Nou equipament, nou disseny - Club Esportiu Tri-4.40 - Grup d'entrenament d'Eva Ledesma\nL’empresa gironina Tàctic serà la marca del nou equipament de TRI-4.40.\nTRI-4.40 neix l’any 2012, i una de les coses més importants va ser crear un logotip, uns colors, una història que ens identifiqués, i l’empresa Latipo hi va posar vida en tot. Un logotip que ens identifica amb la vibració 440 MHz i un disseny harmònic amb l’esport. En aquest nou disseny, el logotip guanya importància, és la base del nostre equipament d’entrenament. Natalia Badia, triatleta del nostre equip, ha estat la dissenyadora encarregada de fer-lo evolucionar.


L’IBAVI ha adjudicat vuit habitatges durant el Primer Mes d’Aplicació del Pla Lloguer 2013 - EsDiari.com\nL’IBAVI ha adjudicat vuit habitatges durant el Primer Mes d’Aplicació del Pla Lloguer 2013\nDurant el primer mes d’aplicació del Pla Lloguer 2013, l’Institut Balear de l’Habitatge (IBAVI) ha adjudicat vuit habitatges a persones i famílies afectades per desnonaments hipotecaris que s’han trobat amb la impossibilitat de disposar d’un altre habitatge on viure. En concret, es tracta de sis famílies a les que, en les darreres setmanes, se’ls ha adjudicat un habitatge de protecció oficial a cada una d’elles i de dues famílies més a les que se’ls adjudicaran la setmana que ve. Tots els vuit casos són de Palma i han estat remesos a l’IBAVI a través de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca.\nDonar cobertura a persones que s’han vist afectades per execucions hipotecàries i que es troben en una situació econòmica extrema és un dels principals objectius que contempla el Pla Lloguer 2013 impulsat pel Govern balear. Per a aquests casos, el Pla Lloguer 2013, que es va posar en marxa el passat mes de març, reserva un mínim de cinquanta habitatges de protecció pública. Aquesta possibilitat també s’ofereix a arrendataris actuals del parc de lloguer de l’IBAVI que no puguin fer front al pagament mensual per una situació d’insolvència sobrevinguda. Es tracta d’una mesura que pretén fer front a casos extrems i evitar que cap afectat per les circumstàncies abans esmentades pugui quedar-se sense sostre. Cal recordar que en cap cas es tracta de pisos compartits, opció que només es valoraria en cas d’exhaurir l’estoc d’habitatges buits a disposisió de l’IBAVI.\nEl Pla Lloguer 2013 complementa i millora el pla que es va posar en marxa el 2012 i que posa especial atenció als casos d’impagaments i desnonaments. Així, altres mesures que es contemplen en aquest sentit és l’ampliació de 150 a 250 habitatges socials a un preu reduït per a persones amb greus dificultats econòmiques. Cal recordar també que l’IBAVI ha interromput la interposició de demandes per manca de pagament des del mes d’abril de l’any passat i així es continuarà fent fins que no millori la situació econòmica.\nEls ciutadans interessats a acollir-se a aquestes mesures poden sol·licitar cita prèvia en el telèfon gratuït 900 780 000 o en la pàgina web www.ibavi.es.


El registre d'un domini d'internet a través d'un despatx d'advocats.\nEl registre d'un domini d'internet a través d'un despatx d'advocats.\nEl registre d'un domini d'internet pot semblar una tasca senzilla però en certs casos no ho és. Justament en aquests tipus de casos és necessària l'ajuda d'un professional en aquest tipus de registres com pot ser un advocat especialitzat en la protecció de signes distintius (marques, noms comercials i dominis d'internet).\nUn advocat especialista en dominis d'internet no solament pot ajudar al moment del registre del domini sinó durant tota la vida del mateix.\nUn exemple, desgraciadament habitual, és quan un tercer mitjançant el registre d'un domini d'internet s'intenta aprofitar de la reputació del propietari d'una marca registrada. En aquest tipus de situacions és de vital importància comptar amb l'assessorament d'un advocat especialista en dominis d'internet.\nNo tots els advocats són especialistes en aquest tipus d'assumptes. Només certs advocats, com Volartpons, tenen experiència en el registre de dominis d'internet així com en la resolució de conflictes al voltant d'un domini d'internet.


Presentació | Festival de Música de la Vila de Rialp\n20 è. Aniversari\nPròleg XX Festival de Música de la Vila de Rialp.\nResumir 20 anys d’excel·lent feina en pro de la cultura i el bé comú en poques paraules resulta un exercici gairebé impossible d’aconseguir.\n20 anys d’il·lusions on sota el paraigua de Rialp musical, s’ha gestat un magnífic grup humà d’on molts veïns/veïnes i amics nostres han participat per fer possible cadascuna de les 20 edicions.\n20 anys on s’han celebrat més de 200 concerts d’altíssim nivell que han omplert l´església parroquial de la mare de déu de Valldeflors de Rialp.\n20 anys sent el nostre estimat munipi una de les capitals de la cultura del nostre País, i portant arreu del món el bon nom de Rialp i de la comarca del Pallars Sobirà.\n20 anys on heu fet realitat el somni de molts de portar artistes de primer nivell a un poble petitet en vell mig del Pirineu.\n20 anys ininterrompudament on cada estiu als mesos de juliol a setembre les seves nits s’han convertit en pura màgia.\n20 anys on han compartit el seu talent gran professionals com la Roser Gabriel, Orquestra Julià Carbonell, Jordi Savall, Marina Rosell, Ara Malikian, Ainoa Arteta, Quartet Casals, Orquestra simfònica de Berlin, Polònia … , Carlos Núñez, Claudi Arimany, Jaume Torrent, Gian Maria Bonino… i molts altres.\n20 anys on des del voluntariat, el pur altruisme, la màxima generositat i treball, n’han resultat del seu fruït una Escola de música i dansa del Pallars, un cicle de conferències, un cicle de cinema Paco Poch, una obra mestra com és el concert per a orquestra simfònica pròpia del poble de Rialp, patrimoni de tots i encomanat per l’Associació Rialp musical en motiu dels seus 10 anys del festival entre d’altres propostes.\n20 anys on aquest festival ha aconseguit posicionar el bon nom del nostre municipi musicalment i culturalment al més alt nivell, esdevinguin uns dels festivals d’ estiu de referència del nostre País.\nCom alcalde de Rialp i en nom de l’Ajuntament, només tinc que paraules d’agraïment infinites per a tots els que han fet possible aquest magnífic somni, del primer al darrer.\n20 anys son molts anys de treball i sacrifici, i per tant, com no pot ser d’una altra manera, aquesta 20a edició la celebrarem malgrat la greu crisi de pandèmia sanitària, això sí, prenent totes les mesures de seguretat i salut oportunes i necessàries.\nEl celebrarem malgrat la incomprensible negació d’ajuts per part d’alguna administració que els darrers 19 anys sempre havien ajudat i aquest any sembla que no ho faran. Malgrat la crisi, la falta de recursos econòmics i tots els inconvenients sobrevinguts; amb més força i determinació que mai, celebrarem aquesta efemèride amb el vostre suport i escalf, de forma més íntima i segura per a tothom.\nDesitgem que ens pugueu acompanyar durant el cicle de concerts i recordeu que el municipi de Rialp, és un municipi d’acollida, de molt bona gent, que estima i aposta per la cultura i on volem que us sentiu millor que a casa.\nPròleg d’un soci de Rialp Musical Associació\nCoincidint amb el canvi de segle, uns veïns de la vila de Rialp del Pallars Sobirà decidiren no quedar més al marge de tants festivals de música que ja omplien Catalunya a l´estiu, principalment per les poblacions costaneres. Les comarques pirinenques també tenien dret a gaudir de la cultura musical. Així, consideraren seriosament posar-ho en marxa quan abans millor i convenientment assessorats, el primer festival de la Vila de Rialp naixia a l´estiu de 2001.\nLes Institucions respongueren i els programes lluïen les seves qualitats: grans orquestres, solistes instrumentals, grups corals, recitals d´òpera, conjunts de cambra, tot el que es podia esperar d´un gran festival de música clàssica malgrat la modèstia dels mitjans i la capacitat de l’Església Parroquial.\nLa crisi econòmica obligà a reduir el nombre de concerts i a diversificar els gèneres musicals. Mai, però, la qualitat va quedar afectada per aquesta causa. A destacar la decisiva ajuda i col·laboracions constants del Ajuntament en tots els anys.\nLa reducció i posterior desaparició de les aportacions econòmiques de les Entitats Públiques no han estat les úniques dificultats a superar. I hem de recordar que també es va crear una escola de música i un concurs de piano, a part d’altres activitats com conferències i cinefòrum.\nAixí, sense fer gaire soroll ens hem plantat al XX festival i ens omple d’orgull i satisfacció poder celebrar aquest aniversari malgrat els molts problemes viscuts.\nTot això ha estat possible gràcies a la excepcional figura del nostre president Sr. Josep Sabarich. Poques persones haurien sabut tirar endavant contra tants impediments i situacions adverses. A ell, li hem d’agrair les magnífiques vetllades i èxits memorables de tots aquests anys. Només l´han rendit greus problemes de salut.\nJosep, rep tot el nostre agraïment i admiració.


CICLE FORMATIU: PROGRAMACIÓ DE LA PRODUCCIÓ EN FABRICACIÓ MECÀNICA - Publicador de ciclos - Generalitat Valenciana\nRD 1687/2007 BOE 16/01/2008\nCurrículum C.V. ORDE de 29 de juliol 2009 (DOGV Núm. 6093, 02.09.2009)\nTITULACIÓ QUE S'OBTÉ: TÈCNIC SUPERIOR EN PROGRAMACIÓ DE LA PRODUCCIÓ EN FABRICACIÓ MECÀNICA.\nAquest títol permet l'accés directe als ensenyaments conduents als títols universitaris de grau en les condicions d'admissió que s'establisquen.\nTècnic Especialista en Muntatge i Construcció de Maquinària (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Micromecànica de Màquines Ferramentes (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Micromecànica d'Instruments (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Instrumentista en Sistemes de Mesura (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Utillatges i Muntatges Mecànics (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Mecànic d'Armes (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Fabricació Mecànica (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Màquines-Ferramentes (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Matricería i Motles (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Control de Qualitat (Metall). (FP2)\nTècnic Especialista en Micromecànica i Rellotgeria (Metall). (FP2)\nTècnic Superior en Producció per Mecanitzat. (LOGSE)


Amb ganes de veure’t de nou! - Royal Tarraco\nTornem a obrir les nostres portes per seguir oferint-te el millor servei. A Royal et cuidem en tots els sentits\nLa nostra vida ha patit un daltabaix a causa de la pandèmia de la Covid-19. En major o menor grau, vosaltres, algun familiar vostre, amic o conegut ha patit aquesta maleïda malaltia. En moltes ocasions s’han perdut feines, les ajudes no han arribat o són insuficients. Davant de tantes adversitats, t’animem a aixecar-te de nou i a lluitar per tirar endavant. Des de Royal Tarraco volem estar al teu costat per ajudar-te a superar aquesta situació de manera més fàcil.\nTenim ganes de tornar-te a veure, de tornar a sentir la teva veu, de saber com estàs. Volem saber com fer-te costat i com et podem ajudar. Volem aportar el nostre granet de sorra perquè et sentis millor.\nDurant aquest confinament hem intentat donar-te consells per mantenir-te en forma a nivell físic i mental, seguint les recomanacions de molts experts, que ens han aconsellat cuidar-nos físicament i nutricional i mantenint la ment el més distreta possible per no capficar-nos en els problemes que ens envolt. Aquest conjunt de bons hàbits mantenen un nivell immunològic i d’estat físic òptim perquè prevenim moltes malalties, inclús el la de la Covid19, o si més no, facilitant-ne la seva recuperació.\nA Royal som una família, la teva segona casa. Tot el personal del centre tenim moltes ganes de tornar a cuidar-te com ho hem fet fins ara, i estem segurs que tu també tens moltes ganes de retrobar-te amb els teus tècnics/ques, amics/gues i companys/yes de Royal.\nEt mereixes poder tornar a fer tot allò que et feia feliç.\nDurant aquesta època, a Royal hem aprofitat per realitzar millores al centre i així fer que la teva tornada sigui més confortable: ventilació, sostres i dutxes als vestidors i reforç en la climatització de diversos espais. També hem redecorat i pintat alguns espais perquè siguin més acollidors. Durant aquest l’estiu també renovarem l’espai aquàtic i seguirem fent millores perquè et sentis com a casa teva.\nAra que per fi podem tornar a obrir la porta, segurament l’arrencada no serà del tot completa i caldrà que complim amb algunes restriccions, però a poc a poc anirem recuperant la normalitat i aviat podrem gaudir del centre al 100%.\nDirector de Royal Tarraco


Si la bomba d'ariet tingués un rendiment energètic perfecte aleshores la massa d'aigua perduda per la vàlvula C, a la qual anomenarem Q, multiplicada per l'altura de subministrament h fóra igual a l'altura H multiplicada per la massa d'aigua aixecada, q. És a dir: q = Q*h/H. En la realitat el rendiment sempre és inferior i depèn en gran mesura de la relació h/H. En el millor dels casos el rendiment pot arribar al 85% però decreix segons creix l'altura H i pot caure fins al 20% o menys en instal·lacions que bomben a gran altura.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bomba_d%27ariet&oldid=19407532»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 des 2017 a les 20:50.


La coral virtual ja existeix i es crea a Barcelona (Albert Cuesta)\n5 min. 05/06/2017 22:14\n651x366 Membres del Cor Bruckner participant en el projecte CASAS, desenvolupat per la Universitat Pompeu Fabra / CRISTINA CALDERER Membres del Cor Bruckner participant en el projecte CASAS, desenvolupat per la Universitat Pompeu Fabra / CRISTINA CALDERER\nEl projecte, anomenat CASAS (Community-Assisted Singing Analysis and Synthesis), està finançat pel ministeri espanyol d’economia i ha de durar fins a l’any 2019, però els primers resultats audibles - en aquest enllaç podeu escoltar-ne una mostra- són d’un realisme que impressiona, no només als oients no entrenats sinó també als especialistes: l’article científic sobre el sistema de síntesi de veu, que es presentarà formalment aquest estiu al congrés InterSpeech, ha estat el més citat a Twitter pels usuaris del repositori on es va publicar.\nEmilia Gómez, la responsable del laboratori de recerca d’informació musical del grup de tecnologies musicals (MTG) de la UPF, assegura que “no es tracta de substituir per màquines els cantants humans, sinó d’evitar que aquests i els seus directors hagin de perdre temps d’assaig corregint l’afinació i puguin dedicar-se a treballar altres aspectes, com la musicalitat o l’expressivitat”. Igualment, els compositors podran fer servir el sistema per c omprovar com sonen les seves creacions abans de confiar-les a les cordes vocals dels cantaires reals.\nUn altre dels camps en què treballen els investigadors de la UPF és l’accessibilitat: l’aplicació EyeHarp, descarregable gratuïtament, és un sintetitzador que les persones amb discapacitat física poden tocar controlant-lo amb la vista, afegint-hi només un dispositiu USB de seguiment de la mirada ( eye tracking) que ara es pot comprar per menys de 200 euros. També han posat en marxa l’anomenada Banda Sonora Vital, que pretén que els afectats d’Alzheimer puguin refrescar alguns dels seus records estimulats per l’audició de música que el sistema tria a partir de dades sobre l’edat, la professió i altres preferències personals que els seus cuidadors han introduït prèviament.


La ‘carita de Dios’ continua esperant - VIA LLIURE\nFa poc vam viatjar a Lió. Avui ho farem a Quito (virtualment, és clar, perquè per raons econòmiques i sanitàries la cosa no està per viatges de veritat). La capital de l’Equador és notícia pel seu metro o pel seu futur metro, per ser més exactes. Tot està enllestit, les obres, les estacions, les cotxeres, els trens… I doncs, què falta per tallar la cinta i permetre prestr el servei per al qual van ser dissenyades i construïdes les instal·lacions? Raons polítiques, que no tècniques, posterguen indefinidament la inauguració.\nCom altres ciutats sudamericanes, Quito (coneguda també amb els sobrenoms de Carita de Dios o La mitad del mundo, textual) és una populosa i densa metròpoli de tres milions d’habitants distribuïts en un allargat i estret territori de 45 km de llarg i 5 d’amplada, que feia temps que demandava un sistema eficient de mobilitat urbana. El primer projecte de metro es planificà el 1978, però un canvi d’alcaldia el desà en un calaix i fou substituït per una xarxa de troleibusos que entrà en servei el 1995. Els troleibusos, coneguts com a “Trole” i integrats en un sistema anomenat Metrobus-Q va arribar a un punt de saturació, cosa que determinà que es recuperés la idea d’un ferrocarril subterrani i que es desestimessin les propostes de tren ràpid que també s’havien posat sobre la taula. Dit i fet, s’iniciaren els estudis de viabilitat (a càrrec de Metro de Madrid) i el corresponent finançament, a meitats entre el govern estatal del president Correa i el municipi. Es va pressupostar l’obra en 1.499M de dòlars que, com passa sempre, augmentaren a 2.009M de dòlars.\nEl metro de Quito comprèn una línia de 22,6 quilòmetres subterranis i 15 estacions. Les obres s’iniciaren el 2013 amb el tram entre La Magdalena (final de línia, al sud) i El Labrador, al centre de la ciutat. Una segona fase, entre El Labrador i l’estació terme al nord, Quitumbre, començà el 2016, amb l’ajut de tres tuneladores que, per votació popular, foren batejades com La Guaragua, Luz de América i Carolina. Una de les estacions, San Francisco, és més curta que les altres i està a una profunditat de 30 metres (dalt, obres a la plaça); la raó, les restes arqueològiques que s’hi trobaren (unes arcades i grades de cangahua, un tipus de roca volcànica) i que, convenientment supervisades pels tècnics competents, s’exhibiran permanentment al vestíbul de l’estació. El 2018 acabaren les obres d’infraestructura i començaren les proves de funcionament. Els 16 cotxes (sota), de 110 metres de longitud, tenen una capacitat per a 1.500 passatgers, deu vegades més que els troleibusos encara operatius. L’elecció del logotipus ha tingut moltes vicissituds: dues seleccions amb votació popular i altres tantes denúncies per plagi per part d’una empresa contra una altra, que determinaren al final que l’ajuntament optés per adaptar el logotip previ del trolebús.\nLa inauguració ha estat successivament posposada diverses vegades, però el problema és polític: cal prendre decisions que afecten el model de gestió, la competència amb el transport d’autobusos (gestionat pels mateixos conductors, que miren de reüll el metro) i la fixació de tarifes. Segons l’anterior gerent de l’empresa municipal, si es revisessin i acceptessin els estudis elaborats, el metro podria entrar en funcionament el 2022, però qui l’ha substituït, Efraín Bastidas, compta que els trens no començaran a rodar fins el 2023. Per cert, aquí el nostre país té un paper: a banda que Bastidas està cursant un doctorat a la Universitat Politècnica de València, l’empresa ha reconegut que els conductors no disposen encara de la formació necessària: estan a l’espera dels resultats d’un estudi sobre el model d’operació encarregat a, diu la notícia, “els assessors de Catalunya”, que tardaran encara uns mesos en lliurar les conclusions…\n[Informació extreta de Viquipèdia i ‘El País’; imatges: elpais.com (foto Paul Salazar), elcomercio.com (foto Archivo Vicente Costales), interempresas.net]


Canviar i visualitzar les propietats de les metadades XMP d'una manera fàcil\nEditor de metadades XMP\nVeure i editar les metadades XMP des de qualsevol dispositiu\nEPS Metadades XMPVeure i editar EPS Metadades XMP en línia des de qualsevol dispositiu\nPS ConvertidorXPS ConvertidorConvertidor d'EPSConvertidor PDFEXCEL ConvertidorSignar fitxer XPSFusions PS, EPS i XPSVisor PSVisor XPSVisor EPSSolució Postscript API\nLes metadades XMP són un conjunt de propietats que caracteritzen el fitxer i es representen en format XML. Conté informació d'arxiu, que descriu el contingut de l'expedient i identificacions que permeten distingir aquest fitxer d'altres fitxers. També emmagatzema dades sobre la creació i modificació, els usuaris que d'alguna manera van participar en la creació, el canvi i la càrrega de l'arxiu, i la història de la transformació de l'arxiu. Aquesta aplicació us permet extreure metadades XMP del fitxer per visualitzar-lo i editar-lo en línia.\nNo cal que descarregueu cap programari per a això i l'aplicació funciona des de qualsevol navegador modern.\nPodeu veure el conjunt complet de possibilitats d'Aspose.Pàgina XMP API de metadades en el capítol Documentació.\nMostra els camps de metadades XMP.\nObriu els fitxers en línia.\nCanvieu el títol i la descripció de XMP fàcilment.\nEditeu les propietats de les metadades XMP d'una manera senzilla.\nActualització automàtica de ModificacióData de la propietat de metadades XMP.\nCom veure i editar les metadades XMP del fitxer\nPer afegir un fitxer, feu clic a qualsevol lloc de l'àrea blava o al botó Navega per pujar-lo o arrossegar-lo i deixar-lo anar. També podeu afegir les dades introduint el seu URL a la cel·la URL.\nFeu clic al botó Visualitza les metadades.\nLes metadades XMP del fitxer es renderitzaran automàticament perquè les visualitzeu a l'instant. Si el fitxer no té metadades XMP es crearà. Aquí podeu canviar el títol o la descripció. El camp ModificyDate s'actualitzarà automàticament mentre es desa el fitxer.\nFeu clic al botó Desa les metadades. El fitxer es desarà amb metadades XMP actualitzades o afegides.\nEnllaç de descàrrega del resultat estarà disponible a l'instant poc després.\nCom puc editar les metadades XMP?En primer lloc, trieu l'aplicació adequada a l'idioma de descripció de la pàgina. A continuació, heu d'afegir un fitxer per treballar: feu clic a qualsevol lloc de l'àrea blava o al botó Navega per al fitxer per carregar-lo o arrossegar-lo i deixar-lo anar. També podeu afegir el document introduint el seu URL a la cel·la URL. A continuació, feu clic al botó Veure metadades. El fitxer està llest per editar-lo en pocs segons. Feu clic al botó Desa les metadades per aplicar els canvis.\nQuant de temps es triga a obrir el fitxer PDL per editar?Aquesta aplicació funciona ràpidament. El fitxer està llest per editar-lo en pocs segons.\nÉs segur utilitzar aquest editor de metadades XMP?Per descomptat! Utilitzem les nostres API natives per ptocessar els seus arxius. Ningú té accés a les seves dades. És absolutament segur.\nQuines metadades estan obertes per editar?Ara podeu editar el títol i la descripció XMP.\nEditor de metadades XMP ràpid i senzill\nPuja el teu document i l'aplicació mostrarà les metadades XMP en pocs segons.\nVeure metadades XMP des de qualsevol lloc\nQualitat de l'editor de metadades


Aquestes són les conseqüències d'utilitzar massa el mòbil i les xarxes socials | Adolescents.cat\nAquestes són les conseqüències d'utilitzar massa el mòbil i les xarxes socials\nper Redacció , 30 de setembre de 2019 a les 11:11 |\nEls adolescents que utilitzen la tecnologia i les xarxes socials de manera excessiva tenen l'autoestima baixa, són impulsius i emocionalment inestables. Així ho assegura un estudi dut a terme per la Universitat de Girona i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), que ha enquestat més de 1.000 joves d'entre 11 i 18 anys.\nI quan es considera que l'ús que es fa del mòbil és excessiu? Doncs quan el nombre d'hores que s'hi dediquen afecta el desenvolupament normal de la vida quotidiana.\nDe fet, segons l'enquesta, un 42,1% dels joves reconeix que el seu rendiment escolar s'ha vist afectat a causa de l'ús abusiu de les noves tecnologies i un 23,1% creu que ha perjudicat les relacions amb els pares.\nD'acord amb la investigació, el mòbil és el dispositiu més utilitzat pels adolescents i les seves apps preferides són, amb diferència, WhatsApp i Instagram.\nQuantes hores al dia us passeu mirant al mòbil? Creieu que en feu un ús excessiu?\nACTUALITAT, noves tecnologies, xarxes socials\nPer Anònima el 1 d'octubre de 2019 a les 17:22\nDoncs jo passo bastant de temps amb el mòbil i tinc 2 premis al rendiment acadèmic de tot exel.ents amb 10. La relació amb els meus pares bé... ara, lo de l'autoestima, no la tinc molt alta pro és perquè no m'accepto a mi mateixa per certes coses.\nPer ... el 1 d'octubre de 2019 a les 07:45\nAutoestima si, però nivell acadèmic no, eh..... 😂🤦♂\nPer Mentida el 1 d'octubre de 2019 a les 01:32\nÉs impossible que hi hagi tan poca gent que passi +4h al dia al mòbil. Jo puc arribar a estar 12h diàries al mòbil i treure bones notes. No dic que la gent estigui 12h al dia però no em crec que la majoria estigui només entre 2-4h.\nPer Anònima el 1 d'octubre de 2019 a les 01:00\nEstar avorrit o no tenir res a fer no significa que tinguis l’autostima baixa ni res d’això....\nPer . el 30 de setembre de 2019 a les 23:42\n😂😂 flipaat q dius q ets el més guapuu\nPer Anonimaa el 30 de setembre de 2019 a les 22:42\nPrimer de tot apren a escriure be i despres ja ens expliques com va la teva autoestima ok?\nPer Indignat el 30 de setembre de 2019 a les 21:46\nPerdona q us digui tinc mol vona autoestima fills de puta soc el mes guapo de tott el cole, i paso el dia amb el mobil i si la ciensia diu aixo esta equivocada😝


Pots matricular-te provisionalment com a becari o becària si compleixes les condicions següents:\n1. Els requisits acadèmics de la convocatòria de beques de règim general del curs 2020/2021 (es revisen automàticament a la matrícula).\n2. Haver estat estudiant de la UAB i becari o becària de règim general en el curs 2020/2021.\n3. Si vas cursar el batxillerat o un CFGS a Catalunya el curs 2020/2021 i vas gaudir d’una beca de caràcter general, no cal que facis res més, podrem validar les teves dades.\n4. Si vas cursar el batxillerat o un CFGS en un altra comunitat autònoma i vas gaudir de beca general, hauràs d'avançar per correu electrònic a la Gestió Acadèmica del teu centre la credencial de beca del curs 2020/2021, on després hauràs de lliurar l'original o una còpia compulsada.\nSi no compleixes el punt 2, i vols fer la matrícula amb la condició provisional de becari o becària, hauràs d’obtenir abans de matricular-te, l’acreditació de caràcter econòmic a efectes de formalitzar la matrícula universitària sense el pagament previ dels preus públics dels serveis acadèmics per al curs 2021/2022. Tingues en compte que el tràmit d’aquesta acreditació pot trigar fins a 10 dies i que s’ha de sol·licitar al web de l’Agaur. La UAB rep diàriament el llistat amb les resolucions de les acreditacions, i actualitza el sistema de matrícula perquè et puguis matricular amb la condició de becari o becària provisional. Per tant, no ens has d’enviar el resultat de la teva acreditació.\nSi ja t’has matriculat ordinàriament i obtens la credencial amb posterioritat no serà possible modificar la matrícula com a becari fins que no es resolgui positivament la teva sol·licitud de beca general. En aquests casos la universitat et retornarà automàticament la part de la matrícula que et correspongui. És important que sol·licitis aquesta acreditació al més aviat possible.\nPer mantenir la gratuïtat de becari o becària provisional és obligatori sol·licitar la beca de caràcter general del Ministeri d’Educació. Realitzar la matrícula amb la condició de becari no substitueix en cap cas la sol·licitud de la beca de Règim General ni de la Beca Equitat, cal fer les dues sol·licituds al marge de com s’hagi fet la matrícula.\nLa beca Equitat es sol·licita en el mateix moment de sol·licitar l’acreditació de caràcter econòmic de l’AGAUR, en un tràmit únic.\nRecorda que la beca Equitat només cobreix els crèdits matriculats per primera vegada i que la universitat aplicarà el descompte corresponent per concessió de beca al mes de desembre, sempre que la resolució de les mateixes es produeixi dintre dels terminis previstos.\nSi la resolució de la beca Equitat t’acredita com a Tram 1, és obligatori sol·licitar la beca de caràcter general del Ministeri d’Educació. Si no ho fas, perdràs l’opció de tenir la beca general, i et denegaran totes dues beques.\nConsulta la convocatòria de la beca Equitat i l’acreditació, hi trobaràs els requisits i tota la informació sobre el que cobreix cada beca.\nNomés pots sol·licitar la beca de caràcter general al web del Ministeri d’Educació.\nL’administració que s’encarrega de gestionar la teva sol·licitud de beca a Catalunya és l’AGAUR.\nSegueix al peu de la lletra les instruccions de presentació de la sol·licitud: tingues en compte que si la sol·licitud s’entén com a no presentada el Ministeri no tramita la sol·licitud sigui quina sigui la causa de l’error. Comprova i imprimeix el resguard que acredita que l’has presentat correctament.\nPren-te el teu temps per fer la sol·licitud, i comprova que totes les dades personals i les de la teva família siguin correctes, ja que aquestes es creuaran amb les existents en les administracions corresponents.\nPer conèixer l’estat de tramitació de la teva sol·licitud consulta directament l’OVT (Oficina Virtual de Tràmits de l’AGAUR), allà hi trobaràs aquesta informació actualitzada permanentment.\nSi has de presentar documentació per afegir a la sol·licitud, has de fer-ho preferentment pel tràmit telemàtic de petició genèrica de l’AGAUR. Només si és impossible fer-ho de forma telemàtica, pots entregar-la a la Gestió Acadèmica de la teva facultat, junt adjuntant-ne el resguard de presentació. Des de la universitat la farem arribar a l’AGAUR.\nUn cop l'AGAUR o el Ministeri proposen la beca com a denegada, es procedeix al cobrament de la matrícula d’acord amb la normativa de la UAB, al número de compte que has facilitat a la teva gestió acadèmica. En aquests casos la UAB t’avisarà amb antelació per correu electrònic.\nLa presentació d’al·legacions o recursos no eximeix de fer el pagament de la matrícula.\nPer concedir-te la beca definitivament has de complir els requisits de la convocatòria 2021/2022 per la qual cosa el fet que t’hagis pogut o no matricular com a becari condicional no determinarà el resultat final de la sol·licitud.\nLes modificacions de matrícula que afecten el nombre de crèdits i altres validacions de requisits acadèmics establerts a les convocatòries poden afectar-ne la resolució, així com a la possibilitat d’obtenir els diferents tipus d’ajuts.\nPer això, si demanes beca, tingues en compte les condicions acadèmiques establertes a l’hora de demanar canvis en la matrícula, especialment quan la modificació de matrícula comporti reduir el nombre de crèdits matriculats per sota de 60 crèdits


La Biblioteca oferirà nous clubs de lectura el curs vinent\nS’amplia l’oferta amb un club de lectura d’obres de teatre, un de lectura fàcil i un d’infantil. Les inscrip...\nEs tracta de trobades mensuals dirigides per un coordinador on es debat sobre un llibre servit prèviament per la Biblioteca.\nEnguany, la Biblioteca en col·laboració amb el TNC i el Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya, proposa el club de lectura Llegir el teatre. A més de les trobades mensuals, que seran el segon dimarts de cada mes, hi haurà la possibilitat de gaudir de descomptes en entrades o trobades amb directors artístics i altres avantatges que properament seran detallats.\nA més a més, la Biblioteca dóna assessorament a entitats i centres d’ensenyament de Figueres i comarca que organitzen club de lectura i els facilita els lots de llibres.\nLa directora de la Biblioteca fa un balanç molt positiu de la trajectòria dels clubs de lectura del curs passat, tant a nivell de participació com d’assoliment d’objectius de promoció de la lectura i cohesió social. El curs passat hi va haver 1653 participants, 92 trobades i es van servir 2066 llibres sumant els clubs de la Biblioteca i els clubs externs. Altres accions destacades vinculades als clubs van ser la celebració de l’Any Espriu, la participació a la Fira de la Gent Gran i la cloenda amb l’escriptora M. Mercè Cuartiella.\nLes persones interessades en inscriure’s i consultar el calendari de les sessions han d’adreçar-se a la biblioteca.


La Parròquia Sant Ot dona material escolar a Càritas d'Urgell i al Consorci d'Atenció a les Persones de l'Alt Urgell — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies La Parròquia Sant Ot dona material escolar a Càritas d'Urgell i al Consorci d'Atenció a les Persones de l'Alt Urgell\nLa Parròquia de Sant Ot de la Seu d'Urgell ha fet una donació de material escolar a Càritas d'Urgell i al Consorci d'Atenció a les Persones de l'Alt Urgell. Gràcies a aquesta donació, un total de 115 alumnes de la comarca gaudiran d'aquest material pel proper curs 2020-2021.\nEls alumnes que se'n beneficiaran pertanyen a les escoles: Mn Albert Vives, Pau Claris, La Salle, Institut La Valira, Institut Joan Brudieu, de la Seu d’Urgell; l'escola de Castellciutat; l'escola Rosa Campà de Montferrer; l'escola Miret i Sans d’Organyà; l'escola Sant Climent de Coll de Nargó; l'escola Sant Jordi i Institut Aubenç d’Oliana.\nEn l’acte de lliurament hi han estat presents Mn. Ignasi Navarri, rector de la Parròquia Sant Ot; Diana Aguilar, representat de Càritas Parroquial a la Seu d’Urgell; Jordi Fàbrega, alcalde de la Seu d’Urgell; Marian Lamolla, regidora de Serveis Socials de l’Ajuntament urgellenc; Josep Casanova, director voluntari de Càritas d’Urgell, i Neus Puigsubirà, cap de Centre Sant Ot de Càritas a la Seu d’Urgell.


Proteïna a l'orina, un dels símptomes de la insuficiència renal\nUna de les funcions dels ronyons és filtrar els residus o residus metabòlics de l'organisme, per ser excretats per l'orina. Els tres ronyons no compleixen aquesta funció, per la qual cosa el procés de filtració de residus metabòlics no és òptim, es pot reconèixer a partir de qualsevol substància que es realitzi a través de l'orina.\nQuan l'orina d'una persona conté proteïnes, és segur que té una funció renal deteriorada. Les proteïnes no s'han d'excretar per l'orina, perquè és una substància que necessita l'organisme. La condició en què la proteïna s'escapa i s'excreta amb l'orina s'anomena albuminúria o proteinúrea.\nL'albúmina és un tipus de proteïna que es troba habitualment a la sang. El cos necessita proteïnes com a nutrient essencial per construir músculs, regenerar teixits i combatre les infeccions. És per això que l'albúmina hauria d'estar a la sang, no a l'orina.\nAleshores, quins són els símptomes de l'albumínúria i com es tracta? Aquí teniu l'explicació completa!\nLlegiu també: No és cert que la mànega de diàlisi del RSCM serveixi per a 40 persones!\nCom saber si hi ha proteïnes a l'orina?\nPodeu esbrinar-ho mitjançant una prova d'orina periòdica, que normalment s'inclou en un examen mèdic rutinari. Només cal posar una mica d'orina en un tub petit. Després d'això, el metge examinarà immediatament l'orina amb paper de plàstic especial. Una part de l'orina s'examinarà amb un microscopi i es portarà a un laboratori.\nAl laboratori es realitzarà una prova ACR (proporció albúmina-creatinina). La prova ACR mostrarà si hi ha un cert nivell d'albúmina a l'orina que es considera anormal. Els nivells normals d'albúmina a l'orina han de ser inferiors a 30 mg/g. Si els resultats de la prova mostren nivells d'albúmina superiors a 30 mg/g, és probable que tingueu una malaltia renal.\nLlegiu també: 8 regles d'or per prevenir les malalties renals\nL'albuminúria sempre s'associa amb trastorns renals?\nL'albuminúria és probablement un dels primers símptomes de la malaltia renal. Tanmateix, per descomptat, cal tenir en compte altres factors de risc per a una possible malaltia renal. En les persones que són joves, no tenen diabetis ni hipertensió, i els nivells d'albúmina a l'orina no són massa alts, el més probable és que no beguin prou.\nPer confirmar la presència o absència de malaltia renal, el metge pot repetir la prova d'albúmina. Si obteniu tres resultats positius durant més de tres mesos, és probable que tingueu una malaltia renal.\nLa malaltia renal també es pot diagnosticar mitjançant una anàlisi de sang per mesurar la GFR o la taxa de filtració glomerular. En termes senzills, és la velocitat amb què els ronyons filtren la sang.\nEs recomana a alguns pacients que es facin altres proves, com ara:\nProva d'imatge: per exemple com ecografia o TC. Aquest procediment serveix per fer fotos dels ronyons i del tracte urinari. Aquesta prova pot mostrar si teniu càlculs renals o altres problemes de salut.\nBiòpsia de ronyó: això pot ajudar a determinar la causa de la seva malaltia renal. Aquesta prova també pot veure fins a quin punt el dany als ronyons.\nS'han de fer proves per detectar l'albuminúria de manera rutinària?\nEn general, les persones que tenen un alt risc de desenvolupar una malaltia renal s'han de fer aquesta prova com a part d'un examen mèdic rutinari. Les persones que tenen un alt risc de patir malalties renals són:\nPacients amb hipertensió arterial (hipertensió)\nPersones amb antecedents familiars d'insuficiència renal\nPersones de determinades ètnies, com ara afroamericans, hispans, asiàtics i americans\nLes condicions anteriors solen conduir a una malaltia renal crònica que no es pot tractar, especialment la hipertensió i la diabetis. Per veure més sobre la relació entre la hipertensió i la malaltia renal, l'explicació es troba al vídeo següent.\nTractament de l'albuminúria\nSi us han diagnosticat una malaltia renal crònica, hi ha diverses opcions de tractament disponibles, depenent de la gravetat de la malaltia. Els pacients amb malaltia renal crònica solen ser tractats per un especialista en ronyó i hipertensió (nefrologia).\nPel que fa al tractament en si sol incloure:\nMedicaments especials per millorar la funció renal, si el dany no és greu\nCanvis en la dieta i els patrons alimentaris\nCanvis en l'estil de vida, com ara perdre pes, fer exercici regularment i deixar de fumar.\nDiàlisi o hemodiàlisi de per vida, 2-3 vegades per setmana.\nTrasplantament de ronyó.\nLlegiu també: Més de la meitat dels pacients amb insuficiència renal són causats per diabetis\nEls ronyons són un dels òrgans amb les funcions més importants. Per tant, és adequat que la Colla Sana augmenti la seva consciència i mantingui la seva salut. Eviteu hàbits que poden danyar els ronyons! (UH/AY)\nFundació Nacional del Ronyó. albuminúria. Agost. 2016.


Inici » Actualitat » Notícies » L’Ajuntament del Prat reforça la resposta sanitària i social a l’impacte de la crisi del coronavirus durant el mes d’abril\nTEMES: Administració, govern i ciutat,Al Prat ens cuidem,L'ajuntament, Què fa l’Ajuntament per ajudar-te?\nEl govern municipal ha presentat un segon informe de balanç de les mesures i accions impulsades per fer front a l’emergència sanitària del coronavirus i al seu impacte econòmic i social, corresponent al període comprès entre el 3 i el 23 d’abril. L’informe s’ha presentat al ple municipal que ha tingut lloc aquest dimecres, 6 de maig, amb el suport de mitjans telemàtics.\nEl ple ha començat amb un minut de silenci dedicat a les persones que han perdut algun familiar per la Covid-19\ndimecres, 6 maig, 2020 - 18:45\nPel que a la resposta a l’emergència sanitària, durant el mes d’abril s’ha intensificat el repartiment de mascaretes, no només entre col·lectius de risc, sinó també entre el conjunt de la ciutadania. Els dies 14 i 15 d’abril, amb el suport de voluntariat de la Creu Roja, es van repartir les mascaretes destinades al Prat, d’entre les que es van repartir a tot a l’Estat coincidint amb la reincorporació de moltes persones als seus llocs de treball, davant de l’estació de Rodalies del Prat. Posteriorment, cada dissabte, s’han repartit mascaretes quirúrgiques, tant al Mercat Municipal com al Mercat de Pagès. A més, dilluns passat, 4 de maig, es van repartir mascaretes davant de les principals parades de transport públic de la ciutat. Aquest repartiment va coincidir amb l’entrada en vigor de l’obligatorietat de dur mascareta en desplaçar-se amb transport públic, decretada pel govern estatal. Aquesta acció es repetirà periòdicament en funció de les necessitats.\nTambé s’ha seguit comprant material sanitari i canalitzant donacions, a través de la plataforma logística habilitada amb aquesta finalitat. Està destinat tant al personal de l’Ajuntament que el necessita per desenvolupar les seves funcions com a la residència municipal Penedès (on s’ha realitzat el test del coronavirus als residents, amb cap positiu) i a d’altres equipaments no dependents del consistori, però que requereixen ajut addicional. Entre ells, estan tota la resta de residències de la ciutat, amb qui es manté un contacte continuat, especialment l’Onze de setembre per la gravetat de la situació en aquest centre. El Servei Local d’Ocupació també està ajudant aquesta residència, que depèn de la Generalitat, en la selecció de nou personal per reforçar el seu equip.\nD’altra banda, s’està donant suport i cedint materials sanitaris als equips d’Atenció Primària del Prat, a l’Hospital de Bellvitge, a més de col·laborar amb l’allotjament d’urgència per a persones sense llar a l’alberg Fundesplai o al centre de dia del SPAI (Servei integral per a les conductes addictives). Durant el mes d’abril, també s’ha obert la nova secció web elprat.cat/al-prat-ens-cuidem/vols-ajudar-i-collaborar, per recollir tota la informació sobre com col·laborar en activitats solidàries o fer donacions de material sanitari.\nMés enllà de la distribució de material de protecció, cal destacar la tasca de la policia local per fer respectar les condicions del confinament, també fonamental per preservar la salut pública. Tot i que la majoria de la població l’ha respectat, una minoria l’ha incomplert i la policia local ha interposat denúncies, fins a 446 entre el 3 i el 23 d’abril, en els casos de vulneracions detectats. Des de l’inici de la situació d’emergència a mitjans de març fins ahir, 5 de maig, el nombre de denúncies totals interposades per la policia local ja sumava 1.014.\nA l’espai públic, també se segueix desenvolupant el pla de contingència per part dels serveis de la neteja viària. En aquests moments, s’està fent la neteja de tots els carrers de la ciutat amb productes desinfectants una vegada cada dos dies. Aquestes tasques especials de neteja es fan amb especial intensitat en zones més sensibles o concorregudes com els mercats, els supermercats, els CAPS, les farmàcies, les residències de gent gran i el Punt Solidari.\nEl Punt Solidari garanteix ajut alimentari a 550 famílies i es dupliquen els beneficiaris dels àpats a domicili\nDes de l’àrea d’Acció Social, s’ha garantit ajuda alimentària a més de 2.000 persones amb suports econòmics i distribució de productes bàsics, invertint fins a 59.000 euros de fons municipals. Una de les principals vies per atorgar aquests ajuts han estat les targetes de prepagament destinades a diferents col·lectius: alumnes de les escoles bressol municipals, nens i nenes amb beques de menjador municipal, joves usuaris del Centre obert i persones en situació de vulnerabilitat i escassos ingressos. També s’han lliurat targetes moneder al voluntariat que fa les compres d’aliments o medicaments per a la gent gran. Aquests ajuts s’afegeixen al miler de targetes moneder repartides entre infants amb beca de menjador del Prat, finançades pel Departament d’Educació de la Generalitat.\nL’Ajuntament també ha garantit la cobertura de necessitats alimentàries i bàsiques a través del Punt Solidari, gestionat per la Creu Roja, que actualment atén 550 famílies, 50 més que a l’inici de la pandèmia. També cal destacar que l’Ajuntament va coordinar la recollida de 500 kg d’aliments dels menjadors escolars per tal de distribuir-los a través del Punt Solidari, evitant el seu malbaratament. Un altre servei d’ajuda alimentària que s’ha intensificat durant la pandèmia és el d’àpats a domicili, que reparteix la Fundació Rubricatus. El nombre d’àpats distribuïts s’ha elevat de 61 a 102 a l’abril. Des del projecte dels horts municipals, també s’ha fet una collita per destinar els productes recol·lectats tant al projecte d’àpats a domicili com a l’alberg per a persones sense llar de Fundesplai.\nDurant la pandèmia, tal com va demanar l’alcalde al jutge degà del Prat, han quedat suspesos tots els llançaments dels jutjats del Prat. També s’han habilitat allotjaments d’urgència per a persones sense llar (fins al moment 37 persones) tant a l’alberg de Fundesplai al Prat com en d’altres espais de la ciutat. En compliment de la Llei 24/2015, se segueixen elaborant els informes de risc d’exclusió residencial sol·licitats per les companyies energètiques, acreditant els casos de vulnerabilitat que impedeixen els talls de subministrament.\nTambé s’està revisant la quota de lloguer de les persones que viuen als 10 pisos socials de l’Oficina Local d’Habitatge i als 22 cedits per Hàbitat 3, que tinguin dificultats econòmiques derivades de la Covid19. En el cas dels lloguers privats, es prioritza la mediació entre les parts, amb el suport de Prat Espais, i també s’ha habilitat una partida extraordinària per a les famílies que no puguin fer front als pagaments.\nAls 1.400 usuaris de teleassistència, s’hi afegeix el seguiment telefònic de 750 persones grans que no comptaven amb cap servei municipal\nDurant el mes d’abril, s’ha seguit reforçat l’atenció telefònica a la gent gran en situació vulnerable per diferents vies: la teleassistència (el seu nombre d’usuaris ha crescut de 1.383 a 1.402 el mes d’abril); el servei de seguiment telefònic de les persones grans vinculades a diferents equipaments municipals, per exemple els casals; o l’acció de suport telefònic comunitari del projecte “Conversem”. Tots aquests canals s’han complementat amb les trucades a les persones majors de 65 anys que viuen soles i que no rebien cap altre servei municipal, a partir d’un buidatge del padró i cotejant si ja tenien o no expedient obert de serveis socials. Per aquesta via, s’ha aconseguit contactar amb 750 persones grans més de la ciutat, de les quals el 9,7% ha expressat necessitar algun tipus d’ajut (principalment d’alimentació i necessitats bàsiques, manteniment de l’habitatge, estat de salut, factors emocionals i contacte social).\nEls serveis de salut mental comunitària també han adequat la seva atenció al format virtual, atenent fins a 120 persones (vinculades a espais de suport grupal). Així mateix, es manté el servei telefònic de suport psicològic per a les persones que el necessitin (37 usuaris), així com el de suport emocional a les famílies (70 famílies amb fills/es ateses).\nDes de l’1 abril també han començat a funcionar dos equips presencials dels serveis d’acció social per atendre situacions d’emergència, tant a l’UPASS (Unitat de Primera Atenció de Serveis Socials) com a l’edifici municipal del carrer Centre. D’altra banda, s’han fet 3.718 gestions i trucades per fer seguiment de persones usuàries de serveis socials. Des de l’Oficina del Pla d’Actuació de Sant Cosme (PASC), també s’ha contactat amb 226 persones més, tant usuàries habituals de diferents projectes del barri com d’altres veïns i veïnes amb diferents demandes relacionades amb l’estat d’alarma.\nEls serveis socials bàsics estan trucant als casos amb possible risc de violència per oferir contactes segurs i suport a les dones en coordinació amb el SIAD. Des dels serveis socials municipals, s’ha fet seguiment de 149 casos i s’ha allotjat 5 famílies. Paral·lelament, des del SIAD continua l’atenció jurídica i psicològica (tant generalista com especialitzada en violència masclista i en l’atenció dels fills i filles menors de les dones que pateixen violència masclista). S’han fet 219 trucades d’atenció psicològica dels diferents tipus.\nTambé segueixen actius telemàticament el Servei de Bon Veïnatge i Convivència (per fomentar la convivència dins de les comunitats de veïns) i el Servei de mediació (per prevenir conflictes que puguin sorgir en diferents espais de la ciutat). Així mateix, segueixen operatius online els serveis d’assessorament del programa de nova ciutadania i cooperació.\nEl nou servei d’assessorament sobre com optimitzar la contractació elèctrica ja ha atès 130 sol·licituds\nEl passat 17 d’abril, l’Ajuntament també va posar en marxa un servei online per assessorar la ciutadania i el comerç sobre com estalviar energia, ajustar la potència contractada i reduir la factura elèctrica. Des de la posada en marxa del servei, ja ha atès 130 sol·licituds sobre com optimitzar la contractació elèctrica.\nTambé el propi Ajuntament ha aconseguit un estalvi de 600 euros diaris, reduint la potència contractada en 29 equipaments municipals tancats degut a la situació d’estat d’alarma. Per això, s’ha acollit a una de les opcions a tal efecte recollida al decret d’estat d’alarma.\nEs comença a elaborar amb els agents econòmics i socials un pla d’acció per minimitzar l’impacte de la pandèmia en l’ocupació i el teixit productiu\nLa Comissió de seguiment del Pacte Local per l’Ocupació i l'Activitat Econòmica del Prat, que agrupa els principals agents econòmics i socials de la ciutat, es va reunir dilluns 27 d’abril, de forma telemàtica. A partir de les necessitats expressades pels participants, la reunió va servir per començar a dissenyar les mesures que es prendran per minimitzar l’impacte socioeconòmic de la pandèmia en els llocs de treball i en el teixit productiu pratenc.\nL’àrea de Desenvolupament Econòmic també ha posat en marxa el mes d’abril un nou servei d’atenció telefònica personalitzat adreçat a persones, entitats, empreses, Pime i comerços (amb 77 consultes ateses).També ha ofert un servei especialitzat en emprenedoria (61 usuaris), a més de fer seguiment telemàtic a les persones usuàries del Centre de Promoció Econòmica (més de 650 contactes), mantenir la interlocució amb el teixit econòmic de la ciutat i el món cooperatiu (més d’un centenar de contactes). Alhora, s’ha mantingut telemàticament el servei d’orientació i intermediació laboral (95 orientacions i 317 persones contactades en relació a diferents ofertes laborals). Així mateix, s’han adaptat les formacions de l’àrea al format virtual (5 cursos en aquest format, amb 72 alumnes), a més d’activar formacions gratuïtes a través de la col·laboració público-privada amb diferents organismes, entre d’altres accions.\nEls programes municipals IntersECCions, PratFamílies o els Espais Familiars de les escoles bressol s’adapten al format virtual\nL’Ajuntament s’està en contacte permanent amb els centres educatius de la ciutat, especialment per detectar els casos d’alumnes en situació de major vulnerabilitat i poder coordinar les accions de suport necessàries amb el Departament d’Educació de la Generalitat, competent en la matèria, per exemple pel que fa a les necessitats de connectivitat de l’ensenyament a distància. També s’estan fent accions de suport telemàtic per ajudar els infants i les seves famílies a mantenir els hàbits d’estudi a casa i garantir una bona convivència a les llars. Per exemple, a través del programa Pratfamílies, es va organitzar dijous passat una xerrada del psicòleg i educador Jaume Funes via Instagram. A través del programa municipal IntersECCions, també s’han posat en marxa activitats educatives i culturals virtuals, entre elles la plataforma online del projecte d’auxiliars de conversa en anglès; o les activitats de lectura a casa del programa Lecxit. Els Espais Familiars de les escoles bressol també s’han adequat al format virtual. D’altra banda, en matèria d’educació ambiental, s’està impulsant el butlletí setmanal “El Cabusset”, amb propostes sobre com treballar aquest tema amb l’alumnat a distància.\nUna Diada de Sant Jordi confinada però no aïllada, l’Escarxofa&Jazz al balcó i moltes altres activitats culturals en xarxa\nEls diferents equipaments culturals de la ciutat han adequat moltes de les seves activitats al format virtual, a més de generar-ne de noves. A tall d’exemple, cal destacar l’organització en format virtual de l’Escarxofa&Jazz al balcó, per part de La Capsa i les Escarxofes del Prat, el passat 19 d’abril amb prop d’un miler de participants, amb les propostes gastronòmiques ciutadanes del projecte #CuinemperCuidar dels CC Palmira Domènech i Sant Jordi-Ribera Baixa, que han culminat en l’elaboració d’un receptari. Tampoc podem oblidar la celebració de la Diada de Sant Jordi, confinada però no aïllada. L’àrea de cultura va aprofitar la jornada per recomanar lectures a la població, a través de la pàgina Primavera de llibres i lletres. En el marc de la campanya #AlPratEnsCuidem, es va habilitar la pàgina elprat.cat/enscuidem/santjordi, recollint diferents iniciatives ciutadanes dinamitzades a les xarxes socials. També es va animar la ciutadania a compartir recomanacions de lectures, versos, textos o llegendes a les xarxes. Un altre d’exemple d’activitat literària és la iniciativa “Un conte per a tu” del Teatre L’Artesà, que proposava la realització de contes de forma col·laborativa i en format audiovisual entre la ciutadania.\n200 persones joves ateses pels serveis de Joventut, que segueixen prestant servei on-line\nDurant el període d’estat d’alarma, segueixen actius els serveis d’informació i assessorament per a joves, que han prestat més de 200 atencions aquest mes d’abril de diferents tipus (d’orientació psicològica, d’ocupació, acadèmica...). També s’han adequat algunes activitats del cicle Zona Jove al format online.\nDurant el mes d’abril, també s’ha mantingut l’oferta virtual de propostes per fer exercici a casa. El passat cap de setmana, l’Ajuntament va adequar a la realitat del Prat les condicions establertes per l’Estat per poder practicar exercici físic en determinades hores del dia i de forma limitada.\nProp de 3.350 trucades ateses a l’OIAC\nEntre el 3 i el 23 d’abril, l’OIAC ha atès fins a 3.350 trucades telefòniques sobre consultes diverses (tràmits telemàtics amb idcat mòbil, quotes i baixes d’equipaments esportius, tributs, ERTES, tràmits del padró d’habitants, targetes moneder per a alimentació, llicències d’obres i activitats, preinscripció escolar, neteja, dificultats de comunicació amb organismes oficials, etc). També s’han gestionat 238 demandes per correu electrònic i s’han adaptat 33 tipus de tràmit més al format telemàtic.\nDes de l’àrea de Comunicació, s’ha seguit dinamitzant la campanya i l’espai web #AlPratEnsCuidem, en el marc de la qual s’han dinamitzat diferents accions sota el lema “Veïnat confinat, però no aïllat”. Un exemple és la campanya #AlPratEnsLlegim per la Diada de Sant Jordi, però també s’han fet d’altres accions per promoure la compra de productes de proximitat (Carxofa Prat i Pota Blava), a més de diferents accions, amb càpsules de vídeo, per posar en valor i agrair la tasca de les persones que des de diferents àmbits han seguit treballant durant el període d’estat d’alarma, entre d’altres.\nEs pot consultar l'informe de balanç complet de l'acció de l'Ajuntament front a la crisi del coronavirus del 3 al 23 d'abril aquí.


Enric I. Canela » Blog Archive » Més investigadors, benvinguts\nMés investigadors, benvinguts\nLlegia que la Secretaria d’Estat de Recerca, Desenvolupament i Innovació destina 86 milions d’euros a la contractació de més de 800 investigadors i tècnics de suport. La seu electrònica del Ministeri d’Economia i Competitivitat ha publicat les resolucions definitives de les convocatòries 2014 d’ajuts ‘Ramón i Cajal’, ‘Juan de la Cierva-Formació’, ‘Juan de la Cierva-Incorporació’ i les de ‘Personal Tècnic de suport ‘.\nRamón i Cajal’: dotada amb 54 milions d’euros, incorpora a 175 investigadors amb trajectòries destacades i consolidades. Els ajuts per a cada investigador són de 33.729 euros anuals durant cinc anys, amb 40.000 euros addicionals per a l’execució de l’activitat de recerca i 100.000 euros per a la creació de llocs de treball de caràcter permanent un cop acabi l’ajuda.\n‘Juan de la Cierva – Formació’: Aquesta convocatòria ha concedit 225 contractes laborals per 25.000 euros anuals cadascun. La durada de l’ajut és de dos anys i està destinada a joves investigadors en universitats, organismes públics d’investigació i altres centres d’R + D públics o privats sense ànim de lucre per promoure el desenvolupament de la carrera investigadora. En total s’han destinat més de 11 milions d’euros.\n‘Juan de la Cierva – Incorporació’: La resolució definitiva contempla la incorporació de 225 joves doctors que havent completat la seva formació postdoctoral compten amb els mèrits científics exigits per incorporar-se en universitats públiques i privades, organismes públics d’investigació i centres de R + D. Cada ajuda és de 29.000 euros anuals, a més de 6.000 euros per a l’execució de l’activitat de recerca de l’investigador contractat. La convocatòria té un pressupost de 14,4 milions d’euros.\n‘Personal Tècnic de Suport’: La resolució definitiva concedeix 6,8 milions d’euros per a la contractació de 180 tècnics de suport per a la utilització d’equips, instal·lacions i altres infraestructures de R + D + I, per tal d’incrementar les prestacions i rendiment de les mateixes. S’incorporaran a organismes públics d’investigació, universitats públiques, altres centres públics de R + D, entitats i institucions sanitàries.


Una ‘massa crítica’ de ciclistes ocupa els carrers per reivindicar l’ús de la bicicleta - elCugatenc\nUna ‘massa crítica’ de ciclistes ocupa els carrers per reivindicar l’ús de la bicicleta\nDivendres, 20 de setembre de 2019 - 20:20h\nFoto: Jordi Pascual (al peu de l'article, recull de fotos de Juan Merino)\nDesenes i desenes de persones han respost a una convocatòria per fer la primera massa crítica de Sant Cugat aquest divendres a la tarda. Es tracta d’un esdeveniment que es realitza a més de 300 ciutats del món i que pren la forma de bicicletada amb l’objectiu d’ajuntar i conèixer gent amb estils de vida similars. Aquestes trobades esdevenen una forma de reivindicació de l’ús de la bici des de diferents punts de vista: salut, medi ambient, carrers més amables, menys motoritzats i menys contaminats, entre d’altres.\nLa primera experiència santcugatenca ha sortit passats uns minuts de les sis de la tarda des de l’estació i ha fet tres voltes al centre pel carrer Àngel Guimerà, l’avinguda de Ribatallada, l’avinguda de Gràcia, el carrer Francesc Moragas, l’avinguda Rius i Taulet i l’avinguda Lluís companys fins tornar a l’estació. En la tercera i última volta s’ha allargat el recorregut per l’avinguda Pla del Vinyet, el carrer Cèsar Martorell i la rambla del Celler fins buscar de nou el carrer Francesc Moragas per passar pel comptador de bicicletes instal·lat al davant de l’Ajuntament.\nLa massa crítica ha transcorregut sense incidents i de forma festiva amb crits com “a Sant Cugat en bici és millorˮ i “no vale un duro y te pone el culo duroˮ. Davant l’atenta mirada de curiosos, el gruix de ciclistes, en què hi havia diversos infants, també ha fet sonar el timbre i ha fet càntics a favor de la reducció de la presència del cotxe a les ciutats. Un dels moments més curiosos ha estat quan un motorista ha intentat avançar la marxa ciclista per la vorera i gran part dels participants l’han escridassat.\nL’objectiu de les masses crítiques és evidenciar que una major presència de bicicletes al carrer provoca una disminució dels cotxes mentre que si només hi va un ciclista o un petit grup el risc de ser atropellat o intimidat és major. Hi han participat veïns santcugatencs de tots els barris que, precisament, s’han desplaçat fins al centre amb la bicicleta.


Setmana Santa a Girona. El diumenge de Rams\nAl matí es duia la mainada, vestida amb les seves millors gales, a qualsevol de les esglésies de la ciutat a beneir les palmes adquirides el dia abans. Antigament, però, els petits gironins sols portaven rams de llor, car les palmes no eren gaire conegudes. Abans d'anar a l'església, quan no s'havia fet la vigília, passaven per casa dels padrins, els quals acostumaven a penjar al ram rosquilles, fruites del temps i rosaris, que amb els anys es convertiren en rosaris de sucre, creus i altres llaminadures per a regal del portant.\nEren molts els qui anaven a la Seu. La cerimònia de la benedicció (1) tenia lloc a dos quarts de deu, en mig de la gatzara que armava el món infantil que enlairava els seus palmons i rams. També acostumaven anar-hi els hostalers o "becos" de la ciutat, portant rams del llor que després posarien als estofats.\nEl bisbe, assegut de cara al poble, després de la solemnial benedicció repartia palmons als capitulars i a la corporació municipal, i rams de llor al clergat baix de la Seu (beneficiats, ordenants, sagristants, etc.) (2). Després tenia lloc una processó que sortia del presbiteri. Obria la marxa el porrer precedint la creu coberta de morat i guarnida amb fulles de palma, amb un seguici immens enarborant palmes i llor (3), i es dirigien vers els claustres, la porta dels quals es tancava tot seguit. Vora la porta, des de dins, la Capella cantava per tres vegades una composició a quatre veus feta en el segle XVI. Mentrestant la processó donava la volta als claustres i en trobar-se amb la porta tancada, el portant de la Creu hi donava tres cops amb l'extrem inferior, al mateix temps que la gent menuda s'engrescaven cridant a tota veu:\nEl gall, el gall\nel gall de la Passió.\ntot repicant les lloses amb els seus palmons que acabaven per esfilagarsar-se i convertir-se en una mena d'escombra.\nS'obrien les portes i de nou la processó entrava al temple, abans d'anar vers l'altar, donava la volta al Cor (4).\nTot seguit es celebrava el solemnial ofici durant el qual cantaven l'antiquíssim "Pasio", segons Sant Mateu (5). El cant era llarg: el "pretor" portava la veu cantant, preguntant, i "Jesús" responia amb breus mots. Fou a darreries del segle XV que es decidí que el "Pasio" fos cantat per tres xantres (6), abans el llegia un tot sol. El diaca pronunciava les paraules "quae dicuntur sine cantu", i els altres dos deien la resta. Va agradar tant la innovació, que el bisbe Joan Margarit va determinar que en endavant fos cantat per tres xantres (7).\nMentrestant, però, la mainada amb llurs acompanyanys havien anat desfilant per visitar els parents i sobretot els seus padrins, ja que era de rigor que aquests avui els fessin ofrena del tortell tradicional que solia ser gruixut i de grans dimensions, naturalment segons les possibilitats de cadascú (8).\nEn arribar als respectius domicilis, després del passeig, lligaven els palmons horitzontalment a la part exterior de la barana del balcó, i les palmes verticalment en un dels costats, per ser antiga creença que les palmes beneïdes preservaven dels llamps i de tota "mala cosa"; és molt recent el costum de portar-les a l'església per guarnir el "monument" del Dijous Sant. També amb les fulles es feien creus que es clavaven a les portes i finestres.\nA les tres de la tarda tenia lloc a la Seu la curiosa i solemne cerimònia de l'Adoració de la Veracreu, coneguda vulgarment amb el nom de "Papus". Els capitulars anaven en processó al presbiteri, i mentrestant descendien lentament el "bacallà" fins que, com un teló, tapava l'altar. Mentre els oficiants es revestien dels ornaments sagrats i els turiferaris de les morades dalmàtiques, tapant-se tota la cara amb amplis vels negres, un anar i venir de llumenetes darrera la blanca tela feia pressentir que allí es preparava quelcom de molt particular. Al Cor, mentrestant, cantaven el "Vexilla regis prodeunt" (9), i en el moment que arribaven al "O Crux, ave spes unica", s'enlairava el vel com un teló i, entre núvols d'encens, hom contemplava una escena insospitada: un canonge, amb el rostre cobert de negre, absolutament immòbil, sostenia la Veracreu que presentava als assistents; en actitud adorant, formant mig cercle i sense bellugar-se, hi havia els altres capitulars, de genolls i amb el cap cot, i els escolans, estàtics, sostenien en segon terme gran candelers encesos, i, a cada costat, vers el fons es veien trofeus d'atributs de la Passió. I, mentrestant, a la nau del temple ressonava l'emocionant càntic del "Vexilla Regis", a quatre veus, a les darreres notes del qual tornava a descendir lentament el vel, amagant darrera seu el sorprenent quadre plàstic (10).\nLes "Quaranta Hores"\nPoca estona després tenia lloc el començament de la funció anomenada de les "Quaranta Hores".\nAquesta devoció prengué aquest nom perquè en el seu orígen s'exposava el Santíssim Sagrament quaranta hores sense interrupció, em memòria de les que el Cos del Crist estigué al sepulcre. S'inicià a Milà l'any 1556, i s'autoritzà a Roma el 1560. A la seu gironina començà a celebrar-se l'any 1586 durant el dies de Diumenge de Rams i Dilluns i Dimarts Sants, intriduïda pel frare caputxí fra Miquel de Rivera, al càrrec del qual estigué la predicació quaresmal d'aquell any. Girona fou la primera ciutat d'Espanya on s'instaurà aquesta funció religiosa (11).\nMés o menys, des de llavors s'ha celebrat com fins ara, però en el seu orígen tenia lloc a la capella del Sagrament, coneguda per la de la Mare de Déu de l'Esperança, fins que l'any 1843, per consideració a la poca cabuda, va disposar el Capítol que es fes a l'altar major, engalanant el presbiteri amb rics domassos i disposant l'altar en forma de tabernacle profussament il·luminat. Al creuer del temple, el "clos", posaven, damunt les lloses encatifades, tres rengleres de seients formant una U, destinats a les persones convidades; una sumptuosa cadira de braços era el setial de la presidència de cada hora. Els convidats es repartien els torns d'una hora cada u, els quals començaven amb un sermó a càrrec d'un orador de gran prestigi, i acabaven als acords d'una música sacra que executava la Capella de la Seu. Començaven a les tres de la tarda del dia d'avui, per acabar a les deu del matí del Dimarts Sant (12). Una processó portava sota tàlem el Santíssim a les "Quaranta Hores" (13), i tot seguit començava la primera d'elles destinada al bisbe i al seu Capítol.\nPer allà el 1718 , quan encara no havien estat suprimits els antics municipis, la primera hora era la del bisbe i Capítol, la segona la del Veguer, la tercera la del batlle, les quatre hores següents per a cada un dels quatre jurats, i les trenta-tres restants per als col·legis i gremis, i també per a les dones de cada una de les demarcacions en què estava dividida la ciutat. L'hora darrera acostumaven a tenir-la els frares caputxins, els quals hi anaven processionalment amb creu alçada.\nAnys després s'anà personalitzant la invitació, es donà entrada als aristòcrates i persones de distinció, i això determinà la paulatina exclusió de l'element popular del lloc d'honor a la Funció.\nLa data més antiga que es coneix de la distribució de les hores d'adoració, que ordenadament anava a càrrec del Consistori, és de l'any 1621 (14) i fins el 1639 s'hi anava seguint l'epígraf "les dones dels carrers", o sigui que estaven incloses en una llista dels convidats les dones a les quals corresponia un torn per representar les de la seva barriada. Dos anys més tard les mateixes hores foren assignades a dames d'alcúrnia, amb l'additament de "i les altres senyores i dones", cosa que es seguí fent fins l'any 1782, en què ja de manera definitiva fou bandejat l'element popular i la invitació quedà circumscrita a les dames de cada demarcació. El 1797 l'honor de l'hora fou vinculat a una sola persona, per bé que conservant encara el caràcter de representant del barri, fins que el 1839 es trencà el costum de respectar aquesta representació i des d'aleshores la invitació tingué un caràcter merament personal.\nTambé hi hagueren variacions respecte a l'ordre i el nombre d'hores destinades al Consistori. Preferits el bisbe i el Capítol per a la primera hora, als quals no s'invitava perquè la seva hora era invariable i intransferible, les quatre següents estaven reservades als Jurats. L'any 1717 però, s'interposà la personalitat del governador militar de la Plaça, ben aviat substituïda per la del Corregidor, càrrec creat el 1716 per a la presidència dels principals municipis catalans, suprimida la institució dels Jurats per R.C. del 13 d'octubre de 1718. L'any següent es reservà el nou Consistori les quatre hores que corresponien a aquella, assistint-hi, de dos en dos, els vuit regidors que el componien. Això va durar fins l'any 1770, en què es va suspendre la Funció per haver-se oposat les autoritats a la innovació decretada pel bisbe d'interrompre les hores d'adoració durant la nit per considerar poc decorosa l'assistència de dones, davant el excessos i immoralitats que es produïen en els recons del temple. El bisbe Lorenzana va autoritzar de nou la seva celebració el 1776, però amb la condició que fos respectada la disposició del seu antecessor (15). Des de llavors la Funció es va interrompre durant la nit (16). Suprimides doncs les sis hores nocturnes, l'Ajuntament no tingué altre remei que renunciar a cinc d'elles, reservant-se'n una que és la que anà conservant. Sortia en comitiva de la Sala Capitular junt amb el predicador designat, el qual anava al mig; en arribar als seients destinats a la Corporació, el porter major, o el més antic, acompanyava, precedint-lo, el sacerdot fins a la trona, al peu de la qual s'esperava fins que acabada "l'hora", l'acompanyava de nou fins als regidors, i junts, tornaven a la Sala Capitular, on s'acomiadaven. El 1834 l'Ajuntament va acordar que es posés a la porta dels Apòstols la llista dels oradors sagrats que predicarien en les "Quaranta Hores".\nTots els anys, durant la Funció de "les hores", un seguit de gent que anaven i venien animaven contínuament els vells carrers que menen a la Seu. Les "Quaranta Hores" s'anaren celebrant després en altres esglésies. Els devots gironins compraven uns fulls indicadors que clavaven darrera la porta de les cases per saber en tot moment on podrien anar a complir aquesta devoció.\nExtret de "Girona. Petita història de la ciutat i de les seves tradicions i folklore", de J. Gibert. Barcelona, 1961.\n(1) - La benedicció dels rams és molt semblant a l'estructura externa de la missa, sense el Sant Sacrifici, però amb Introit, Epístola, Gradual, Evangeli, Prefaci i "Sanctus". Era un record de les primitives reunions litúrgiques dels cristians. Tornar al text\n(2) - El cerimonial exigia que els regidors romanguessin a peu dret durant la benedicció, fins acabada la distribució dels palmons als canonges, aleshores, asseguts, esperaven que els beneficiats i els altres pugessin al presbiteri a rebre els rams de llor. Acabat, els porters anaven davant l'altar, i en arribar al darrer graó, saludaven les corporacions i tornaven a ocupar de nou el seu lloc. Llavors l'alcalde anava a fer la mateixa reverència des del darrer graó, i passant al peu de l'altar, prenia amb la mà desenguantada el palmó que li donava el bisbe, o el sacerdot, i el besava així com la mà que li ofrenava. Darrera d'ell seguien, fent el mateix, els altres regidors. Tornar al text\n(3) - L'artística palma que portava el bisbe, obsequi de les monges beates, es posava després al balcó principal del Palau Episcopal on romania tot l'any. Tornar al text\n(4) - En arribar al presbiteri, el porter major recollia les palmes de l'alcalde i els regidors i les posava al costat del banc. Tornar al text\n(5) - En començar, el porter darrer recollia les palmes del banc i les tornava a repartir als regidors, els quals romanien dempeus, amb la palma a les mans, mentre durava el cant. Quan després de cantar l'Evangeli tornava el sacerdot de la trona, el portar tornava a recollir les palmes i les posava altra vegada al banc. En acabar-se l'ofici els porters recollien les palmes dels regidors que no havien pogut assitir a la funció, i també en prenien una per al Governador, un altre per al Secretari i una altra per al Tresorer. Tornar al text\n(6) - Tingué lloc per primera vegada l'any 1474. Tornar al text\n(7) - Des del segle XIX el cantaven dos xantres i el tenor beneficiat. Els dos primers es posaven un a cada trona, el tercer darrera la reixa del Cor. Tornar al text\n(8) - Els típics no eren de pastisser, sinó de flequer, al qual el dia abans calia dur els ous i el sucre per a la seva elaboració. Era costum encarregar el tortell de tants ous, sense cap més altra precisió. Tornar al text\n(9) - Compost en el segle XVI pel mestre Joan Pujol. Tornar al text\n(10) - Degut a l'hora en què es feia, que era la de dinar, eren pocs els assistents, encara a mitjan segle XIX aquesta cerimònia es feia també cada dia després de vespres, des del dissabte de la Passió al Dimecres Sant. Tornar al text\n(11) - Els gironins, per molt temps, no sabien de què anava. Sols sabien que era una "cosa" que venia d'Itàlia, però sense saber exactament de què es tractava. Tornar al text\n(12) - Fins el darrer terç del segle XVIII, les hores eren seguides sense interrompre's a la nit. Tornar al text\n(13) - Nou regidors portaven les vares del tàlem, i altres tres seguien darrera amb atxa encesa; els porters anaven tot davant, precedint els dos sacerdots turiferaris, i els agutzils darrera els regidors que portaven les atxes. El Consistori passava al cor a reunir-se amb el Capítol de la Seu. Tornar al text\n(14) - L'ordre establert era el següent: Bisbe amb Capítol, Veguer, Batlle, Jurat en Cap, Jurat segon, Jurat tercer, Jurat quart, Julians o botiguers (confraria de Sant Julià), Droguers, Pellaires, Pavordes de Sant Domènec, Ollers i rajolers, Flassaders i basters, Blanquers, Ferrers, Beneficiats del Cor del Bisbe, dones del Mercadal de Dalt, Dones del Mercadal de Baix, Dones del carrer de Albereda, dones del carrer Nou, dones de la plaça del Vi, Taverners, Hortolans i corredors de coll, dones de la plaça de les Cols, dones del carrer dels Mercaders, dones del carrer de les Ballesteries, dones del carrer de Sant Feliu (?), dones de la plaça de Sant Pere, dones del carrer de Sant Llorenç, Universitat Literària, Calceters, Argenters, Passamaners i velers, Paletes i fusters, Sastres, Teixidors, Beneficiats del Cor del Capítol, Albadivers, Barreters i els Pares Caputxins. Tornar al text\n(15) - Començaven a les quatre de la matinada i acabaven a les deu del vespre. A la nit, però, seguia l'exposició del Santíssim amb uns capellans de guàrdia. Tornar al text\n(16) - Durant la primera meitat del segle XX, els devots de l'Adoració Nocturna entraven després de la darrera hora de la llista del dia, i passaven la nit entre resos i cants. Tornar al text\nPalma. 16 de març de 2008.\nDiumenge de Rams. Gravat antic.\nEl claustre de la Catedral.\nEl padrí i el tortell. Gravat antic.\nVista actual de la capella de l'Esperança.\nDiumenge de Rams a la Porta dels Apòstols. 16 de març de 2008.


La interrupció lingüística a Guardamar :: Libelista\nLa interrupció lingüística a Guardamar\nEl camí cap a la substitució\nA. Mas i Miralles\nLa interrupció intergeneracional de la llengua forma part del procés de la substitució lingüística. Cal tenir en compte que, perquè es produesca aquest fenomen de la interrupció, la societat ha de viure en una situació de bilingüisme social, amb una llengua de prestigi, la que s?ensenya als descendents, i una llengua recessiva, la que no transmeten els pares. En aquest context diglòssic i de conflicte lingüístic, els progenitors decideixen interrompre la llengua que s?ha transmès al llarg de generacions i eduquen els seus fills amb la llengua expansiva. En la llengua catalana aquest procés d?interrupció es va iniciar a la ciutat d?Alacant, al voltant de mitjan segle XIX, i, més tard, va anar estenent-se a la resta de poblacions que cauen en el seu radi d?acció. A Guardamar, concretament, aquest procés s?inicia un segle després, en la dècada dels anys 50, i es generalitza a partir dels 60. Aquest fenomen pot tenir unes conseqüències irreparables per al futur de la llengua històrica dels guardamarencs.


ERC i Bildu demanen la compareixença de Marlaska per les filtracions sobre els CDR\nBarcelona. Divendres, 4 d'octubre de 2019. 17:12\nActualitzat Divendres, 4 d'octubre de 2019. 17:12\nERC i EH Bildu han demanat la compareixença del ministre de l'Interior en funcions, Fernando Grande-Marlaska, al ple de la Diputació Permanent del Congrés per "informar sobre la possible filtració des del Ministeri de l'Interior de dades secretes de la investigació oberta per l'Audiència Nacional contra membres dels CDR", que estan acusats de terrorisme.\nSet membres dels CDR estan en presó preventiva i les seves defenses van demanar al jutge d'instrucció de l'Audiència Nacional que investigués en una peça separada les filtracions del sumari, que està sota secret, i que alguns mitjans han publicat al llarg d'aquesta setmana, ja que els lletrats consideren que s'hauria comès delicte.\nA banda, els dos grups parlamentaris també han presentat un altra petició de compareixença per al ministre d'Agricultura, Luis Planas, perquè informi sobre "els efectes prevists per al sector agroalimentari" de l'augment dels aranzels plantejat pels EUA i "quines mesures planteja dur a terme el govern espanyol".\nCONSELL DE MINISTRES El govern espanyol activa el TC per actuar personalment contra la Mesa del Parlament El Nacional


PASTORAL. EUCARISTIA INICI CURS CM I CS\ndivendres 21 d'octubre a les 9 del matí, ens hem reunit a la sala Les Fonts per celebrar que ens hem retrobat de nou amb els nostres companys i companyes i professors i per començar amb encert un nou curs amb el lema:\nEM COMUNICO AMB ELS ALTRES.\nEn el moment de l'ofrena cada curs va presentar una part del cos amb la que podem comunicar-nos i ajudar i estimar els altres i en les pregàries tinguerem present la Gna Àngels, aqui trobem a faltar molt, tot desitjant tenir-la ben aviat entre nosaltres.\nMossén Alfons, ens comunicà a través de l'evangeli la importància de comunicar i expressar els nostres sentiments i fer les paus quan hi ha algun desacord entre nosaltres.\nA traves del conte de\nLES TRES REIXES\ngrans i xics ens adonarem de la importància d'una bona comunicació en bé de l'equip.\nEn acabar repartirem i compartirem les paraules agradables que cadascú havia decorat.\n(en aquest enllaç el podeu llegir)\nPASTORAL. CELEBRACIÓ INCI CURS EI I CI\nAcompanyats per un bon nombre de pares i mares i familiars hem fet una celebració de la paraula\nA través del conte:\nque ens ha fet adonar com és d'important dir paraules agradables tant pel qui les diu com per l'amic o amiga, pare o mare, veí o veïna que les reb.\n(en aquest enllaç podeu veure el conte)\nLes pregàries ens han fet adonar que ens podem comunicar amb les diferents parts del cos i que aquestes han de servir per fer el bé i ajudar.\nHem rebut un missatge dins una ampolla amb parules de Jesús:\nESTIMEU-SE ELS UNS ALS ALTRES\nTAL COM JO US HE ESTIMAT\nAbans de sortir hem agafat una paraula dolça que han decorat els nostres amics i amigues.\nEtiquetes de comentaris: General, Pastoral


Haemophilus - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Haemophilus és un gènere de bacteris gram negatius amb forma de cocobacils però molt pleomòrfiques. Tot i que la forma típica és la cocobacils, es consideren pleomòrfiques perquè realment poden variar dràsticament la seva morfologia.\nH. paracuni culus\nEl gènere inclou organismes comensals amb un cert grau de patogenicitat:\nH. influenzae ocasiona septicèmia i meningitis a nens petits; originàriament se li considerava l'agent causal de la grip, el que va resultar erroni, ja que es tracta d'un ortomixovirus que, tanmateix, va proporcionar l'epítet específic al tàxon.\nH. ducreyi és un agent productor del xancres.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Haemophilus\n↑ Holt JG (editor). Bergey's Manual of Determinative Bacteriology 9th ed.. Williams & Wilkins, 1994. ISBN 0-683-00603-7.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Haemophilus&oldid=27262668»\nDarrera modificació: 21 maig 2021 a les 13:33\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 maig 2021 a les 13:33.


"A Alacant encara preval la tradició pictòrica" | Comunidad Valenciana\n"A Alacant encara preval la tradició pictòrica"\nActualizado Miércoles, 13 febrero 2019 - 07:00\nGaby Acevedo, pintando. E.M.\nL'argentina Gaby Acevedo repassa les diferències que es va trobar en arribar a Espanya mentre prepara un format de galeria mòbil a la via pública per a vendre obra original i certificada des del carrer\nGabriela «Gaby» Acevedo (Mar del Plata (Buenos Aires), Argentina, 1972). La seua inquietud per l'art comença des de molt xicoteta. Formada a través de diversos mestres. Reflexiona sobre com influïx l'urbà en la seua vida quotidiana, resignificant els espais com a noves àrees o atmosferes. La idea li marca el mitjà expressiu a utilitzar a través de la fotografia, pintures i altres pràctiques que responen a la seua visió. L'art com a manera de ser o estar en el món, d'intentar entendre'l.\nDes de juny de 2016 t'establixes a Alacant, des d'on et projectes. T'haguera agradat seguir en el teu lloc d'origen?\nVaig desenvolupar la meua carrera artística i vital a Mar del Plata, una ciutat turística amb mar de la província de Buenos Aires. Té gran similitud amb Alacant. Primera vegada que venia a Espanya. Com tot viatge a un lloc on no coneixes et fa idealitzar moltes coses. A la meua ciutat tampoc volia quedar-me. L'altra opció era anar a viure i produir a Buenos Aires, on realment passa tot. Amb el cost de vida que hi ha, em convenia més viure al mateix preu a Europa i estar més a prop d'altres coses que m'enriquirien molt més. L'any anterior a vindre a Espanya, havia treballat molt intensament per presentar-me en diferents salons d'art i després vaig prendre la decisió de vindre per ací.\nQuè t'impulsa a eixir i radicar-te finalment a Alacant?\nLes meues ganes de seguir creixent i perfeccionant la meua part professional motiva esta moguda. Va ser una decisió eixir de la meua ciutat, on artísticament havia aconseguit moltes coses i el meu taller d'art i experimentació, dictant les meues classes. A Alacant viu el meu pare, que és espanyol. Una ciutat amb mar era indispensable per a poder fer este canvi. Pensant sempre en seguir expandint-me i estant més a prop d'altres llocs europeus amb gran moguda cultural.\nQuan realitzes un canvi així hi ha molts detalls que no tens en compte. Has de començar de nou, literalment així, en tots els aspectes. Creia que podia desenvolupar un taller com tenia a la meua ciutat però t'adones que no eres esta persona a la qual alguns coneixen i recomanen. Abans de vindre a Alacant tenia un estudi d'art funcionant amb quaranta alumnes. A més d'estar generant mostres en diferents sales i espais.\nHo vas trobar?\nEm vaig trobar amb diferents coses que no havia imaginat. Vaig pensar que seria un lloc amb una moguda cultural diferent, galeries i diferents classes d'exposicions. Cafés i esdeveniments culturals i alternatius pots trobar en mil llocs, però no hi ha llocs amb un entorn diferent perquè alguns artistes puguen exposar les seues obres. Estos llocs no existixen, em dóna la sensació que la gent té altres tipus d'interessos, almenys en esta ciutat que sí que té molt posat en el moviment turístic.\nQuines diferències fonamentals establixes entre els dos llocs pel que fa a la teua pràctica artística i al sistema de l'art mateix?\nLa fonamental està en el finançament de projectes. Això és molt important ja que no és el mateix una cosa realitzada amb una millor aportació de diners que a pulmó. Pel que fa al sistema de l'art és molt similar en tots els llocs: alguns grups tancats cuidant els seus espais i altres volent accedir-hi. Com diferència entre elits. Ací està molt marcat el tema de les diferents corrents artístiques i encara preval amb molta força la tradició pictòrica. Em sembla fantàstic perquè totes poden conviure en absoluta harmonia i respecte.\nCreus que es pot millorar alguna cosa?\nHi ha molta gent treballant en les ombres però fent moltes coses. A vegades no només es tracta de diners. Això és el que crec que no poden vore. Potser s'hauria de fomentar amb fires o salons d'art per a promoure l'art a la ciutat, sent que a pocs quilòmetres d'ací hi ha algunes galeries i fires que realitzen diferents esdeveniments. També generar un altre tipus d'acostament amb el públic perquè es puga crear un feedback entre l'art i la gent que de vegades creu que és inaccessible o diu no entendre algunes coses i simplement és només despertar-los la curiositat amb alguna classe de motivació.\nQuè hauríem d'aportar i eliminar, els d'ací, en la pràctica artística contemporània?\nObrir-se a nous intercanvis perquè puguen sorgir noves idees, moviments artístics o artistes emergents amb esta aportació de nous aires. Promoure més exposicions. Parla'ns un poc de la teua trajectòria. Definix-te mitjançant etiquetes. Artista visual, pintora, colorista, fotògrafa, coordinadora i gestora artística.\nQuins són els temes de la teua feina artística?\nInfluïx l'urbà en la meua vida quotidiana. L'arquitectura i les trames són el disparador de les meues creacions. Això em permet idear nous espais com a noves àrees o atmosferes sobre els diferents suports en què treballe.\nAlgun projecte, pendent, que t'agradaria realitzar a Alacant?\nActualment estic posant en marxa des de fa més d'un any i mig un projecte d'autogestió que em permet viure i treballar l'art. Amb un format de galeria mòbil a la via pública. En un dels passejos més importants de la ciutat. La idea és apropar l'art a la gent com si fóra una galeria però a preus accessibles amb obra original i certificada. La idea és que tothom puga tindre una obra original a un preu súper accessible. Això em va permetre conéixer gent d'altres països i realitzar diferents exploracions sociològiques.\nVolver a la noticia '"A Alacant encara preval la tradició pictòrica"'


Llunàtics climbers: 2012\nVisita al vermell del Xincarró, al sector de la dreta (sector E segons guia). I sorpresa agradable, bones o molt bones vies i sense estar polides. L'únic però és l'accés un pel selvàtic i peus de via igual. S'hauria de fer una poda.\nFem primer unes vies d'una placa molt wapa, per mi les millors ("Fina y segura", "If not now", "Tècnica ninja" i "Escaladores con cara de atracadores") tot i no ser molt llargues (18m?).\nDesprés algunes vies per aquí i per allà ("Placa Paco" i "Caldereta de mugrons tendres"), la millor "Condón relleno" 6b+/c, que a la guia posa 32 m i no pasa de 28.\nTambé bona la placa de "Ciencia ficción".\nPublicat per Vikingo el Tuerto a 12:36 Cap comentari:\nMal dia ja que intentant fer el milhomes s'em peta un dit. A veure quan dura...\nPublicat per Vikingo el Tuerto a 18:16 2 comentaris:\nSerrat d'en Muntaner superior\nL'altre dia per aquest sectoret, allunyat de les aglomeracions, amb bones vistes sobre el clot de la Mònica, al sol i sense vent.\nA destacar que hi ha dos vies noves a la dreta de la "Carrer Aribau". Ens van semblar 6a (fotos) i 6b. Ambdues amb un parell de metres on hi ha el grau i la resta relaxat. Bones vies!\nPublicat per Vikingo el Tuerto a 22:18 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Montserrat-Clot de la Mònica


Catifa de bany LT-11 :: Roba de llit des de 1,00€ :: :: Sanchez Hipertextil\nInici / Catifes / Catifa de bany LT-11\nCatifa de bany LT-11\nCatifa de bany de 70x45cm de cotó 100% molt absorbent i atapeïda. De colors llisos combina perfectament amb qualsevol tipus de bany. Disponible en vuit colors a un preu molt econòmic. Seleccioni el seu color a la barra de selecció i faci click a actualitzar dades.\nColor: 70x45cm Marró\nColcha - coprileto de Dora l'exploradora


06.09.2020 | 06:00\nFelicitació a Ana Belén Martínez\nMariano SAnchez GonzAlez TOSSA DE MAR\nDes d'aquestes pàgines vull felicitar la Sra. Ana Belén Martínez Segura pel seu nomenament com la número dos de la Policia Local de Girona. És una bona persona i segur que complirà els seus deures com a segon cap de la policia. La conec des que era molt jove com esportista i ja apuntava les seves responsabilitats. És una persona digna, treballadora, responsable i molt amable. Felicitats, Ana. Enhorabona als caps de la Policia Local de Girona pel teu nomenament.\nA l'atenció del Sr. Salvador Campasol Torra, director operatiu del Sector Sanitari Girona Sud:\nLi envio un mail, després dels infructuosos intents de contactar amb vostè per telèfon.\nNo em vull estendre, per tant, aniré al gra. Tenim la mare en una residència a Banyoles, El Mirador.\nResidència neta de covid des de sempre, amb cap cas. Residència àmplia, amb pocs usuaris, amb uns jardins immensos on trobar-nos amb els nostres familiars. Però està tancada a pany i clau des de fa molt de temps, altre cop. Mesures de distanciament, mascaretes, pantalles al mig, tot s'ha fet correctament. I no podem entrar. Desesperant! Els nostres pares s'estan morint de tristesa. Els treballadors entren i surten i nosaltres no podem ni veurel's de lluny. El director desitjant que puguem entrar a consolar i veure els nostres que estan marxant sols, perduts i sense entendre el que està passant.\nNo parlem d'una residència vermella, ni amb casos, ni petita i sense espais... Per l'amor de Déu!\nMourem cel i terra per defensar els drets de les persones que estan en unes presons sense sentit.\n«Nova normalitat als bars, als carrers, als trens, a les escoles»... i als centres on més cura tenen? Inhumà!\nDemanem la revisió immediata dels protocols, i personalitzar!\nAcabament d'un agost ben galdós\nSom al darrer dia d'aquest agost que, com diu el títol, ens ha sigut ben maldestre, no tant pels dies d'excessiva calor –que cada vegada va en augment– sinó pels malastrucs trasbals que ens ha comportat. El desencadenant, ha sigut la maleïda covid-19, que n'ha estat el detonant. Tot i que semblava que amb la calor ens deixaria un xic més tranquils, ens ha fet la punyeta, amb el seus diversos rebrots, no deixant de perjudicar-nos, en molts sentits, sumats al més important de tots, com és la salut, seguit del social i l'econòmic.\nL'agost sempre ha sigut un mes vacacional, per excel·lència, ho diu la dita: «A l'estiu tota cuca viu». Actualment, era un més procliu a viatjar, els d'allà cap aquí i viceversa, en un anar i venir, que a part de joia, donava vida i treball a molta gent. Ben al revés, començant per la minva en el trànsit de viatgers i turistes, que ha donat maldecaps, preocupacions i atur que s'han afegint als que ja hi havia, des de l'inici de la pandèmia, arran del confinament.\nNo tan sols ens ha mantingut l'estat d'angúnia, tant en l'aspecte personal, com el de la salut i l'econòmic, sinó que a més, en tenir a tocar l'inici del curs escolar, ens l'ha augmentat, ja que, per més bé que es vulgui fer –que és el desig de tothom, començant per les famílies i el professorat– es presenta molt complicat.\nLes i els que ja som grans intentem d'assumir el risc pel que ens pertoca a nosaltres; però ho lamentem, d'allò més, pels que ens venen al darrere. Per això la nostramajor esperança està posada en què s'acabi aquest malson com més aviat millor, i que la pretesa «nova normalitat» esdevingui plena de millores per a tothom. És el nostre parer.\nAida Dalmau Gasull. Comunitat educativa La Branca d'Albons Albons\nDes que vares arribar fins al teu últim adeu ens has encomanat a petits i grans la teva vitalitat, energia i alegria. Hem tingut l'oportunitat de conèixer-te i gaudir amb tu del teu positivisme, de les teves abraçades regalades i de la teva mirada tendra i feliç amb què tot t'ho miraves. Són incomptables les col·laboracions i aportacions que has fet a l'escola La Branca. Gràcies per tot i molt més!\nLa teva absència ens farà mal però al teu costat hem après a veure la mort com una etapa més de la vida que es pot afrontar amb un dolç i lluminós somriure.\nVola alt i segueix festejant el pas de la vida. Nosaltres, des d'aquí, et trobarem molt a faltar.


El sopar solidari de Cáritas reuneix 150 persones per recaptar fons per fer possibles els projectes que impulsa l'entitat — Ajuntament de Sant Fruitós de Bages\nEl sopar solidari de Cáritas reuneix 150 persones per recaptar fons per fer possibles els projectes que impulsa l'entitat\nEl sopar solidari de Cáritas reuneix 150 persones per recaptar fons per fer possibles els projectes que impulsa l'entitat https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/el-sopar-solidari-de-caritas-reuneix-150-persones-per-recaptar-fons-per-fer-possibles-els-projectes-que-impulsa-lentitat https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/el-sopar-solidari-de-caritas-reuneix-150-persones-per-recaptar-fons-per-fer-possibles-els-projectes-que-impulsa-lentitat/@@download/image/SOPAR CARITAS 2022 C.jpeg\nUnes 150 persones s'han aplegat aquest dissabte al pati de Cáritas Sant Fruitós per celebrar la 8a edició del sopar solidari que celebra anualment l'entitat per recaptar fons per poder realitzar diferents projectes al municipi per tal ajudar a les persones que més ho necessiten.\nEl sopar ha estat amenitzat amb les actuacions del grup la Tercera Joventut i altres espectacles de ball que han fet gaudir als i les assistents.\nDes de l'Ajuntament es vol agrair a tots els i les voluntàries que han fet possible celebrar aquesta iniciativa solidària i també a totes aquelles persones que al llarg de l'any posen el seu gra de sorra per ajudar a aquelles persones que més ho necessiten.\nCáritas Sant Fruitós actualment està treballant en diferents projectes d'acompanyament a la gent del municipi, ja sigui en l'àmbit de la llengua amb el projecte de l'Estoneta o amb iniciatives d'acompanyament a la gent gran. De forma puntual també gestiona el servei d’aliments tot i que el gran gruix d’aquests ajuts ja es tramiten a través de la targeta moneder que es facilita des dels serveis socials municipals i que permet puguin realitzar les compres els mateixos usuaris.\nAquesta és la vuitena edició d'aquesta iniciativa que no se celebrava des del 2019 a causa de la pandèmia.


Apartament a prop de la platja amb piscina Estartit - Inmocosta API Estartit\nApartament a prop de la platja amb piscina comunitària, Els Griells, l’Estartit.\nVenut in En venda\nCarrer Camèlia 13, L'Estartit, Els Griells\nApartament a prop de la platja amb piscina comunitària.\nAmpli i lluminós apartament situat a Els Griells a pocs metres de la platja amb piscina comunitària.\nÉs un pis cantoner a la primera planta de l’edifici.\nConsta de 3 dormitoris dobles amb armaris encastats, quarto de bany, cuina independent, sala d’estar amb balcó i menjador independent.\n319 kWh/m²a | Escala de la Qualificació Energètica G\nAddress: Carrer Camèlia 13\nProperty Id : 61885\nApartament amb preciosa zona comunitària a pocs metres de la platja, Els Griells, l’Estartit.


Brega i drets\nUna pulsió caïnita s’ha apoderat de la política sense que ningú sembli adonar-se que aquest camí ens porta al precipici.\n21 de de març del 2021. 22:01\nEl president de Múrcia, Fernando López Miras, anomena «enemics dels murcians» els dirigents de l’oposició, que al seu torn l’acusen a ell de corrupte i als trànsfugues, de «xoriços». La presidenta madrilenya, Isabel Díaz Ayuso, frivolitza i polaritza fins a la nàusea amb el seu lema electoral de «comunisme o llibertat». Pablo Iglesias descendeix del cel del Govern al fang de la campanya per erigir-se en la versió postmoderna del ‘No passaran’. A Catalunya els ultres de l’independentisme –hi ha molts independentistes que, afortunadament, no ho són– segueixen repartint carnets de patriotes o traïdors, segons els bufi el vent. Podria seguir amb la llista, però no val la pena. Una pulsió caïnita s’ha apoderat de la política sense que ningú sembli adonar-se que aquest camí ens porta al precipici. ¿Tota la política? ¡No! Com el llogarret gal d’Astérix, alguns projectes resisteixen per millorar la vida dels ciutadans, no per complicar-la ni encabritar-la. Espanya ja és el cinquè país del món que regula l’eutanàsia amb una llei a la qual podran acollir-se persones que pateixin una malaltia greu i crònica o incurable que els provoqui «un sofriment físic o psíquic constant i intolerable».\nVivenda, drets i semàfors\nLa llei arriba molt tard, víctima de la pressió nacionalcatolicista que va començar fa quinze anys amb l’atroç campanya d’infàmies i assetjament contra el doctor Montes i altres metges de l’hospital Severo Ochoa, de Leganés. I després, quan ja semblava encarrilada, per l’aquelarre polític de l’últim lustre. Però finalment ha arribat i és una conquesta indiscutible. L’Espanya de la brega, pionera en drets. Per cert, ara que ja podrem morir-nos sense patiments innecessaris, potser el pròxim seria orquestrar un pla que protegeixi la salut mental dels espanyols perquè puguin acudir al metge, com va suggerir a veus l’altre dia a Iñigo Errejón un diputat del PP, el nom del qual no vull recordar. Està vist que la gosadia de la ignorància és insuperable. I és un altre senyal d’alarma de fins on arriba la degradació. Un més.\nAltres articles de Carles Francino\nAjuda't i la ciència t'ajudarà\nEls altres fusells\nUn estiu de supervivència


Terceravia vol treure l'aigua clara dels 'Arbres del vent' - Altaveu el diari digital d'Andorra\nTerceravia vol treure l'aigua clara dels 'Arbres del vent'\nEl conseller Josep Majoral entra una pregunta a Sindicatura sobre el projecte dels pressupostos participatius\n27/09/2019 (10:30 CET)\nTerceravia Unió Laurediana Independents vol treure'n l'aigua clara del projecte 'Arbres del vent'. Així, ha entrat una pregunta a Sindicatura que haurà de ser contestada pel Govern en la sessió del Consell General del proper 8 d'octubre. El conseller Josep Majoral ha entrat una altra pregunta relativa a l'acord amb França en l'àmbit turístic, del comerç i la construcció.\nJosep Majoral demana al Govern que expliqui exhaustivament en què consisteixen els treballs dels 'Arbres del vent', quin cost tenen, la durada de la instal·lació, així com la rendibilitat del projecte. "Encara que els arbres dels vents sorgeixin arran dels pressupostos participatius, una iniciativa on la ciutadania ha participat directament i que valorem positivament, volem aclarir aquest projecte", ha dit el conseller de Terceravia.\nEn una altra pregunta, Majoral vol tenir informació detallada sobre l'acord entre El Govern, la Confederació Empresarial Andorrana i l'Institut Nacional de l'Economia Circular francès (INEC). El conseller ha preguntat sobre quins projectes de col·laboració s'han concretat amb l'INEC, així com quina serà la forma de col·laboració entre Andorra i França en aquest àmbit. "El que volem saber és com i de quina manera ho faran", ha matisat Majoral.