a l'hora de sopar.\nTrobareu resposta a tots els dubtes a la pàgina PMF del nostre web.\nA/en la Barcelona d'entreguerres les posicions es van extremar.\nAmb SN amb article definit Anirem a l'aula i allí parlarem. La biblioteca és a/en la planta baixa.\nAmb SN amb article indeterminat, l'indefinit algun i demostratius\nAnirem a/en una aula i allí parlarem.\nAnirem a/en alguna banda i allí parlarem.\nAnirem a/en aquella aula i allí parlarem. El públic que no va cabre a l'auditori seia en/a unes grades a l'exterior.\nNo farem nit en/a algunes ciutats.\nDormiren en/a aquell hotel de vora el Danubi que ens va agradar tant.\nAmb SN amb numerals Viatjarem a tres països en set dies. No puc ser a/en dos llocs alhora.\nAmb SN amb\nquantitatius i indefinits\nViatjarem a tots aquests països en deu dies.\nNo he viatjat a cap\nHe viatjat a qualsevol d'aquests països.\nViatjarem a certs països en què les llibertats civils estan amenaçades.\nEn/a tots els hotels ens estarem a mitja pensió.\nNo trobareu un altre professor com ell en/a tot\nMe'l trobo a tot arreu.\nVaig conèixer una gran quantitat de departaments universitaris i vaig poder investigar en molts.\nÉs capaç d'estudiar en/a qualsevol banda.\nAquestes plantes es cultiven en/a certs indrets amagats.\nSN amb interrogatiu A quina facultat aneu a fer les proves d'accés? A/en quina facultat són les proves d'accés?\nEn expressions de lloc amb sentits vagues, figurats i allunyats del sentit físic clar\nAmb ell aniria a la fi del món.\nSi aneu directament a Zygmunt Bauman veureu que la citació és errònia.\nAixò no pot tornar a passar en el futur.\nEl principal repte està en la implicació dels estudiants.\nTreballa a/en la sanitat pública i també té consulta privada.\nLes expressions temporals solen fer la funció d'adjunt del predicat (és a dir, afecten el verb), tot i que de vegades també poden fer altres funcions, com ara la de subjecte ('L'octubre passat va ser el més calorós des que es tenen dades en aquest observatori') o d'atribut ('El mes d'octubre més calorós des que es tenen dades en aquest observatori va ser l'octubre passat'). En aquest apartat ens referim només a les expressions temporals quan fan d'adjunt del predicat.\nEn principi es fa servir a en sentit puntual i en en sentit duratiu per referir-nos a parts del dia, mesos, estacions de l'any.\nVindran a les cinc / a la tarda / al (mes de) gener / a l'estiu [sentit puntual].\nHo faré en un matí /una setmana / en els propers mesos [sentit duratiu].\nTambé es fa servir a per expressar terme final.\nArribaran a fi de mes / d'aquí a tres setmanes.\nAra bé, es fa servir en en sentit puntual davant de substantius, qualificatius, demostratius, indefinits, numerals ('En dies així tot surt al revés', 'Va nevar en plena primavera', 'En aquell temps tot eren vagues i manifestacions') i davant d'infinitiu en oracions temporals ('El va trobar en entrar al despatx').\nS'elideix la preposició quan s'indica un temps concret, determinat, és a dir, quan el substantiu indicador de temps:\nÉs precedit per un determinant indefinit ('un matí', 'algun dia').\nÉs precedit per un demostratiu ('aquest vespre', 'aquest any').\nTé algun complement ('el mes entrant', 'la tardor passada', 'el juny vinent', 'el juny del 1978', 'l'any 2001', 'el 2001').\nEls segles, però, han d'anar amb la preposició a [o en] ('al segle xx / en el segle xx').\nA més, poden anar amb la preposició a o sense les expressions del tipus 'els/als anys vint', 'som (a) dimarts' i les distributives 'cinc vegades (a) l'any', 'quatre dies (a) la setmana'. També admet la preposició per l'expressió de la freqüència ('Quatre dies per setmana').\nPeríode Amb preposició o sense Exemples\nperíodes superiors a l'any (bienni, dècada, època, segle, mil·lenni...) amb preposició (a o en)\nAmèrica fou descoberta al segle xv\n[i també en el segle XV].\nEns vam conèixer a la dècada dels anys noranta [i també en la dècada dels anys noranta].\nEns vam conèixer en aquella època.\nLa pesta es va apoderar diversos cops d'Europa a l'Edat Mitjana [i també en l'Edat Mitjana].\nNo es pot fer gaire cas del que diuen els polítics en període d'eleccions.\nanys i períodes equiparables (curs, temporada...) sense preposició\nL'any / El 1640 esclatà la guerra dels Segadors.\nClara Campoamor va néixer l'any / el 1888.\nAcabaré el grau el curs vinent.\nVam ser campions la temporada\namb preposició (en) Sempre deixem el camp en guaret en any de traspàs [i també l'any / els anys de traspàs].\nestacions i períodes plurimensuals amb preposició (a, en o per) A l'estiu hi fa una calor espantosa, en aquesta aula.\nRenovaran l'estoc a la primavera.\nAnirem a Mont-real per Pasqua.\nsense preposició És molt difícil fer activitats a l'aire lliure els hiverns com aquest [i també en hiverns com aquest].\nmesos amb preposició (a o per)\nAl (mes de) juny hauran de pensar el programa de l'hivern.\nAl febrer tenim dos dies de festa.\nDiu que vindran pel maig, però ves a saber quin dia exactament.\nA l'octubre hi ha molts aiguats.\nHi haurem d'anar el mes entrant.\nEl juny vinent no farem vacances.\nEns vam casar el juny del 1978.\nVa marxar l'octubre de l'any passat.\nEl (mes de) setembre vinent començaran dues noves carreres.\nsetmanes i quinzenes sense preposició\nEns examinarem la setmana entrant.\nEls esperem la primera quinzena d'agost.\ndies del mes sense preposició\nVindran l'1 de juliol.\nVan signar el conveni el dia 1 de desembre.\nEls col·laboradors haurien de cobrar el 10 de cada mes.\ndies de la setmana com a substantius, amb article i sense preposició\nEl diumenge 12 de febrer serà el seu aniversari.\nLa sessió es farà el divendres vinent.\nLes sessions se celebren els divendres.\ncom a adverbis (és a dir, quan vol dir el dia de la setmana immediatament anterior o posterior), sense article ni preposició\nLa sessió es farà divendres.\nDissabte va ploure.\nen construcció apositiva, sense article ni preposició (i entre comes) Dimarts, dia 25 d'abril, es farà la celebració.\namb preposició Aquest any Sant Jordi cau en diumenge!\nparts del dia amb preposició (a)\nAl matí, al vespre, a la matinada.\nNo vingueu demà al matí, que no hi trobareu ningú.\namb preposició (de)\nTreballa molt de matí.\nHo farà de dia, de nit.\nHan trucat de matinada.\nEl Joan es lleva de (bon) matí.\nTruca'm un matí qualsevol i anem a passejar.\nEm va demanar de veure'ns la tarda de dimecres.\nhores amb preposició (a)\nTruca'm a les tres.\nHem quedat a l'hora de l'examen.\namb preposició (en o a)\nVes a veure'l en una hora prudent [i també a una hora prudent].\nSempre telefona en hores intempestives [i també a hores intempestives].\nsense preposició És molt primmirat: sempre avisa un quart abans d'arribar.\naltres a mitjans de / a mitjan\na mig / a mitja A mitjans de setembre, a mitjans de mes, a mitjans d'any, a mitjans de 1945, a mitjans de segle xvii, a mitja setmana [i també a mitjan setembre, a mitjan mes, a mitjan any, a mitjan 1945, a mitjan segle XVII, a mitjan setmana].\na primers de\na primer de\na començaments de / a començament de / al començament de\na principis de / a principi de / al principi de\na inicis de / a l'inici de\nA primers de gener [sentit aproximatiu].\nA primer de gener [si és el dia 1 de gener].\nA començaments/a començament/al començament de mes.\nA principis/a principi/al principi de 1936.\nA inicis/l'inici de curs.\na finals de / a final de / a fi de / al final de A finals/final/fi de mes.\nCap a: La preposició composta cap a indica orientació, a més de direcció i localització espacial i temporal aproximades, i també quantitat aproximada.\nCap: La preposició cap a es redueix a cap davant d'adverbis demostratius i d'adverbis i preposicions de relació espacial (amunt, avall, endavant, endarrere, enfora, endins, enllà, ençà).\nCap a / cap: L'ús de cap a o cap és optatiu amb l'interrogatiu i relatiu on, l'adverbi baix, les preposicions dalt i dins/dintre i els determinants demostratius (aquest, aquell...).\nÚs complet (cap a) Ús reduït (cap) Ús optatiu (cap a / cap)\nMira cap a la dreta.\nVaig cap a classe.\nSeuré cap a/al davant, que soc curt de vista [sentit aproximatiu].\nVa escriure l'assaig cap al 1950 [sentit aproximatiu].\nS'han fet una casa cap a Campdevànol [sentit aproximatiu].\nEn aquesta aula hi caben cap a cent estudiants [sentit aproximatiu].\nVine cap aquí.\nMoveu-vos cap enfora.\nEmpeny la taula cap endavant.\nMira cap enrere i em veuràs.\nCap (a) on aneu?\nAneu tirant cap (a) dins, que començarà la conferència.\nAnirem cap (a) aquella aula, a veure si hi cabem.\nLa preposició composta fins a pot tenir valor espacial, temporal i quantitatiu.\nValor espacial (també metafòric)\nFins a: La preposició composta fins a indica el punt final d'un moviment sense ultrapassar-lo o el límit d'una extensió (també metafòricament). S'usa sense reduir davant d'articles determinats (el, la...) i de verbs en infinitiu.\nFins: Fins a es redueix a fins davant d'adverbis demostratius (aquí, allí, allà...) i de les preposicions arran i enfront.\nFins a / fins: L'ús de fins a o fins és optatiu davant l'interrogatiu i relatiu on, l'adverbi baix, les preposicions dins/dintre, prop, fora, davant i darrere i els determinants demostratius (aquest, aquell...).\nÚs complet (fins a) Ús reduït (fins) Ús optatiu (fins a / fins)\nVam arribar fins al final de l'avinguda just quan començaven els parlaments.\nFins a la primera boca de metro hi ha uns cent metres.\nPer defensar la seva tesi arribarà fins a les últimes conseqüències.\nPassejarem fins a arribar al final del poble i tornarem.\nVine fins aquí.\nUs deixo anar fins arran de mar, però vigileu.\nVam arribar fins enfront de l'escenari just quan començaven els parlaments.\nArribarem fins (a) on ens demani el poble.\nL'aigua arribava fins (a) dalt de tot.\nVa córrer fins (a) davant mateix de l'ambaixada, on el van encalçar.\nAnirem fins (a) aquella aula, a veure si hi cabem.\nFins a: La preposició composta fins a indica el límit d'un període de temps. S'usa sense reduir en la correlació des de... fins a, davant d'articles (el, la, un, una...), de verbs en infinitiu i, en general, en aquelles expressions temporals en què s'usa la preposició a. També en oracions negatives en què l'expressió temporal designa el moment d'inici de la situació descrita (excepte en el cas de dates concretes, en què l'ús és optatiu).\nFins: Fins a es redueix a fins davant de verbs en forma personal, gerundis i participis; construccions temporals amb el verb fer; sintagmes preposicionals diversos i les preposicions abans i després; adverbis de temps i dies de la setmana sense article.\nFins a / fins: L'ús de fins a o fins és optatiu davant de dates concretes i els determinants demostratius (aquest, aquell...).\nEs podrà visitar la cripta des del 2 de setembre fins al 6 d'octubre.\nSi ara no ens en sortim no ho podrem tornar a provar fins a un altre any.\nEl buscarem fins a trobar-lo, costi el que costi.\nEl vaig tenir de tutor fins a primers de maig.\nLa reunió no començarà fins a les vuit del vespre.\nUs esperarem fins que vulgueu.\nNo hi parlarem fins havent dinat.\nNo vindran fins tocades les tres, no us impacienteu.\nFins fa una setmana ni em saludava i ara diu que som amics.\nFins per vacances no m'hi podré posar, però envia'm el PDF i així ja el tindré.\nNo tornaran fins després de dinar.\nFins avui no n'he sabut res.\nFins dijous tinc festa.\nLes classes no es reprendran fins (a) l'11 de gener.\nEl laboratori estarà tancat per reformes fins (a) la primavera vinent.\nL'exposició es podrà visitar fins (a) l'abril del 2020.\nPassi-ho bé i fins (a) l'any que ve!\nMantindrem les negociacions fins (a) aquella data, i després ens plantarem.\nAmb valor quantitatiu, fins a indica una quantitat límit en una escala.\nHan condemnat els acusats a fins a dotze anys de presó.\nLa presentació del treball pot fer que la nota final pugi fins a dos punts.\nFins amb valor adverbial, sinònim de fins i tot / àdhuc / inclús\nFins: La preposició reduïda fins pot ser sinònima de fins i tot. Amb aquest ús, fins sempre va anteposada al verb.\nEstava tan enfadat que fins plorava [i també Estava tan enfadat que fins i tot plorava].\nFins els estudiants més novells saben on és la cantina [en canvi, On és la cantina ho saben fins i tot els estudiants més novells].\nÀdhuc: Sinònim de fins i tot que reservarem per a registres molt formals.\nInclús: Sinònim de fins i tot que reservarem per a registres de formalitat baixa.\nCal parar atenció a l'ús de les preposicions que introdueixen complements d'adjectius o substantius indicadors d'estudis, carreres, títols, especialitats, etc., les quals es troben utilitzades de maneres diverses, a vegades per influència d'altres llengües. Com a criteri general, es pot dir que quan es fa referència a l'estudi s'utilitza la preposició de per introduir el complement i quan es fa referència a la persona, la preposició en (fora d'enginyer/a, en què s'utilitza de).\nEs matricula de l'assignatura d'Introducció al dret.\nEstudia la carrera de Filologia Romanesa.\nTé la llicenciatura d'Humanitats.\nTé la diplomatura de Ciències Empresarials.\nFa el postgrau de La Xina i el Món Xinès.\nFa el màster de Programari Lliure.\nFa el doctorat de Tecnologia i Medi Ambient.\nEs decanta per l'especialitat de Logopèdia.\nTé el graduat de Tècniques Editorials.\nTé el títol d'Enginyeria de Telecomunicacions.\nEstudia Enginyeria Tècnica d'Informàtica.\nSegueix els estudis de Medicina.\nÉs llicenciada en Comunicació Audiovisual.\nBusquen diplomats en Infermeria.\nÉs graduat en Tècniques de Mercat.\nSereu màsters en Resolució de Conflictes.\nÉs doctorada en El Món Àrab.\nSón especialistes en Cirurgia Plàstica.\nÉs postgraduada en Mesures Internacionals.\nÉs enginyera de Camins.\nHan de contractar tres enginyers o enginyeres de Telecomunicacions.


LA PROPERA EDICIÓ DEL 080 BARCELONA FASHION SHOWROOM APOSTA PELS ESTATS UNITS | 080 Barcelona Fashion\nLA PROPERA EDICIÓ DEL 080 BARCELONA FASHION SHOWROOM APOSTA PELS ESTATS UNITS\nLa sisena edició del 080 Barcelona Fashion Showroom, la fira professional de la 080, se celebrarà el 27 i 28 de juny al Recinte Modernista de Sant Pau, en el marc de les activitats paral·leles de la 22ª edició de la passarel·la catalana, que impulsa la Generalitat de Catalunya, a través del Consorci de Comerç, Artesania i Moda (CCAM) del Departament d’Empresa i Coneixement.\nAquesta edició del 080 Barcelona Fashion Showroom, organitzat pel Clúster Català de la Moda (MODACC) i pel CCAM, aposta especialment pel mercat nord-americà, d’on provenen més d’una desena de compradors. Ells encapçalen la missió internacional inversa formada per una trenta de compradors provinents, també, d’altres països com Austràlia, Regne Unit, Països Baixos, Àustria, Japó i Rússia i integrada per diferents perfils: professionals d’agències, distribuïdors de grans magatzems i plataformes online.\nEl protagonisme del mercat nord-americà és el resultat dels esforços previs realitzats pel Clúster MODACC en diferents missions comercials i d’accions promocionals impulsades des de la Generalitat de Catalunya als Estats Units.\nEn total, es preveu que visitin aquesta fira comercial internacional prop de cent professionals. Previ al seu inici, ja s’han acreditat mig centenar de compradors d’àmbit català i estatal. I és que, precisament, en l’edició d’aquest juny, el 080 Barcelona Fashion Showroom té com a objectiu reforçar les connexions amb el mercat intern. Per això, s’ha organitzat una presentació de tendències 2019 a càrrec de Glòria Jover dirigida al públic de la botiga multimarca.\nDesprés de l’èxit de la passada edició, l’organització ha decidit tornar a especialitzar-se en la comercialització de moda femenina i accessoris exclusivament. En aquesta sisena edició, participen una vintena de marques de moda catalanes, entre les quals destaquen vàries de les que també desfilaran a la passarel·la 080 Barcelona Fashion com són amt., Escorpion, Ester Ferrando Knitwear, Naulover, Sweet Matitos, TCN, o Lola Casademunt. Junt amb elles, també seran presents firmes com Sita Murt, Designers Society, Mikimoto, Munich, Guitare, Anna Mora/Brunella, Agnes Sunyer, Mikimoto, Magan, Nuria Serra, Simorra, Vialis, OC&CO, Sister Dew, Teoh&Lea, i Divas.\nAl llarg de les cinc edicions anteriors, la fira comercial del 080 ha generat més de 10 milions d’euros de volum de negoci, entre vendes directes i contractes i acords comercials, provant l’èxit d’una iniciativa que potencia la internacionalització de la moda catalana i la vessant econòmica del certamen.


El nostre pa de cada dia...: Tornada a ciutat, sopar de gust, a casa.\nTot i el dia ennuvolat, no he tingut que aguantar gaire pluja, tan sols un lleuger plugim en algun moment i segons la tele demà ja gaudirem de sol, si més no fins diumenge, tant de bo sigui cert. He baixat a BCN, he aprofitat per prendre el meu bany ritual amb sals de l’Himàlaia i sàndal tibetà, m’he quedat ben relaxat i amb ganes de preparar-me un bon plat per sopar.\nEn un cassó he posat a sofregir, en oli del Bedorc, ceba i all trinxats, mig fets he afegit uns xampinyons laminats i un poc de vi blanc i un cop fets un bon tros de sobrassada (de Mallorca), uns tombs per desfer-la, afegint a continuació patates escairades, aigua per cobrir-les i la sal necessària. Mitja hora de cocció i estaven a punt. He fet un ou ferrat i l’he posat al damunt, per menjar-ho he trinxat l’ou al plat i ben barrejat ha quedat molt saborós, acompanyat amb el cosechero de l’altre dia. Es curiós que hagi menjat avui sobrassada, que feia temps que no en menjava i en obrir el correu després de sopar, n’hagi trobat un missatge d’una antiga i apreciada amiga, que feia 15 anys que no veia i que viu a Mallorca, m’ha alegrat força i després direu que la màgia gastronòmica no funciona.\nPublicat per Pere Sans (coc) a 23:58


El Serra Vernissa participa en els Trails de Les Salines i Xeresa - Portal de Xàtiva\nEl Serra Vernissa participa en els Trails de Les Salines i Xeresa\nDesprés dels bons resultats obtinguts en les últimes competicions\nEl club Serra Vernissa de Xàtiva participa aquest cap de setmana al VII Trail, al paratge natural de Les Salines-Font Amarga i també al II Trail de Xeresa.\nEl Trail de Les Salines tindrà dos recorreguts, de 21 i 15 km amb 600m + i una marxa. El club de Xàtiva participa amb 15 corredors, entre un total de 800 participants. Aquests són Almiñana, Borredà, Chàfer, Llàcer, López, Luis Martínez, Ximo Martínez, Alberto Rosa, Suàrez, Salva Such, J. Carlos Such, Argente, Beliakova, Horcajada i Morant.\nD’altra banda, el Trail de Xeresa puja al Mondúber fins 836m snm, amb una distància de 22k i 1.270+. Amb un total de 700 corredors entre les dos proves, participen Fernàndez, Hernàndez, Gil, Marcuello, Orquin, Tomàs i Tormo. Aquest últim a l’Sprinttrail de 10k i 420+. Tot açò després dels bons resultats obtinguts pel club de Xàtiva a la Marató de la Calderona, de la participació de Castells i Belda a la Transilicitana de 100k a Elx, i de Fabio a la mitja d’Alcàntera.\nPublicado el marzo 18, 2015 Autor Portal de XàtivaCategorías Deportes, XàtivaEtiquetas mondúber, serra, trail, vernissa, xeresa\nAnterior Entrada anterior: Chocolate con churros para los usuarios del centro ocupacional\nSiguiente Entrada siguiente: El Centro Ocupacional presenta un recurso de alzada en el Ayuntamiento