← Ja us podeu matricular a l’Escola d’Estiu!\nCursos virtuals ACTE →\nPublicat el 4 Juny 2012 per casaldelmestregranollers\nCRÒNICA DE LA JORNADA:\nL’ESCOLA PÚBLICA S’EXPRESSA AL CÀRRER\nAquest dissabte 2 de juny ha tingut lloc a Granollers la jornada reivindicativa: L’ESCOLA PÚBLICA S’EXPRESSA AL CARRER.\nAquesta jornada ha estat organitzada per l’Assemblea de Mestres del Vallès Oriental, moviment de base de tota la comunitat educativa preocupada per les polítiques de retallades impulsades pels governs de la Generalitat i de l’Estat.\nLa jornada ha estat plantejada des d’una doble vessant. Per una banda la més reivindicativa, la que alça les nostres veus per aturar les retallades i recuperar la nostra dignitat i per una altra la vessant més pedagògica que mostra algunes de les experiències didàctiques dels centres educatius de la comarca.\nEn l’àmbit reivindicatiu, des de primera hora del matí s’han recollit signatures en favor de l’educació de qualitat, s’han venut samarretes, hi ha hagut tallers on expressar els nostres pensaments i les nostres accions per aturar les retallades, s’ha portat a terme una cercavila per la carretera amb batukada reivindicativa inclosa i, com a cloenda de la jornada, na Rosa Cañadell ha fet una petita xerrada sobre la Defensa de l’ensenyament públic amb debat final entre els assistents.\nEn l’àmbit pedagògic, diversos centres de la comarca han portat petites espurnes de la seva pràctica educativa al carrer, bé a través de plafons explicatius, bé a través de tallers on infants i joves podien compartir aquesta pràctica i tastar per un moment allò que cada escola ens mostrava.\nAl migdia bona part dels docents dels centres presents a la jornada han compartit dinar de carmanyola i una sobretaula amb contes explicats per en Paco Asensio.\nHa estat una jornada complerta amb una bona participació per part de grans i petits i amb una molt bona organització. Ningú ha escatimat esforços. Des dels docents que l’han organitzada, els centres que han desplaçat els seus materials fins a la plaça per ensenyar-nos la seva tasca, passant per la Biblioteca de Can Pedrals que ens ha deixat penjar la pancarta al seu balcó fins a l’Escola Pereanton que, per ser la més propera al lloc de l’esdeveniment, ha jugat un paper molt rellevant en la cessió de tot el material necessari.\nGranollers, dissabte 2 de juny de 2012\nLa comissió de comunicació de l’Assemblea de Mestres del Vallès Oriental\nBloc: Assemblea de Mestres del Vallès Oriental\nMissatge: Jornada 2 de juny L’ESCOLA PÚBLICA S’EXPRESSA AL CARRER\nAquesta entrada ha esta publicada en Moviments de mestres. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Apartment Višnja Rijeka Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 366 allotjaments a Rijeka.\nRijeka Beachfront, Rijeka, Croàcia, 51000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Višnja\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Višnja és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Rijeka. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Višnja, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Višnja és una elecció inteligents per a viatgers a Rijeka, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Ni amb una sentència | elCugatenc\nFotos: Jordi Pascual i captures del directe de Cugat.cat\nCONTRACRÒNICA. Que Convergència ens va robar ja ho sabíem. Que tenia un sistema de comissions per obra pública, també. I que a Sant Cugat la comissió en lloc del 3% va ser del 4%, a repartir amb Fèlix Millet, ho teníem constatat. De fet, ho teníem ben clar des que al gener del 2018 l'Audiència Provincial de Barcelona va dictar la sentència en què deia que la trama corrupta havia fet una mossegada de prop de 167.000 euros a l’obra de construcció del PAV3. Però, amb totes les garanties jurídiques pel mig, hem hagut d’esperar a finals del mes passat a què el Tribunal Suprem digués que sí, que això era així i ja no hi havia res més a apel·lar. Però a nivell polític no ha estat suficient.\nEl Ple de maig, el primer ordinari en dos mesos, ha incorporat una moció d’urgència a proposta dels tres grups de govern (ERC-MES, PSC i CUP-PC), a la qual s’ha sumat Ciutadans, per reaccionar a la ratificació de la sentència per part del Suprem. I això suposa rebutjar la corrupció i estudiar com l’Ajuntament pot recuperar els diners robats pels convergents. Com si algú gosés votar en contra d’això!\nPotser el punt més curiós és la reiteració en fer una auditoria o estudi sobre la contractació del PAV3. No només perquè ja hi ha una sentència sinó perquè ja al mandat passat es va acordar aquesta mateixa mesura, tenia reserva pressupostària i fins i tot es va iniciar. El problema és que l’empresa que havia de guanyar el concurs era donant de Convergència, i com per a refiar-se’n. Així que en un exercici de malabarisme es va aturar el procediment com quan l’exalcaldessa Mercè Conesa va fer marxa enrere amb la denúncia al seu expartit. I es va quedar en un calaix.\nTornar a passar-ho per Ple era tan innecessari a nivell pràctic com interessant a nivell polític per a un govern que sustenta bona part de la seva legitimitat sobre els dubtes de mala gestió del 32 anys d’alcaldies convergents: indicis de més comissions, les possibles comissions de Teyco, l’acumulació de contractes a regularitzar i, en última instància, el cas de la grua municipal, la documentació sobre el qual es va entregar a la Fiscalia la setmana passada. No és estrany, per tant, que aquests assumptes hagin aparegut al debat.\nPerò allò més punyent del text eren dos punts que sí resultaven difícilment acceptables per a Junts. Un exigia responsabilitats polítiques i, en conseqüència, dimissions de persones com Conesa, ara a la presidència del Port de Barcelona. L’altre demanava que Junts retornés els diners robats per Convergència. Amb aquests punts, tota la resta de grups units, peticions de disculpes i explicacions i amb Lourdes Llorente, tinenta d’alcaldia de Bon Govern, Transparència i Participació, repassant la sentència lluint dels seus coneixements com a advocada, a Junts només li ha quedat assumir la minoria però lluitant per la seva imatge.\nCarmela Fortuny, exalcadessa i portaveu de Junts, ha dit que amb la moció es posa en dubte els treballadors municipals –en cap punt es parla d’ells explícitament però considera que se sobreentén– i ha recordat que la sentència no apunta cap càrrec electe ni treballador municipal i que determina que és Convergència qui ha de reposar la quantitat sostreta. Així que, “amb l’adjudicació més investigada de la història de l’Ajuntamentˮ, només li ha quedat dir que el govern llança injúries i calúmnies “per ocultar la seva manca de projecteˮ, el que ha exemplificat amb què ens trobem al maig amb el pressupost del 2019 prorrogat.\nParal·lelament i preveient el que estava per vindre, el seu company de grup Carles Brugarolas s’ha anticipat a les critiques en el punt en què la intervenció municipal ha presentat els resultats del control intern, on es recullen diversos reconeixements de crèdit per contractes que estan per regularitzar. Ell ho ha venut com una cosa normal, és a dir, contractes que s’allarguen més del compte a l’espera de preparar una nova licitació generalment –tot i que també hi ha acumulació de contractes menors que s’haurien d’haver licitat per la suma total– mentre el govern ho ha recriminat com una herència del govern anterior.\nBrugarolas ha perdut l’oportunitat de dir que més o menys el mateix feia el govern tripartit al punt en què s’ha aprovat l’allargament de la concessió de l’Oficina Municipal d’Esport per a Tothom (OMET) a l’empresa TeamPartners un cop acabat el contracte i les pròrrogues. El tripartit busca un canvi de gestió i, mentre es determina com és, no té més remei que mantenir viva la relació amb l’empresa, el que no dista tant d’algunes de les irregularitats apuntades per la intervenció municipal, tot i que moltes d’elles tan allargades en el temps que sonen a desídia; que és segurament el que critica el tripartit.\nEl debat ha anat fent bots entre el cas Palau i els altres afers i bàsicament només Llorente s’ha centrat en la sentència en si, fins que la confrontació de posicionaments amb Fortuny ha anat creixent: “Vostès van influenciar en els serveis de contractació per a lucrar-se. La responsabilitat penal ja està clara, però en matèria política es dimiteixˮ. La cupaire ha citat David Fernández amb el famós “fora la màfiaˮ, el que ha indignat Fortuny.\nLa resta de grups han anat a la una i només Ciutadans se n’ha desmarcat una mica. El seu portaveu, Aldo Ciprian, ha preguntat què feien els partits ara a govern i anys enrere en l’oposició mentre es produïa l’espoli del PAV3 i altres indicis de corrupció. L’asseveració ha molestat el socialista Pere Soler, que en la seva resposta ha acabat guanyant-se un nou greuge dels taronja, que li han recordat que durant menys d’un any del mandat anterior ell mateix va ser regidor de govern de la mà de PDECAT-Demòcrates.\nLa ratificació de la sentència ha deixat més que clar un afer que ja sabíem, que ens han robat i que, encara que sense poder apuntar a ningú concret, segurament es manipulaven els concursos per a garantir-se comissions i que així Convergència arribés dopada a les eleccions. Però això no és prou a nivell polític, sembla, i ara el consistori es torna a aventurar en una auditoria o estudi i busca les vies per recuperar els diners.


Pasta de espelta integral spaghetti biològica - Diet Radisson\nEspaguettis elaborats amb farina d’espelta procedent de l’Agricultura Ecològica; una manera diferent i molt saludable de menjar pasta, amb una sabor intens i deliciós i amb un valor nutricional molt superior a la pasta de blat tradicional.\nL’espelta és considerada l’origen de totes les espècies de blat que es consumeixen actualment. El seu valor fonamental rau en el fet que nutricionalment és superior al blat comú; té més proteïnes, més fibra, més vitamines i més minerals.\nLa PASTA D’ESPELTA INTEGRAL BIOLÒGICA DE DIET Rádisson:\n· Elaborada amb farina integral d’espelta procedent de l’Agricultura Ecològica.\n· A causa del seu alt contingut en midó i fibra, et proporciona energia duradora.\n· El seu valor nutricional és molt elevat i aporta més proteïnes, fibra, vitamines i minerals que el blat comú.\n· Té un alt contingut en proteïnes vegetals de bona qualitat i inclou els 8 aminoàcids essencials.\n· Té un contingut en sodi molt baix.\nLa pasta d’Espelta Integral Biològica és una alternativa excel·lent als espaguetis tradicionals, ja que el seu valor nutricional és molt més elevat. Gràcies al seu sabor intens es pot prendre simplement bullida i amb un raget d’oli d’oliva verge extra i espècies (alfàbrega, pebre vermell, orenga…). Si vols un plat més complet tasta-la amb verdures saltades i gambes o pollastre. Tindràs un àpat ràpid, deliciós, sa i nutritiu.


Estás aquí: Inicio >> LLIGATS AL MILLARS >> Visita a l'autobús de l'aigua.\nL’eixida que es va a fer està inclosa dins de les activitats del Projecte Ambiental que està realitzant enguany el IES Nº 2 d’Almassora anomenat "LLIGATS AL MILLARS", en què volem fer accions educatives ambientals relacionades amb l’aigua. És per això que proposem la visita a:\n1.- l’autobús de l’aigua\n2.- exposició de Tonucci "Agua te quiero".\nEstes són propostes del Projecte CAM Aigua, que pretén conscienciar a la població de la importància mediambiental d’aquest be natural. Es tracta d’un valuós recurs renovable, però limitat, que demana una nova cultura de consum amb criteris de solidaritat. L’objectiu del projecte és formar actituds permanents a nivell personal i social que afavorisquen un ús i gestió sostenible de l’aigua.\nAutobús de l'aigua.\nÉs una exposició mòbil, formativa i interactiva on l’alumnat rep una sèrie d’idees i missatges adreçats a la presa de consciència de la problemàtica de l’aigua i la seua implicació en el seu ús i gestió correctes. S’establiran torns i períodes de visita en coordinació amb el professorat de Ciències de l’Institut.\nEs pretén incentivar l’estalvi d’aigua a l’àmbit domèstic i donar a conèixer el valor de l’aigua des del punt de vista mediambiental, social i econòmic.\nExposició "Agua te quiero".\nÉs una exposició visual dominada pels dibuixos del famós Tonucci, on es crida l’atenció a partir de la imatge sobre qüestions com:\nQuè és l’aigua?,\nEls estats de l’aigua,\nSom aigua que pensa,\nTot és, sobretot aigua,\nLa saviesa de l’aigua,\nLes paraules de l’aigua,\nRareses de l’aigua\nLes cases de l’aigua,\nEl transport i l’aigua,\nJugant amb l’aigua,\nUsos i abusos,\nLa nostra resposta, i\nAquestes activitats es realitzen a la plaça de l’Ajuntament i col·laboren la CAM i l’Ajuntament d’Almassora.\nEls alumnes han realitzat l'activitat en xicotets grups i han participat en les reflexions i activitats proposades pels monitors.\nMés informació a la pàgina web de la CAM\nPoster Bus Agua


Literatura i vermut, un plaer pels sentits | Victòria Rodrigo\nBarcelona, 27 de Maig 2019\nBibliotecària, documentalista i una de les coordinadores de Reusenques de Lletres\nHistòries amb vermut\nPel mal de cultura càpsules, Públics BiB\nBIB&PLAY o la necessitat musical\nBibliorelats, la literatura d’un espai\n6 Dir adéu a la mare\n7 5 pel·lícules d'autor que no et pots perdre quan s'estrenin\n9 Per què els millennials s’estan tornant socialistes\nLiteratura i vermut, un plaer pels sentits\nVictòria Rodrigo. Reus.\nun vermut de penyora\nHaiku, Lena Paüls\nUs imagineu que esteu a Reus i us trobeu que un prestigiós escriptor, que va morir fa quasi un segle, us convida a fer un vermut literari? Imagineu que a més a més us promet bona literatura, tot endinsant-vos en emblemàtics espais modernistes de la ciutat? Doncs això és el que podeu trobar a la Ruta teatralitzada del vermut que alguns mantins de dissabte, organitzen els dinamitzadors culturals d’ANS Educació, i el col·lectiu literari de Reusenques de Lletres. La ruta suposa un veritable viatge literari en el temps de la mà de Pere Cavallé, l’icònic dramaturg del Grup Modernista de Reus, que va néixer en aquesta ciutat el 1878.\nUna imatge de la ‘Ruta teatralitzada del vermut’, a la ciutat de Reus.\nLa ruta basada en el llibre 14 vermuts (Arola, 2016), recull alguns dels catorze relats que versen amb talent, delicadesa i enginy sobre el corol·lari sensorial del vermut. Una obra coral escrita per dones compromeses amb la literatura local.\nTot comença a la porta de la Casa Rull, una joia del modernisme reusenc, on un peculiar Pere Cavallé ens convida a entrar al jardí interior per explicar-nos alguns dels secrets del Reus Modernista i de la seva vinculació amb el vermut. I és que a finals del segle XIX Reus feia olor de vermut. Hi havia una trentena de magatzems i fàbriques de vins i de vermuts que en temps de verema feien que la flairança fos encara més intensa. Així ho explica Joan Puig i Ferrater, escriptor i membre del Grup Modernista, a la seva obra El Cercle màgic. ”Aquesta olor rural munta fins al cor de Reus. Travessen la Plaça de Prim carros que regalimen un suc untuós. Els grinyols de les premses pugen als despatxos de notaris i advocats. La bafarada de les veremes penetra a les botigues de modes, plenes de finors i de delicadeses, ofega l’olor del cafè torrat i d’altres colonials de les grans drogueries. Tot Reus fa olor de most com una vila del Priorat o del Penedès”.\nDins els Jardins de la Casa Rull, el Pere Cavallé desvetlla als participants alguns secrets de la ruta i refereix anècdotes del Reus Modernista que segons assegura no coneix ningú. Endemés, i complint amb la promesa de bona literatura, ens endinsa de ple en un dels relats de 14 vermuts amb la lectura d’un fragment. És la deliciosa història de You send me escrita per la Marina Barraso, que té com a escenari aquest jardí i com a protagonistes unes estrelles del cinema americà que, sembla ser, van viure una apassionada història en aquesta casa.\nLa introducció històrica del famós Reus, París, Londres i el relat de la Marina Barraso fan venir salivera als que segueixen Cavallé que, a continuació, ens ofereix prosseguir el camí cap a l’entitat cultural El Círcol, una de les societats culturals més antigues de Catalunya. Fundat al 1856, en el seu cafè és reunien comerciants i burgesos reusencs, en un període en què la ciutat marcava el preu internacional de l’aiguardent (una indústria que va tenir en el vermut un dels seus grans exponents). Molts van ser els negocis que es van tancar entre les parets d’aquesta emblemàtica entitat. El café-restaurant d’El Círcol conserva mobiliari i decoració de l’època i la balconada a la Plaça de Prim. I és aquí on es fa el primer tast de la beguda reusenca per excel·lència, el vermut. Tot escoltant la lectura intrigant Color de vermut, el relat de Fina Masdéu, una tèrbola història de tractes il·lícits que va esdevenir en una taula disposada amb vermut.\nEl Teatre Fortuny, contingut a l’interior d’El Círcol, és un altre dels escenaris del llibre 14 vermuts. El relat entranyable de Ver (b) mut de la Pilar López explica la darrera actuació del pianista que posava música a les pel·lícules de cinema mut que es projectaven en aquesta sala al començament del segle XX. En una de les llotges del teatre es realitza la lectura d’aquesta història.\nEl passeig literari continua fins a situar-se davant de la Casa Navàs al bell mig de la plaça del Mercadal. Aquest és l’escenari d’un altre relat: Un vermut amb la Maria que explica la cita impossible entre una escriptora i la protagonista d’una de les seves obres. Una trobada, que sota l’aparença d’anar a fer un vermut, traspua la intencionalitat d’aplegar dues dones, una real i una altra fictícia, allunyades, només, per més de dos-cents anys. Amb la lectura del fragment no es desvetlla el desenllaç de la cita però a aquestes alçades de la ruta ningú que acompanyi el Pere Cavallé pot qüestionar la possibilitat de fer el vermut amb un ésser provinent del passat.\nEl passat del vermut a la ciutat no sempre ha estat gloriós, ja que ha tingut alts i baixos encara que sempre ha perdurat com a beguda local. I és que des de fa uns anys és una beguda de moda molt estesa fins al punt que no es poden estar de tastar-la ni els personatges més peculiars de la cultura popular. Aquest és el cas de la Pastoreta i la Mulassa, dues figures imprescindibles en l’àmbit més folklòric de la ciutat, que a Encara hi ha qui escriu cartes, la història escrita amb molt d’humor per la Romana Ribé, també volen fer un vermut.\nLa ruta acaba amb visita i tast al Museu del vermut; una antiga fàbrica amb arquitectura modernista, que exemplifica els costums renovats dels reusencs de fer el ritual del vermut en espais històrics com el que ocupa el museu. I així, amb un vermut a la mà, l’escriptor del grup modernista, s’acomiada d’un públic que durant quasi dues hores ha pogut delitar-se amb la història i la literatura del vermut. I és que fer el vermut amb Pere Cavaller és tota una experiència sensorial. Ja ho deia Nuccio Ordine a La utilitat de l’inútil “La literatura és font de plaer”. Un plaer amb aroma de donzell, com el que destil·la la Ruta teatralitzada del vermut conduïda pel Joan i el Victor d’ANS Educació.\nAquesta activitat s’emmarca en la Ruta del Vermut de Reus, activitat impulsada per Reus Promoció amb el suport de l’Ajuntament de Reus.\nPodeu consultar la programació de la Ruta teatralitzada del vermut aquí.\nANS Educació Casa Rull Grup Modernista de Reus Pere Cavallé Reus Reusenques de Lletres Ruta del Vermut de Reus


abril | 2012 | Aracne fila i fila\nMagna celebratio MMXII: Tot llest?\nEns trobem a la recta final de la preparació de la Magna celebratio i cal ultimar tots els detalls per tal que els aràcnids i aràcnides que hi participem deixem el llistó més alt encara que l’any passat.\nPer tal que la zona dels Ludi Romani funcioni, comptem amb l’experiència de discipuli et discipulae que hi han participat en edicions anteriors, alguns ho fan per tercera vegada. Tot i això, no està de més que feu un cop d’ull a aquest recull de jocs, per tal que tingueu una idea de com eren els Ludi. No us preocupeu, però, que les coses no han canviat tant i la majoria no us seran pas estranys.\nÀrea de jocs d’equilibri: scarpeda et grallis gradi\nA l’Schola, tant a aquells que heu triat el Ludus litterarius com als del grammaticus, us espera la tinta i els papirs per tal que ensenyeu les beceroles del llatí i el grec als visitants. Els professors, a classe, ja us han fet cinc cèntims del que podeu fer escriure a nens i adults que s’hi apropen, però ja veureu com els companys experimentats us ajudaran a dur a terme el taller en les millors condicions. Tot i això, tant per als Ludi com per a l’Schola us recomano que llegiu l’article de l’any passat en què vam donar forma al projecte i del qual van agafar les idees els alumnes pioners. Penseu que el curs anterior tots teníem la sensació de llençar-nos a un aventura de futur incert, però ara sabem que podem fer-ho molt bé, i fins tot millorar.\nA la zona d’ensenyament superior, els rhetores Martí i Alfons ja deuen tenir ben après el seu paper; les oratores encara han de fer els assajos finals, tant les debutants Laura i Berta com les veteranes Sara i Esther, que tan bé ho van fer l’any passat; i les discipulae maiores Eulàlia i Júlia, i els minores, Carla, Valèria, Arnau i Oriol, em consta que s’ho estan preparant a consciència.\nD’altra banda, als diferents centres tenim la sort de gaudir de la presència de persones externes que amablement s’han ofert a posar-nos en antecedents de diferents aspectes de les Jornades.\nL’Institut Premià ja ha rebut la visita de Josefet Fuentes, que enguany estarà amb nosaltres per realitzar un taller d’escriptura molt més especialitzat que el de l’any passat. Nosaltres n’hem d’aprendre molt per tal de posar-ho en pràctica també amb els visitants. Per estar al dia del que els alumnes de Premià van experimentar i del que tots podrem practicar a la nostra Schola, us recomano consultar aquest article de la Margalida, il·lustrat, com ja ens té acostumats, amb un vídeo i un muntatge fotogràfic.\nEl dia 24 també hi anirà l’Albert Anglès a parlar-los de les tauletes de Vindolanda, però no patiu, perquè segur que podrem veure un article sobre aquesta conferència i, a més, el tindrem al nostre costat a partir de dissabte a la tarda per preguntar-li el que volguem.\nA l’Institut Albéniz ens va visitar la Clara Forn, arqueòloga del Museu encarregada de l’organització de la Magna, que ens va va oferir una interessant xerrada sobre la gènesi i l’evolució d’aquestes jornades de reconstrucció històrica, així com sobre l’abillament romà en general i, en concret, del que el Museu té reservat per a nosaltres. Per acabar, va donar dades més concretes sobre la ubicació de la nostra Schola en el marc de totes les activitats que tenen lloc al voltant del Museu.\nVa ser revelador constatar que el fet que aquest festival se centri en la vida quotidiana no és casual o fruit dels gustos dels organitzadors, sinó que sorgeix de la constatació que les restes trobades a una petita ciutat com Baetulo no donen peu a grans manifestacions, però són ideals per mostrar el dia dia en una ciutat de província. En lloc d’intentar imitar, per exemple, la Tàrraco viva d’una gran urbs, van optar per aprofitar el caràcter quotidià dels jaciments badalonins.\nEn relació al tema de la roba, cal remarcar la lloable tasca del Grup de reconstrucció històrica de Badalona, a qui devem la confecció de manera artesanal de la roba que portarem nosaltres i la resta de participants. Entendreu, per tant, que hi ha un nombre limitat de túniques i en funció d’això farem la distribució de participants a l’Schola. En fi, el que sí ens va quedar clar és que no ens “disfressarem”, sinó que “ens vestirem” de romans. Ja sabeu, doncs, quin verb NO heu d’utilitzar!\nPer acabar d’arrodonir el petit resum que us he fet de la xerrada, us enllaço una presentació de la Clara que no és la que va utilitzar a la sessió del centre, però on ja veureu hi sortim nosaltres i els nostres blocs.\nApa, que ja hi som! Una nova edició de la Magna ens espera.\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Grec 2n, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Abillament, Magna celebratio, recreació on 24 abril 2012 by Teresa Devesa i Monclús.\nActivitat col·laborativa: Per Sant Jordi compartim monstres!\nEl dia 8 de març llençàvem la nostra proposta de tasca col·laborativa sobre monstres mitològics per Sant Jordi i, en arribar el dia 23 d’abril, un total de 48 comentaris i articles complementaris ens fan sentir profundament satisfetes del resultat.\nLa vena creativa dels clàssics que us moveu en l’entorn aràcnid s’ha desfermat a partir del nostre suggeriment i el tema dels monstres i éssers fantàstics ha donat peu a un seguit de creacions literàries i plàstiques que intentarem glossar en aquest article. No hi faltaran els textos i dibuixos de l’Institut Premià de Mar i l’Isaac Albéniz de Badalona, que habitualment col·laborem al bloc, ni tampoc els de l’Institut de Sant Hilari, participants també imprescindibles del nostre entorn; però, a més, se’ns han afegit les fantàstiques representacions plàstiques del Miquel Martí i Pol de Roda de Ter, ideades inicialment en el seu bloc “Quod sumus“.\nLaia Bagà, IPM\nDavant d’aquest nombre d’aportacions, el professorat implicat ens hem proposat de fer un article conjunt amb la valoració de la tasca realitzada pel nostre alumnat, que del “No sé com ho faré” i el “No sé m’acut res” ha sabut arribar a l'”Eureka, ja ho tinc!”.\nA l’Institut Premià, hi ha hagut una gran participació i s’han convocat premis en tres categories diferents: poesia, prosa i il·lustració. Per facilitat l’accés a les composicions finalistes, s’han aplegat en aquest Google site, que fa goig de visitar. Tots els detalls i més sobre el Sant Jordi d’aquest centre el trobareu al Fil de les clàssiques, en un article publicat per la Margalida del qual val la pena destacar l’esfereidora Equidna que ens ha regalat el pare d’una alumna.\nA l’Institut Anton Maria Busquets de Sant Hilari Sacalm, amb la Dolors al capdavant, han continuat el gènere epistolar a què ens tenen acotumats amb les seves Cartes divines per als aràcnids, però ho han enriquit amb d’altres tipus d’escrits i una profusa documentació sobre cada ésser mitològic. Un nou Google site, amb el títol certament suggeridor de Guilleries monstruoses, allotja també totes aquestes creacions. Paga la pena fer-hi un cop d’ull!\nDes de l’Institut Miquel Martí i Pol de Roda de Ter, la Rocío Poyato i els seus alumnes ens han ensenyat la diferència entre animals fantàstics i animals mitològics, amb un increïble recull d’imatges i d’altres entrades com la presentació d’aquest original CRYFLY. No sabeu què és? Doncs entreu-hi!\nA l’Institut Isaac Albéniz de Badalona han estat els alumnes de primer i segon de batxillerat els que han fet les seves aportacions. De totes elles, la Núria i jo hem seleccionat les que havien assolit correcció formal i les hem publicat en el recull que teniu a continuació, encapçalat per les dues guardonades amb un primer premi ex aequo. Fixeu-vos si ens ha costat decidir-nos, que no ens hem vist en cor de donar un únic guardó i, a més, hem introduït el recull amb un prefaci destacant les virtuts de cada composició. A la portada hi apareix el monstre que ens ha dibuixat l’Anna Carmona, a hores d’ara suposo que tots sabeu quin és, oi?\nDe tot aquest doll d’imaginació i talent, vessat des de diferents racons de Catalunya en aquest entorn virtual, volem que en sortiu tots enriquits i per això us proposem una tasca col·laborativa a partir de la qual pretenem que us endinseu en les creacions dels altres i comproveu que hi ha mil maneres de recrear, revisitar, reversionar el referent clàssic. Us demanem que entreu en els reculls dels diferents centres, inclòs el vostre, i deixeu un comentari general de la tasca realitzada. A continuació, glosseu més detalladament un text o imatge de cadascun. Com que hi ha creacions per donar i vendre, mireu de no repetir els textos prèviament comentats.\nLes professores hem gaudit de cada ratlla de les vostres creacions, espero que vosaltres també ho feu i, sobretot, que hagueu descobert que no cal tenir por dels monstres, perquè amb esforç i ganes, tots podem ser herois per vèncer-los. Labor omnia vincit!\nTERESA et aliae magistrae vostrae\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Grec 2n, Llatí 1r, Llatí 2n and tagged Art, Celebracions, Competència literària, Literatura, Mitologia, Poesia, Referents clàssics on 23 abril 2012 by Teresa Devesa i Monclús.\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Grec 1r, Llatí 1r, Llatí 4t and tagged Competència literària, Mitologia on 21 abril 2012 by Rocío.\nAntígona a la Viquilletra\nDesprés dels dos articles sobre la presentació del grup Versos d’ara i de sempre a la Viquilletra i sobre la figura de Nausica, elaborats pel Jordi i la Teresa, la nostra tasca no va acabar i els components del grup vam seguir amb la nostra recerca que ens va conduir fins a Antígona, la protagonista de l’obra homònima escrita per Salvador Espriu.\nOli sobre tela de Frederic Leighton, 1882\nLa nostra segona feina consistia a elaborar una sèrie d’articles per al blog litecat, que pertany a l’assignatura de Literatura catalana del nostre centre, on relacionéssim l’Antígona, el seu autor i les refències clàssiques d’aquesta revisitació del mite de Sòfocles.\nEls membres de Versos d’ara i de sempre vam redactar un total de vuit articles, on analitzem elements de l’obra de l’escriptor català com el destí, el poder autoritari, la pietat i la guerra o la veritat.\nPerò l’article que més relació guarda amb el món romà és el que relaciona la figura d’Antígona i la d’Horàcia. Ambdues són dones que, mogudes per una gran bondat, són capaces de qualsevol cosa per fer allò que creuen que és el millor per a la situació que els ha tocat viure. Horàcia mor a mans del seu germà després de plorar desesperadament la mort del seu promès, un Curiaci enemic de la seva pròpia família, a mans del mateix home que la mata a ella. Després d’això, i per més inri, el seu pare li nega la sepultura al mausoleu familiar. Aquesta tràgica història d’Horàcia té similituds i diferències amb Antígona però, tot i això, mostren la mateixa actitud femenina davant una gran desgràcia. Antígona mor després d’una aferrisada lluita perquè un dels seus germans, Polinices, sigui enterrat amb honor després que el seu altre germà acabés amb la seva vida. Aquest article mostra amb més profunditat els trets que uneixen les dues dones.\nPer últim, el vídeo que teniu a continuació és una recapitulació de tots els nostres articles sobre l’obra d’Espriu, l‘Antígona.\nAnna Pardo Fernàndez, INS Isaac Albèniz, 2.2 Batxillerat\nThis entry was posted in General, Grec 2n, Llatí 2n and tagged Competència literària, Cultura romana, Foment Lectura, Lectures, Literatura, Llatí, Mitologia, Referents clàssics on 15 abril 2012 by pardo_fernan.\nDe jeroglífics familiars!\nHola aràcnids! Aquests són els meus jeroglífics amb el nom. He escollit aquests noms ja que tots tenen una relació: la llum i a més són noms pertanyents a la meva família. És curiós, eh!\nEspero que els podeu resoldre!\nLlatí 4t ESO Llatí opt.1\nThis entry was posted in General, Llatí 4t and tagged Antroponímia, jeroglífics, Referents clàssics on 10 abril 2012 by bizzotto.cecilia1020.


El conseller Santi Vila demana usar les infraestructures amb intel·ligència i gestió\nL'alcaldessa Neus Lloveras valora molt positivament el segon aniversari de l'Eix Diagonal\nEl Fòrum Econòmic i Social del Garraf va convidar ahir al vespre al conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Santi Vila, a donar una conferència sobre les infraestructures i la competitivitat territorial al Garraf i al Penedès. La conferència, i posterior taula rodona, va tenir lloc a la sala d'actes de la UPC de Vilanova i la Geltrú i va comptar amb la presència de l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Neus Lloveras; el president de l'ADEG, Xavier Cardona; i el director de l'EUPSVG, Frederic Vilà, que va ser el conductor de l'acte.\nL'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Neus Lloveras, es va referir al segon aniversari de l'obertura de la nova C-15. "Com a infraestructura de comunicació, l'Eix Diagonal ha suposat un salt tan rellevant com en el seu moment ho van ser l'arribada del ferrocarril, a finals del segle XIX, o bé l'autopista C-32, a finals del segle XX. En el cas de l'Eix Diagonal, la diferència és que trenca la centralitat respecte de Barcelona i comunica Vilanova i la Geltrú directament amb l'interior de Catalunya, un fet des del primer moment es va veure“com una oportunitat per al nostre territori”.\nSegons Lloveras, això s'ha notat, per exemple, en l'increment de trànsit diari de vehicles, que entre Vilanova i la Geltrú i Vilafranca és de 16.000 vehicles, amb puntes de 20.000 a l'estiu. Això explica, doncs, un augment de visitants de les comarques interiors a la capital del Garraf. D'altra banda, la C-15 ha estat un factor especialment favorable en la potenciació del Port. En el darrer any aquesta infraestructura pràcticament ha doblat el trànsit de mercaderies, des de l'interior s'està veient com una bona opció per a l'exportació. "Això és conseqüència d'una feina intensa per donar-lo a conèixer, però que no hauria estat possible sense la C-15".\nEn la seva conferència el conseller, Santi Vila va explicar que "cal implantar intel·ligència i gestió a les infraestructures. És un tema absolutament rellevant. Després d'una dècada on es van creure que el creixement era sinònim de progrés, aquesta idea ja s'ha vist superada. El desarrollisme està obsolet i així ho veiem totes les forces de l'arc parlamentari." El conseller també va manifestar que "hi ha raons per a l'optimisme. Estem al centre d'una euroregió molt important que concentra quinze milions de ciutadans. El Corredor Mediterrani l'hem d'entendre com quelcom a escala planetària perquè som una comunitat atractiva pels inversors i perquè Catalunya ha estat identificada per la Comunitat Europea com una regió tractora".\nSobre el Garaf i el Penedès el conseller va destacar projectes singulars com el ferrocarril relacionat amb el Corredor del Mediterrani, la construcció de Logis Penedès, la remodelació del circuit de Terramar, i el tancament pròxim del catàleg de paisatges. Va destacar també el port de Vilanova i la Geltrú "perquè ha te tenir un tracte diferencial ja que es tracta una infraestructura rellevant en el tracte amb les empreses catalanes. Cal activar però el port comercial i per això estem preparant l'ampliació amb quatre molls nous amb més de 700 metres d'atracament". Santi Vila també va parlar de l'Eix Diagonal. "Era una via necessària i una realitat de la que estem molt contents. L'Eix Diagonal ha canviat la mobilitat i les relacions de les persones de Vilanova i la Geltrú, Vilafranca del Penedès, Igualada i Manresa. Ara, també s'ha de dir que pagarem aquesta via fins l'any 2041." Finalment, i enllaçant amb la mobilitat, el conseller va afirmar que "cal harmonitzar els peatges del país. Està clar que la C-32 és cara, però també ho és que té una orografia molt complexa. Entenc que és correcte que un país modern faci pagar per l'ús i per la contaminació. A canvi però, hem de garantir un bon transport públic, i en transport públic ara estem pagant els molts anys de no inversió. Però hi estem treballant."


Josep M. Vilalta: Educació: propostes per a Catalunya\nArticle publicat al diari ARA el dia 18 de juny de 2012\nEl món de l’educació es troba en un moment convuls a Catalunya i al conjunt de l’Estat. L’onada de reformes, de canvis i de reducció de la inversió pública és molt present en el debat social, no només entre la pròpia comunitat educativa sinó també a les llars i arreu del país. Probablement és així perquè tenim la consciència que l’educació és un dels pilars cabdals de la nostra societat, si no el més important. Amb la voluntat d’intentar donar a conèixer dades fonamentades en l’àmbit de les polítiques educatives, voldria aportar un seguit de consideracions, fomentant un debat serè i constructiu.\nLa primera evidència és precisament el fet que l’educació ha estat un àmbit clau del nostre progrés i creixement com a societat en la història més recent. L’educació ens ha permès créixer individualment i col·lectiva; ens ha permès consolidar una societat democràtica i pròspera en una Catalunya plenament europea i alhora arrelada en els seus valors. L’educació ha actuat també en els darrers quaranta anys com l’ascensor social més important del país. A tall d’exemple, la proporció d’estudiants universitaris els pares dels quals no tenen formació universitària és del 40% a Catalunya, la xifra més elevada dels països de l’OCDE. O el fet de que actualment les estudiants ja representen el 54% dels universitaris, una xifra impensable unes dècades enrere. Tot això ha estat possible per l’esforç d’institucions i de moltes persones, especialment dels col·lectius de mestres, professors i tots aquells vinculats a la funció educativa. Reconèixer-ho amb claredat i rotunditat en aquests moments tant delicats per la professió educativa és un deure.\nUna segona evidència és que el nostre sistema educatiu, comparat amb els sistemes més consolidats a Europa, pateix excessivament dels vaivens polítics. Un àmbit tant estratègic com l’educació no pot estar sotmès a continus canvis legislatius i normatius, a polítiques erràtiques i de curt recorregut. Només cal veure el seguit de lleis educatives dels darrers trenta anys a Espanya i comparar-ho amb l’estabilitat de molts dels nostres veïns. Requerim major anàlisi de l’efectivitat i l’eficiència de les reformes. Ens cal invertir molt més en l’avaluació de les polítiques i en la recerca educativa, en un marc d’estabilitat i coherència, lluny de partidismes.\nUn tercer factor cabdal és la necessitat de dotar al sistema educatiu de major autonomia i flexibilitat, en totes les etapes. Aquest punt també ens diferencia dels sistemes més dinàmics d’Europa. Autonomia als centres docents perquè estableixin un perfil propi, que permeti atendre adequadament necessitats i demandes socials que cada cop són més complexes. Flexibilitat perquè els centres puguin tractar adequadament les necessitats específiques, ja sigui per exemple pels infants i joves que presentin dificultats d’aprenentatge com per aquells que presentin unes possibilitats superiors en el seu rendiment. Autonomia i confiança al professorat. I, alhora, major rendiment de comptes dels centres. Quan analitzem la situació als països europeus observem un cop més que el nostre és un sistema massa rígid i homogeni i, alhora, amb menys instruments d’avaluació i de transparència (avaluació del professorat, exàmens externs, anàlisi de costos). Finalment, l’autonomia hauria de comportar també una major autoritat del professor i un major reconeixement social.\nEls països capdavanters, per exemple els nòrdics, atorguen un èmfasi especial al primer cicle d’educació infantil de 0 a 3 anys, amb la significació de l’educació i el desenvolupament d’habilitats imprescindibles per la formació futura. Les investigacions científiques demostren la importància de l’etapa d’educació infantil pel futur desenvolupament, i mostren també com sectors de la societat més desvalguts són especialment vulnerables en aquesta etapa. En aquest apartat també seguim a la cua d’Europa, tant pel que respecta a les polítiques de conciliació com a la necessària inversió pública en l’educació infantil.\nFinalment, reconèixer que certament la millora educativa no es pot aconseguir només amb augments de despesa o d’inversió. Els estudis així ho corroboren. Però també és evident que, d’una banda, seguim a la franja baixa dels països de la OCDE en inversió pública en educació (i amb els ajustos actuals baixarem posicions) i, d’altra banda, que posar en pràctica reformes o millores que el sistema educatiu necessita (per exemple, lluitar per l’èxit escolar) requereix augments selectius d’inversió o de reassignació de recursos.\nPublicat per Josep Maria Vilalta a 10:05


Parla de l’alcohol amb els teus fills | Consells per a la família\nLLEGEIX-HO EN afrikaans albanès alemany amhàric anglès armeni baixkir bikol birmà bislama bulu búlgar català cebuano chewa (Malawi) chin (Hakha) chitonga coreà crioll de Belize crioll de les seychelles crioll haitià croat danès efik eslovac eslovè espanyol estonià ewe feroès fijià finès fon francès ga gal·lès georgià grec gun haussa hebreu hiligainon hongarès iban ibo ilocano indonesi ioruba isoco italià japonès kanarès kaonde kikamba kiluba kinyaruanda kirguís kirundi kwanyama letó lingala lituà llengua de signes americana llengua de signes italiana macedoni maia malai malaiàlam malgaix maltès mam mambwe-lungu mongol moré ndebele (Zimbàbue) neerlandès nepalès noruec nzema okpe oromo osset pangasi panjabi papiament (curaçao) persa pidgin de les illes Salomó polonès portuguès portuguès (portugal) rarotongà romanès romaní (Macedònia) romaní (Macedònia, alfabet ciríl·lic) rus sango sepedi serbi serbi (alfabet llatí) setswana shona singalès suahili suec sundanès tagal tai telugu tetun dili tigrinya tiv tojolabal tsonga turc twi txec tàmil tàtar ucraïnès umbundu urdú uzbek uzbek (alfabet llatí) vietnamita xinès cantonès (tradicional) xinès mandarí (simplificat) xinès mandarí (tradicional) zulu àrab àzeri\nParla de l’alcohol amb els teus fills\n«El primer cop que vam parlar de l’alcohol amb la nostra filla, tenia sis anys. Ens va sorprendre que sabia molt més del tema del que esperàvem.» (Alexander)\nQuè diu la Bíblia sobre l’alcohol\nÉs essencial parlar de l’alcohol amb el teu fill. No esperis a que el teu fill arribi a l’adolescència. En Khamit, de Rússia, afirma: «Tant de bo hagués parlat amb el meu fill sobre anar amb compte amb l’alcohol quan era més petit. Vaig aprendre la lliçó de la pitjor manera, quan vaig descobrir que el meu fill amb 13 anys ja consumia alcohol amb regularitat».\nPer què t’hauria de preocupar?\nEls companys de classe, els anuncis i la televisió poden influir en el punt de vista del teu fill.\nSegons dades del departament de Salut de la Generalitat, un de cada quatre menors d’edat a Catalunya, joves d’entre 14 i 18 anys, diu haver abusat de l’alcohol amb un consum intensiu durant l’últim mes.\nPer això, no ens sorprèn que les autoritats sanitàries recomanin parlar amb els fills sobre els perills de l’alcohol des de ben petits. Com pots fer-ho?\nTracta d’imaginar què et preguntaran els teus fills. Els nens petits fan preguntes, però els adolescents encara en fan més. Per tant, hauries de preparar-te per poder-los respondre. Per exemple:\nSi el teu fill et pregunta quin gust té l’alcohol, podries explicar-li que el vi és com un suc de fruita amb un toc agre, i que la cervesa és una mica amarga.\nSi el teu fill vol tastar l’alcohol, podries dir-li que és massa fort pels nens. Digues-li que quan una persona beu, es pot sentir relaxada, però que si en beu massa, pot acabar marejant-se, fent ximpleries o dient coses de les que després se’n penedeixi (Proverbis 23:29-35).\nInforma’t. La Bíblia diu: «Tot home prudent obra amb coneixement» (Proverbis 13:16, La Santa Bíblia, Trinitarian Bible Society [TBS]). Informa’t sobre els efectes que pot tenir l’ús de l’alcohol, i sobre les lleis i límits legals que hi ha al teu país. D’aquesta manera, estaràs preparat per ajudar el teu fill.\nPren la iniciativa a parlar del tema. En Mark, un pare de Gran Bretanya, diu: «Pels joves, és difícil determinar quin és el punt de vista correcte sobre l’alcohol. Vaig preguntar al meu fill de vuit anys si creia que beure alcohol estava bé o malament. Gràcies a l’ambient tranquil i informal que vaig crear, em va parlar sense embuts del que pensava».\nSi parles del tema en diverses ocasions, aconseguiràs arribar-li al cor. En funció de l’edat del teu fill, a més de parlar de l’alcohol, inclou converses sobre altres temes importants, com la seguretat viària i l’educació sexual.\nSigues un exemple. Els fills són com esponges, absorbeixen tota la informació que hi ha al seu voltant, i els estudis indiquen que els pares són els que més influeixen en ells. Això vol dir que si el primer que fas per alleujar o calmar l’estrès és beure alcohol, el teu fill entendrà que l’alcohol és la solució a tot allò que ens causa ansietat. Per tant, sigues un bon exemple i assegura’t que el teu consum d’alcohol sigui responsable.\nEls teus fills aprendran a fer un ús responsable de l’alcohol gràcies al teu bon exemple\n«[Jehovà] fa [...] el vi que alegra el cor de l’home» (Salm 104:14, 15, TBS). L’alcohol no és dolent, és un regal de Déu.\n«El vi és descarat i el licor esvalotador; qui en fa excés no és gaire assenyat» (Proverbis 20:1, Bíblia Evangèlica Catalana). Si consumim alcohol, ho hem de fer de manera responsable.\n«Els borratxos [...] no heretaran el Regne de Déu» (1 Corintis 6:10). Déu condemna l’abús de l’alcohol, i no el seu ús.


Hidràulica i Mecànica de Fluids ▶\nSou a: Inici / Laboratoris / Hidràulica i Mecànica de Fluids / Equipament\nSuperfície aproximada: 500 m2.\nBombament amb dos sistemes separats, un de petit, format per dues bombes de 75 i 50 l/s, i un altre amb una bomba de 250 l/s.\nEl sistema de bombament de 250 l/s té el dipòsit regulador al terrat de l'edifici, des d'on va a parar l'aigua als punts d'estudi; la regulació del cabal es fa amb una vàlvula multiraig i es mesura amb cabalímetres electromagnètics.\nSistema d'adquisició de dades.\nSuperfície aproximada: 1825 m2 repartits amb un laboratori exterior de 1425 m2 i laboratori dintre del mòdul de 400 m2.\nEl sistema de bombament té tres bombes de 200 l/s cadascuna que poden alimentar a la vegada les instal·lacions exteriors i interiors. Té un dipòsit regulador, des d'on va a parar l'aigua als punts d'estudi; la regulació del cabal es fa amb vàlvules multi-raig i es mesura amb cabalímetres electromagnètics.\nEls dos laboratoris tenen una instal·lació perimetral de distribució d'aigua.\nPetit taller de fusteria i mecànica.


La URV participa en un projecte per detectar el virus del papil·loma humà als països pobres - Diari de Girona\nLa URV participa en un projecte per detectar el virus del papil·loma humà als països pobres\nLa Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona participarà en el projecte internacional Chili, amb el qual es vol identificar abans el virus del papil·loma humà (VPH) als països que tenen pocs recursos per poder reduir així el càncer de coll d’úter en les dones.\nEl projecte, liderat per la Universitat de Gant i que està finançat pel programa Horitzó 2020, s’aplicarà a països com Etiòpia, Uganda, Moçambic i Cambodja sota les directrius més recents de l’Organització Mundial de la Salut (OMS).\nS’utilitzarà una nova prova de detecció del càncer de coll uterí -que desenvolupa el projecte Elevate, també del programa Horitzó 2020- que combina l’automostreig amb un dispositiu de mesurament portàtil que té un baix cost.\nAquest sistema detecta el VPH -la principal causa del càncer de coll uterí- i proteïnes que són biomarcadors del càncer i s’adaptarà per garantir la seva aplicabilitat i accés a gran escala en aquests quatre països.\nQuart càncer més comú\nEl càncer de coll uterí és el quart càncer més comú en dones a tot el món, però nou de cada deu dones que moren per la seva causa viuen a països d’ingressos baixos i mitjans.\nEl projecte Chili advoca perquè totes les dones rebin les mateixes oportunitats per protegir-se contra les malalties que són prevenibles. Aquest projecte reuneix un equip totalment multidisciplinar de científics socials, economistes de la salut, experts en biosensors; així com també diverses universitats i institucions públiques i privades


No som dins el mateix vaixell\nAmbientòloga, especialitzada en canvi climàtic i desenvolupament internacional\nIl·lustració: IRINA STRELNIKOVA – GETTY IMAGES\nL’1% més ric del món ha generat més del doble d’emissions que el 50% més pobre, segons un estudi d’Oxfam. Si el 10% més ric rebaixés les seves emissions als estàndards europeus —és a dir, una vida més que digna—, reduiríem el 32% de les emissions globals. Com diu un amic meu, la crisi climàtica no la causa una bombeta que t’has deixat encesa, sinó la desigualtat i l’opulència.\nL’informe del Panel Intergovernamental d’Experts sobre el Canvi Climàtic (IPCC), filtrat a l’estiu del 2021 per grups activistes —l’oficial es publicarà durant el 2022—, ens diu que hem d’arribar al màxim d’emissions de gasos amb efecte d’hivernacle el 2025 i que, a partir de llavors, hem de reduir-les de manera dràstica i sense precedents en tots els sectors de l’economia. El mateix informe ens explica que és el creixement del consum d’energia i de materials el que porta a l’increment d’emissions, i apunta que els canvis necessaris per frenar aquesta tendència són profunds: hem de canviar el nostre estil de vida, particularment aquells països més rics.\nUn canvi d’aquesta magnitud no passa per créixer de manera diferent o més verda, sinó per imaginar alternatives de què entenem per desenvolupament. I aquí és on entra el decreixement. El decreixement és una teoria política i un moviment que ens ajuda a repensar què entenem per bona vida. Critica el sistema capitalista per buscar el creixement econòmic a qualsevol cost, per sobre de l’explotació humana o de la destrucció ambiental. Encara que se’l tendeix a reduir a la idea de “no créixer”, el que demana el decreixement és prioritzar el benestar de les persones i del planeta per sobre dels beneficis empresarials, de la sobreproducció o del consum desenfrenat. Per fer-ho, proposa la redistribució i la reducció de l’economia global, i un canvi de valors cap a la cura i la solidaritat, que transformi les societats i les porti a una bona vida dins dels límits planetaris.\nEl decreixement podria permetre la reducció d’emissions necessària per mantenir-nos dins els límits assenyalats per la ciència\nLa clau del decreixement és que la reducció del consum no aporta menor benestar, sinó que el maximitza a través d’activitats que no requereixen consumir recursos, com el temps per a la família i per als amics, per a la comunitat, la cultura, la natura, etc. Un canvi com aquest podria permetre la reducció d’emissions necessària per mantenir-nos dins els límits assenyalats per la ciència, a més de crear societats més igualitàries, que treballin per una vida digna de totes les persones.\nPer poder fer un canvi d’aquestes dimensions, cal que totes les parts de la societat puguin veure-s’hi reflectides, sentir-se’n partícips. Hem de saber construir futurs il·lusionants per a tothom davant la foscor de l’emergència climàtica: per als treballadors de la indústria automobilística, per a les pageses, les futures generacions, o les kellys. I és per això mateix que no podem obviar les desigualtats que trobem entre països, entre rics i pobres, o entre el món rural i urbà.\nTal com explicava al començament, hi ha grans desigualtats entre qui realment genera el canvi climàtic. No és cert que som tots dins el mateix vaixell quan es tracta de l’emergència climàtica. De fet, per a la gran majoria, les polítiques per lluitar contra el canvi climàtic podrien significar millores en els seus llocs de treball, habitatge, energia o transport públic. Per contra, per al percentatge més ric de la població, els canvis podrien resultar molt més forts —per exemple, és l’1% més ric qui registra el 50% de les emissions de l’aviació.\nHem de tendir cap a una societat més justa, on l’equitat i l’empatia han de ser el centre de la lluita\nÉs per lluitar contra aquestes desigualtats que hauríem de ser els països més rics —tenint en compte les nostres complexitats i desigualtats internes— qui decreixem primer, per reduir la demanda i els preus dels recursos i fer-los més accessibles per al Sud. Però no hem de tendir al decreixement perquè el Sud prengui exactament el mateix camí econòmic i social que ens ha portat a sobrepassar els límits del planeta, sinó per alliberar un espai en què els països puguin establir les seves pròpies trajectòries cap al que ells defineixin com una bona vida.\nEs tracta d’aprofitar que hem de repensar com vivim, per fer-ho tendint cap a una societat més justa, on l’equitat i l’empatia han de ser el centre de la lluita contra aquesta crisi múltiple. I és per això que el decreixement, necessàriament per a aquells amb més recursos, és inevitable.


Rubén Suárez: "L'únic que et ve de gust és matar algú"\nEl jugador no entén per què l'àrbitre Álvarez Izquierdo va anular un gol al seu equip\nAvui, el davanter que ahir va ser titular a La Romareda, no ha aconseguit trobar cap explicació del motiu pel qual els àrbitres perjudiquen el Llevant partit rere partit\n2 min. Barcelona 16/01/2011 16:30\nRubén Suárez, davanter del Llevant, ha assegurat que té la sensació que els àrbitres "no ens volen" a Primera divisió i ha apuntat que l'únic que li ve de gust és "matar algú" i donar-se "cops de cap contra l'autobús". El jugador del Llevant ha realitzat aquestes declaracions després que el col·legiat Álvarez Izquierdo els anulés un gol al partit que va jugar ahir dissabte a La Romareda contra el Saragossa i que va acabar amb 1-0.\n"T'estàs jugant la vida contra un rival directe, vas perdent, estàs essent millor, fas un gol legal, tens el cor a 190 pulsacions, doncs ja saps, l'únic que et ve de gust és matar a algú. És una sensació d'impotència pura ", ha dit. "Hi va haver un moment del partit que em venia de gust marxar. L'hi deia a un company al camp, no ens volen, que no ens volen (a Primera divisió)", ha afegit.\nRubén també ha assegurat que la setmana passada, després de la derrota davant el València, "ens queixem molt i no serveix de res". "Un altre punt que ens guanya un rival directe de forma injusta. A embeinàr-nos-la i donar cops de cap contra l'autobús", va afirmar. El futbolista del Llevant ha destacat que el col·legiat no va oferir cap explicació després d'anul·lar un gol a l'equip valencià. "I a sobre l'àrbitre no diu res, perquè no té cap explicació, l'únic que deia és que ell no havia xiulat. Doncs res una altra setmana així i a enganxar puntades de peu a l'autobús", ha dit.\n"Tenim la sensació que no podran amb nosaltres. Però fa mal i el proper diumenge xiularà una altra vegada i no passarà res, i nosaltres com tontos aquí amb un punt menys i amb la sensació que ens estem jugant la vida i no passa res amb els errors que li fan al Llevant ", ha conclòs.


«Malversació és gastar 87 milions d'euros a reprimir qui volia votar l'1-O» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«Malversació és gastar 87 milions d'euros a reprimir qui volia votar l'1-O»\nEl president del Parlament respon al Govern Rajoy que no accepta les amenaces i que lluitarà per un govern que avanci cap a la república\nenric badia 15.04.2018 | 07:53\nRoger Torrent durant la seva intervenció, divendres a la nit, davant els militants d´ERC a Igualada enric badia\n«No estem disposats a acceptar cap amenaça d'aquells que sistemàticament han reprimit els nostres drets». Són paraules del president del Parlament de Catalu-nya, el republicà Roger Torrent, que divendres a la nit a Igualada, en un sopar davant de 300 militants, va respondre al president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, que gastar diners d'una institució com el Parlament per iniciar un procés judicial contra les decisions del jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena, no és un delicte de malversació. I es va demanar en veu alta si no ho és més gastar diners públics per reprimir els catalans que volien votar al referèndum del dia 1 d'octubre.\n«Malversació és gastar 87 milions d'euros a reprimir els que volien votar l'1-O», va afirmar Tor-rent, recordant el cost que havia tingut el desplegament de la Guàrdia Civil i de la Policia Nacional entorn de la data del referèndum a Catalunya. La mesa del Parlament va aprovar aquest divendres amb els vots a favor de JxCat i ERC presentar una denúncia contra el jutge Pablo Llarena per no deixar sortir de la presó el candidat Jordi Sánchez per ser investit president de la Generalitat en el ple que s'havia de celebrar divendres. Llarena no va atendre la petició del Comitè dels Drets Humans de l'ONU que demana que es respectin els drets polítics de Sànchez. El ministre Íñigo Méndez de Vigo havia advertit al matí que hi podria haver aquest delicte de malversació.\nTorrent, amb un to una mica menys institucional del que en ell és habitual, va compartir amb els militants d'ERC que «no estem disposats a acceptar cap amenaça d'aquells que sistemàticament han reprimit els nostres drets» i va afegir que «el Parlament prendrà totes les decisions que faci falta per defensar els drets d'aquest país».\nTorrent va recordar en la seva intervenció els presos polítics catalans i els que s'han exiliat i es va comprometre a lluitar perquè els primers deixin les cel·les i els segons puguin tornar a casa. Per aconseguir-ho, per tenir els presos alliberats, els exiliats a casa i per aconseguir una república, Torrent considera que cal formar govern. No va marcar els temps, ni va donar pressa a ningú, però es va comprometre davant dels 300 anoiencs que omplien el menjador del restaurant Canaletes a treballar pel que considera que són valors de sempre de la república d'ERC: «una societat igualitària, fraternal i lliure».\nEl president del Parlament considera que la institució que presideix ja està recuperada, però «ara necessitem recuperar el Govern». «És necessari i imprescindible» per «aconseguir les finalitats republicanes» i per «foragitar el 155», «que ens està fent mal, que ens està fent molt mal, i si no demaneu-ho a les entitats socials i culturals del vostres entorn». I encara va afegir que «hem de recuperar el govern no només per resistència, sinó també per construir, per eixamplar les bases, per cosir la societat».\nAmb rotunditat, Torrent va acabar la seva intervenció afirmant que «farem govern, tindrem govern», perquè «no renunciarem a les nostres institucions i no les deixarem per als altres: han de ser nostres». I va posar punt final a la seva intervenció adreçant-se als assistents amb una frase d'Oriol Junqueras, empresonat des de fa mesos: «sou el fruit de totes les derrotes, però sou la llavor de totes les victòries».\nXarxa Igualada, que promou el teatre infantil, s´endú el premi Estel Blanc. Anoia/Baix Llobregat


Change happens ...: TOTS HO HEM FET ALGUN COP\nTots ho hem fet algun cop: tirem d’un dels nostres dits i sentim un petit cruixit. A què es deu aquest intrigant soroll?\nCom estudis dels anys 70 ja suposaven, aquest soroll obeeix a la formació de bombolles en les articulacions. Però, com es formen aquestes bombolles?\nPrimer de tot hem de comprendre la morfologia de les articulacions:\nPer facilitar el moviment entre el ossos, el contacte entre dos d’ells és assegurat per diversos intermediaris. Els extrems estan protegits per un cartílag, un material capacitat per resistir la compressió i la tracció.\nPer altra banda, la lubricació entre tots dos, és proporcionada per líquid sinovial en una fina capa. Aquesta serveix per reduir el fregament entre cartílags.\nQuan tirem dels ossos, es provoca la disminució de la pressió en el líquid i per tant es creen les bombolles responsables del cruixits.\nPot ser perillós?\nDe fet, tot i que no està assegurat, es creu que cruixir-se els dits pot arribar a provocar artritis, inestabilitat en l’articulació i pèrdua de la força i la funció de la mà. No obstant, això encara no ha estat demostrat ja que diferents estudis es porten a fi amb resultats i conclusions que donen a entendre diverses possibles respostes.


La dreta constata el fracàs a Madrid però avança a Múrcia - CATzona\nPerò Aguado també va ser dur amb Vox, que la setmana passada va portar el mateix bloqueig al ple d’investidura de la Comunitat de Múrcia. Els va acusar de forçar una “investidura merament instrumental” i els va advertir que es posava en marxa “el rellotge” per a unes noves eleccions. “S’ha tornat a aliar amb el PSOE i Podem”, va afegir Aguado en relació amb el sentit del vot de l’extrema dreta. Ayuso, per la seva banda, va insistir en el paper de pont dels populars. “No desistiré en la meva obstinació d’unir-los en l’aspecte més important… Ciutadans ha fet dos esforços: un cafè un diumenge i la reunió de dimecres (per dimarts) […] Madrid no pararà per una foto, una roda de premsa o uns gestos desairats”, va reflexionar, i va proposar una taula de negociació a tres. Aguado, amb tot, es va negar a participar en el diàleg perquè considera que dimarts ja va fer tots els esforços.\nL’ambaixador rus a Espanya qualifica de “fantasia” les suposades ingerències russes a Catalunya


Dilluns es farà el 'Ple del Cartipàs' i d'organització institucional i la constitució dels òrgans de govern | Ràdio Pineda\nA la foto: El Consistori en ple, de govern i oposició\nEl proper dilluns dia 8 de juliol hi haurà ple a l'Ajuntament a les 8 del matí. De forma excepcional es fa el ple a aquesta hora. Durant el ple es donarà compte de la constitució de grups municipals i es composarà la Junta de Govern Local. L'alcalde també farà les delegacions de la Junta de Govern Local i nomenarà els tinents/es d'alcalde.\nEl ple també servirà per confeccionar el cartipàs municipal i l'organització institucional municipal executiva, la denominació oficial, dedicacions al càrrec i règim jurídic d'exercici de les delegacions.\nEl ple també aprovarà les periodicitats dels plens municipals, les sessions de Junta de Govern, la Comissió Informativa Directorial i la Comissió Especial de Comptes. També establirà els drets econòmics de la Corporació i assignacions als grups municipals. Es designaran també els representants als Consells Escolars i en organismes externs amb representants legals.\nEls regidors de l'equip de govern acompanyats de l'Alcalde de Pineda, Xavier Amor.


Mussaca – Més que horta\nSin categoría\t| 30/07/2020\nAquesta és una recepta prou elaborada que du el seu temps però val la pena fer-la per què està molt bona.\nPer a que hi haja un ordre i gaudim del procés recomanem preparar-ho tot per fases.\nSi no disposeu de molt de temps podeu fer la primera part una vesprada del dia anterior i l’altra al dia següent. D’aquesta manera els sabors s’intensifiquen i encara està més sabrós.\n3 Albergínies mitjanes / 3 Creïlles mitjanes / 6 Tomaques mitjanes / 6 Carlotes / 1 Pebre roig / Una cuarta de xampinyons / 1 Ceba gran per a la salsa de tomaca / All / Anous / Sàlvia fresca / Timó / Menta o herba-sana / Pebre negre / Safrà de pèl / Oli d’oliva i sal\nLlet d’ametlla / 1 Ou / 1 Ceba menuda / Nou moscada / Pebre negre / Oli i sal\n1. Preparem la salsa de tomaca. Tallem la ceba a trossets i un all. Ho posem a foc mitjà a la paella i quan comence a estar dorada afegirem la tomaca pelada i tallada a trossets. Ho deixarem fregint uns 20′ aproximadament. Li pegarem voltetes de tant en tant i afegirem la menta a trossets.\n2. A altra paella fregirem un pebre roig tallat a tires. Mentre es frig anirem partint la carlota a trossets menuts. Es pot tallar o ratllar segons el gust de cadascú. Quan el pebre està fet es retira i es posa la carlota a la mateixa paella amb unes fulles de sàlvia fresca a trossets. Una vegada està feta es mesclarà amb el pebre i reservem.\n3. En altra paella posem alls a trossets i xampinyons. Cal que es queden daurats i que tota l’aigua s’evapore. Afegim pebre negre i timó.\nJa tenim tot el condumio a punt per a farcir la mussaca.\n4. Al dia següent prepararem les làmines molt fines d’albergínia i creïlla. Amb un rallet d’oli col·locarem a una llanda d’alumini per al forn. Ens interessa es que es queden cuites i flexibles però no torrades, per tant tindrem que vigilar el forn. Aproximadament estarà llest entre 30′ i 40‘ a 160º.\n5. Mentrestant farem la beixamel.\nFregim una ceba menuda a trossets. Abans de posar la farina afegirem la nou moscada, el safrà i el pebre negre. Quan la ceba estiga daurada posarem una cullerada de farina de blat sarraí, ho barrejarem bé per què no queden grumolls i quan estiga ben barrejat anirem afegint la llet d’ametlla a poc a poc per què vaja quallant fins que quede cremosa.\nSempre li pegarem voltes en la mateixa direcció per a que no es talle.\nQuan estiga feta s’haurà de deixar refredar.\n6. Quan estiguen les creïlles i les albergínies prepararem una font per al forn. Posarem un rallet d’oli a la base i col·loque’m la primera capa que serà d’albergínia. Després una capa amb la salsa de tomaca. Després una capa de creïlles. Després una capa de xampinyons. Després el pebre roig i la carlota. I finalment l’última capa d’albergínies.\n7. Batre’m un ou i barrejarem bé amb la beixamel freda.\n8. Posarem el forn a 200º per què es calfe.\n9. Picarem unes 10 anous i espolvorejarem per damunt de la beixamel.\n10. Quan vejam que es dauren les anous ja estarà llesta per menjar.\nA la salsa de tomaca li se pot afegir tonyina o carn picada.


Colau no descarta ara optar a un tercer mandat\nBarcelona. Diumenge, 18 d'octubre de 2020. 09:11\nActualitzat Dimarts, 20 d'octubre de 2020. 17:01\nL’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau (Barcelona en Comú), no ha descartat presentar-se per tercera vegada a les eleccions municipals -previstes per al 2023- i accedir a un nou mandat en cas de victòria, tot i que fins ara sempre havia mantingut que només comptava a exercir com a alcaldessa durant dos mandats.\nSegons declaracions en una entrevista a ‘El País’, Colau ha assegurat que tot i que era favorable a mantenir el poder durant vuit anys, s’ha agafat a la situació “excepcional” per pensar ara a tornar a presentar-se a les eleccions. “Teníem una sèrie de projectes que han costat d’arrencar perquè hem viscut el procés, un atemptat a la Rambla i ara la pandèmia”, ha assegurat, per afegir que “no descarto, si fos necessari, acompanyar un tercer mandat perquè la importància del compromís és que es pugui materialitzar el programa de transformació de Barcelona cap a una ciutat més sostenible, justa, democràtica i líder en innovació social”.\nAmb aquestes declaracions, Colau es retracta del seu posicionament de fa un any, quan havia assegurat que estava “pràcticament segura” que no tornaria a presentar-se a unes eleccions.\nNo desitjava els vots de Manuel Valls\nEn la mateixa entrevista, Colau també ha assegurat que no desitjava els vots de Manuel Valls, que li van permetre desbancar el guanyador de les eleccions municipals del 2019, Ernest Maragall (ERC) però que en tot cas no es penedeix “d'haver defensat legítimament la meva aspiració com a formació política”. “Teníem el dret a aspirar a l'alcaldia perquè el projecte de transformació de Barcelona no sigui una anècdota en els llibres d'història, sinó una constatació que es podia fer política de manera diferent”, ha afegit.\nA més, l’alcaldessa ha negat que ni ella ni el seu partit mai hagin estat “antituristes” sinó que el seu programa de govern era “salvar l’economia de la ciutat, en clar perill per l’excessiva dependència del turisme”, perquè, a parer seu, “no era realista pensar que només fent promoció el turisme seria la gallina dels ous d’or per sempre”.\nFinalment, Colau ha considerat que en l’actual situació, amb la segona onada de la pandèmia, cal que “totes les administracions públiques remem juntes perquè estem en una emergència sanitària”. “La ciutadania no entén quan es posen per davant interessos partidistes o confrontacions com la que està liderant el Govern de Madrid”, ha insistit.\nCentres internament Torra deixa en evidència Colau pel CIE: "Si depèn de vosaltres..." El Nacional\nCoronavirus Colau reclama al Govern més ajuts: "Valorin si els 40 milions són suficients" Laura Cercós\nPolítica La petició de Torra a Colau: un 'stolperstein' de Companys Núria Segura Insa\nBARCELONA Un polèmic assessor de Colau augmenta en un 25% el seu sou en tot just any i mig El Nacional\nFront Marítim Veïns i oposició clamen contra Colau per la venda del Front Marítim Lorena Martín


El Museu de Prehistòria es mobilitza per a donar visibilitat al paper de les dones en la història | Valencia Extra\nEl Museu de Prehistòria es mobilitza per a donar visibilitat al paper de les dones en la història\nLa Biblioteca del Museu celebra el dia 6 una jornada d’edició de la Viquipèdia per incorporar i millorar la presència de biografies de dones arqueòlogues i dels jaciments que elles investiguen\nEl Museu de Prehistòria de València, depenent de l’àrea de Cultura de la Diputació de València, ha organitzat una àmplia varietat d’activitats al voltant del Dia Internacional de La Dona que conviden a reflexionar sobre el paper de les dones en diferents èpoques.\nLa Biblioteca infantil del Museu dedicarà el protagonisme d’aquest mes a la dona. Tots els diumenges, la sala de descans de la primera planta del museu acollirà de 10 a 14 hores el següent cicle d’activitats d’animació lectora: “Hera, Afrodita, Pandora, Helena… més enllà del mite: dones”, el dia 4; “La dama ibèrica, molt més que un pentinat, una dona”, el dia 11; “Ni patrícies, ni plebees, ni esclaves: només dones”, el dia 25.\nEl Museu de Prehistòria durà a terme també dues accions vinculades a la dona i les noves tecnologies amb el títol “Dones i arqueologia”. La primera d’aquestes activitats és una jornada d’edició a la Viquipèdia amb l’objectiu d’incorporar i millorar la presència de biografies de dones dedicades a aquesta ciència, així com dels jaciments que elles investiguen. Es tracta d’una col·laboració que es realitza per segon any consecutiu en la que participen la Biblioteca, el Museo Arqueológico Nacional, la Universitat de València, Wikimedia España i Animal Wikimedia.\nEl “vikiprojecte” d’enguany tindrà lloc a Madrid i València, i en el cas valencià es celebrarà a la Biblioteca del Museu de Prehistòria de València el dimarts 6 de març de 10 a 14 hores. Qualsevol persona interessada en posar a l’abast de tothom estos continguts podrà participar inscrivint-se a la web www.wikimedia.es/arqueologas i podrà portar el seu ordinador o utilitzar algun dels que hi haurà disponibles per a realitzar l’activitat.\nLa segona iniciativa de “Dones i arqueologia” és un vídeo de curta durada elaborat a partir de fotografies de distints arxius fotogràfics que han elaborat conjuntament el Departament de Prehistòria, Arqueologia i Història Antiga, la Unitat d’Igualtat i la Unitat de Cultura Científica i de la Innovació de la Universitat de València amb el suport del Museu de Prehistòria.\nL’objectiu d’aquest vídeo és millorar la visibilitat de les dones arqueòlogues i, alhora, promoure un debat i reflexió sobre el tema a les xarxes socials. El centre utilitzarà els seus comptes de Twitter @muprevalencia– i Facebook –https://www.facebook.com/mupreva/–.\nActivitats per al dia 8 en el Museu de Prehistòria\nLes visites programades per al 8 de març pararan una atenció especial a la visibilitat de les dones en la Prehistòria i en el món antic amb l’activitat “Jo Jane, tu Tarzan” que ha preparat la Unitat de Difusió Didàctica i Exposicions del Museu.\nL’objectiu és que els visitants se n’adonen de com utilitzen els seus esquemes mentals per a interpretar el passat i que coneguen alguns objectes destacats de la nostra prehistòria, del Paleolític, del Neolític i l’Edat del Bronze, així com la forma de vida dels grups humans que empraren eixos objectes.\nD’altra banda, el projecte Relectures, del que forma part el Museu de la Prehistòria i altres cinc museus valencians, dóna una mirada diferent per contribuir a fomentar la igualtat de gènere front a la diversitat.


Cursos Talent humà | Emagister\nProvíncia Madrid 2 Barcelona 2 Alacant 1 València 1\n..., modalitats de contractació i aprendràs estratègies de gestió del talent. Podràs analitzar les necessitats de l'empresa quant a personal i adquiriràs habilitats...\n... el capital humà d'una organització. Per a això, se'l dotarà de les tècniques empresarials pertinents com les habilitats comunicatives, la presa de decisions...\n...Direcció Estratègica de Persones Gestió de les Decisions en Recursos Humans Gestió del Cicle Laboral del Capital Humà Benestar Laboral...\n.... Direcció comercial. Noves Tendències en Màrqueting i Vendes. Gestió del Talent i Comportament Organizacional. Noves Tendències en la Gestió de Persones...\n...PLANIFICACIÓ I ESTRATÈGIA D'ADAPTACIÓ A UN ENTORN COMPETITIU 6. PREVISIÓ, PROSPECTIVA I MÈTODES D'ESCENARIS 7. L'ANÀLISI ESTRATÈGIC 8. L'ESTRATÈGIA I ELS...\n...Cada vegada amb més freqüència les empreses implanten nous models organitzatius basats al seu capital humà com a diferència competitiva. La moderna...\n... internacionals per al sector turístic - 6 Crèdits - Obligatòria Mòdul 2:Gestió del talent i la innovació en contextos globals Gestió del capital intel·lectual...\n... com la tecnologia pot potenciar el talent humà d'una societat econòmica i què significa i com es desenvolupa el mentoring en els directius i alts càrrecs...


Risto Mejide revela la peculiar forma en la qual va conèixer a Laura Escanes - Empordà\nRisto Mejide revela la peculiar forma en la qual va conèixer a Laura Escanes\nA pocs dies del seu enllaç, la parella desgrana la seva història d'amor a l'últim programa de 'Planeta Calleja'\n15·05·17 | 17:49\nRisto Mejide, Laura Escanes i Jesús Calleja\nA dies del seu enllaç matrimonial, Risto Mejide i Laura Escanes han protagonitzat el programa 'Planeta Calleja' del passat diumenge en Quatre. Els espectadors han tingut l'oportunitat de conèixer al publicista, al que li han plogut les males crítiques de 'All You Need Is Love... o No', en un terreny fora del seu control i descobert dels seus sentiments de terror, desconcert i ganes de tirar la tovallola, cosa al que el català no ens té acostumats.\nA més, ha suposat la primera aparició televisiva de la seva promesa, que ha compartit amb el lleonès la seva història d'amor i ha explicat, qüestions de les quals no havia parlat davant les càmeres. Enmig de la naturalesa i amb més ocupants de l'habitual, Jesús va improvisar un 'Chester in love' on Risto va passar d'entrevistador a entrevistat, confessant la seva història d'amor amb Laura i responent a tots els que els han criticat per la seva diferència d'edat.\n“Acabava de deixar-ho amb una noia, i vaig decidir seguir per Instagram a les deu noies més maques que hi havia. Totes tenien un perfil que indicava que eren models i bloggers, excepte Laura, tenia un enllaç als seus textos. Després de llegir-los, li vaig escriure un ‘hola’ per Twitter”, va explicar Risto Mejide.\nA més, el català va recordar el seu pas per ‘Operación Triunfo’ . “Vaig estar a ‘OT’ per carregar-me el programa. Odiava el concurs”, va confessar.\nEl publicista també va aprofitar la seva aventura per revelar que va sofrir assetjament escolar de petit. “En el col·legi els meus companys van pintar en una paret ‘Risto em fot’. L'hi vaig explicar a la meva mare i ella em va donar un retolador i em va dir que escrivís alguna cosa sota. Vaig posar ‘doncs t'aguantes’, va assegurar.\nLa badia de Mossel, un dels llocs del món on més taurons s'albiren, ha estat la destinació final dels dos aventurers. Submergit en l'oceà a l'interior d'una petita gàbia a tan sols uns centímetres dels taurons blancs requereix molta preparació. Sobretot perquè Risto no és un gran apassionat del mitjà aquàtic tal com ha demostrat, encara que per no deixar sola a la seva noia és capaç de qualsevol cosa.\nEl seu viatge per Sud-àfrica va començar a Ciutat del Cap, on es van acostar a la realitat del país africà. En la reserva de Godwana van recórrer un safari entre elefants, rinoceronts, lleons i moltes altres espècies. Per acabar amb el vestit de neoprè posat bussejaran al costat d'una colònia de 6.000 foques, el principal aliment dels taurons..\n1 Territori proposa la creació d'un tercer fil a Portbou per millorar el Corredor Mediterrani\n2 Detenen a Maçanet de la Selva una conductora per conduir borratxa i anar en contradirecció a l'AP-7\n3 Ronald Koeman, destituït com a tècnic del FC Barcelona\n4 El Consell Comarcal fa un nou pas per fer realitat la segona fase del CTR\n5 Les comarques gironines creen 16.900 llocs de treball al tercer trimestre i la taxa d'atur baixa 3 punts fins al 10,8%\nA Girona, Tarragona i Lleida pot ser necessari ressintonitzar els canals de TV3\nPolèmica per l'eliminació d'un fragment del programa 'Bricoheroes' de TV3\n'Crims' de Catalunya Ràdio, el documental 'Eso que tú me das' i l'actriu Vicky Luengo, Premis Ondas 2021\nTV3 obre un karaoke xinès amb misteri les nits de dilluns


» IMATGES DEL MARCAT SOLIDARI 2012 Associació de Veïns del Clot – Camp del Arpa\n13mai12\tIMATGES DEL MARCAT SOLIDARI 2012\nBy avvclot i camp de l'arpa\tCategories: Actes and Federació d'Entitats\tEtiquetes: ILP, Mercat Solidari\nClosed\tAquest any el Mercat Solidari 2012 ha estat tot un exit de participació. El barri del Clot-Camp de l’Arpa s’ha volcat de ple i ha demostrat un cop més la seva solidaritat envers aquells que més ho necessiten. S’han recollit 200 signatures per la ILP (Iniciativa Legislativa Popular) per la dació en pagament de l’habitatge. Molts veïns i veïnes s’han quedat sense pogué signar i s’han compromes a passar per el nostre local del carrer Sibelius, 3 . S’han de recollir 500.000 signatures.


Josep Bort, diputat de Medi Ambient: “La sostenibilitat de les ciutats ha de comptar necessàriament amb la sostenibilitat social de la ciutadania” | Valencia Extra\nEl diputat de Medi Ambient, Josep Bort, ha participat en l’apertura de la VI Jornada de Ciutats Segures, Sostenibles i Intel·ligents que ha acollit la Universitat Politècnica de València\nLa mobilitat i la gestió intel·ligent de recusos com l’aigua i l’energia han estat al centre de la VI jornada sobre Ciutats Segures, Sostenibles i Intel·ligents que organitzen la Universitat Politècnica de València en col·laboració amb el Col·legi Oficial d’Enginyers de Telecomunicacions de la Comunitat Valenciana. El diputat de Medi Ambient, Josep Bort, ha afirmat durant la inauguració de la sessió que “la sostenibilitat de les nostres ciutats també passa necessàriament per considerar la sostenibilitat social dels seus ciutadans i ciutadanes”.\nL’apertura d’aquesta sessió ha estat a càrrec del diputat Josep Bort, del director de Coordinació de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, Eugeni de Manuel, i del professor i coordinador de la jornada, Antonio Reig. Durant la seua intervenció, Josep Bort, ha centrat l’atenció en que “al 2015, quasi tots els països del món signaren els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de l’ONU, que es dirigeixen a la sostenibilitat tant ambiental com social i econòmica”. “Pot haver ciutats intel·ligents quan una part important i creixent dels seus ciutadans no poden menjar el que necessiten, com indiquen les últimes dades?”, ha plantejat el diputat.\n“No podem oblidar que la sostenibilitat no és només ambiental o econòmica, també és social”, ha subratllat Josep Bort. “En aquest sentit, als debats que realitzem al voltant de la tecnologia i dels seus avanços, no es pot perdre de vista que la tecnologia i la seua implantació mai són neutrals”, ha continuat el diputat, “i hem d’afavorir la democràcia des de la tecnologia, perquè aquesta avança ràpida, i els problemes també”.\nEl diputat de Modernització, Iván Martí, ha explicat per la seua banda que “la Diputació desenvolupa un projecte per a l’impuls de les ciutats i les tecnologies intel·ligents a les comarques de València, que hem anomenat ‘territori intel·ligent’”. “L’objectiu fonamental és expandir aquestes ferramentes que fins ara es trobaven a les grans ciutats a qualsevol municipi del nostre territori”, ha indicat Martí.\nLa sisena edició d’aquest encontre sobre sostenibilitat, seguretat i tecnologies intel·ligents a les ciutats ha congregat a diversos especialistes d’empreses, associacions i institucions a la Ciutat Politècnica de la Innovació. El programa de la sessió ha inclòs quatre conferències al voltant d’aspectes com la gestió intel·ligent de l’aigua o la mobilitat elèctrica i l’autoconsum, i tres taules rodones en que s’ha debatut sobre la digitalització de l’energia, la mobilitat a les ciutats intel·ligents i la qualitat de vida en edificis i ciutats.


Empleo Soldador/a - SCRAFT INDUSTRIE\nSe busca un / a soldador / a con experiencia en Tig inox, todos diametros y todas posiciones\nSoldador Tig experiencia en obras, en tipo de tubo inox y acero\nESPANYOLMITJÀMITJÀ CATALÀCAPCAP FRANCÈSMITJÀMITJÀ\nSOLDADOR/A CAIXES CAMIONS\nDetalls del procés Descripció Des de Marlex, busquem per a un important client un a SOLDADOR A per a el manteniment de les caixes dels camions de la flota. Categoria Fabricació...\nDetalls del procés Descripció Se busca un a soldador a con experiencia en Tig inox, todos diametros y... Ofertes per a persones amb discapacitats. Detall de les funcions del treball Soldador Tig experiencia en...\nOperari/ a soldador/a\nDepuradoras Totagua, SL\nDetalls del procés Descripció Operari a amb nocions de automatització i muntatge industrial Categoria Fabricació electromecànica, muntatges i manteniments. Subcategoria Muntatge i ...\nSoldador TIG polivalente MAR21-006\nOperari/a electrònic/a amb nocions de programació\nInstal lar, ajustar, reparar o substituir peces, components i sistemes electrònics, utilitzant eines o soldadors. Mantenir registres dels treballs de reparació i manteniment. Requisits...\nExperiència(mesos) 0. Nombre de llocs ofertats 1. Ofertes per a persones amb discapacitats. Detall de les funcions del treball Tiene que saber preparar los tubos para el soldador. medir...\nExperiència(mesos) 12. Nombre de llocs ofertats 1. Ofertes per a persones amb discapacitats. Detall de les funcions del treball Realitzar tasques de paleteria, ajudant de soldador, obra...


El grup municipal d’ERC-Avancem inicia una campanya informativa per la ciutat Lleida - Lleida\nEl grup municipal d’ERC-Avancem inicia una campanya informativa per la ciutat Lleida\nEl grup municipal d’Esquerra Republicana de Catalunya-Avancem a la Paeria inicia una campanya informativa per la ciutat de Lleida. Els republicans instal·laran cada quinze dies, els dimecres a la tarda, en un indret estratègic de la ciutat, una carpa on recolliran les propostes que la gent els vulgui transmetre i els explicaran els projectes que el grup municipal té pel barri i per la ciutat.\nCarles Vega, regidor d’ERC-Avancem a la Paeria, explica que amb aquesta nova campanya informativa, el grup municipal vol conèixer les preocupacions reals de cada barri, per estudiar-les i poder dissenyar un programa més adaptat a les seves necessitats. “Hi haurà un targetó amb dues preguntes, què vols i què no vols, tan pel barri com per la ciutat de Lleida. També aprofitarem per reunir-nos amb els comerços, associacions, clubs esportius i veïns del barri per extreure una radiografia més complerta de les necessitats reals del barri”, apunta el regidor.\nEl grup municipal aprofitarà també la visita al barri per donar a conèixer les seves propostes per la ciutat. “Donarem uns fulls informatius en els quals es podran llegir les propostes més detallades que ERC-Avancem hem elaborat per a cada barrí i per la ciutat de Lleida”, descriu Vega.


Butlletí electrònic de l'ANC: La Segarra per la Independència\nCervera dóna el tret de sortida a l’assemblea la Segarra per la Independència\nEl 28 d’octubre un centenar de persones es reuniren a la sala F.Buireu de Cervera en la presentació de l’assemblea la Segarra per la Independència. El Paer en Cap de Cervera, en Ramon Royes, donà la benvinguda a l’acte, seguida pels parlaments d’en Jaume Terribas i en Jordi Murgó, membres del consell de l’ANC en constitució, i de la conferència d’en Ricard Garreta, de la Fundació Catalunya Estat, que va exposar les xifres de l’espoli fiscal que Catalunya pateix des de l’estat Espanyol.\nAl mateix acte es varen signar els estatuts i foren designats els càrrecs dirigents de l’entitat la Segarra per la Independència, essent elegits en Jaume Moya, coordinador, n’Albert Turull, secretari, i en Gabriel Farrando, tresorer. Les vocalies foren per na Rosa Mas, en Ton Mora, n’Eva Bonet i en Jaume Vilà.\nL’assemblea segarrenca té com a full de ruta fins al març de 2012 desenvolupar una programació de xerrades, conferències i col·loquis i es difondran documentals i estudis d’experts que posin de manifest la necessitat urgent de Catalunya d’assolir la condició d’Estat sobirà. La mobilització i conscienciació orientades a assolir una majoria social sòlida partidària de l’autodeterminació de Catalunya i fomentar la participació en l’ANC.


Joan Pineda a la Filmoteca Joan Pineda 5.0/5 (2 opinions) Joan Pineda es va formar al Conservatori Superior de Música de Barcelona. La seva afició pel cinema va portar-lo, per un seguit de circumstàncies, a treballar com a pianista de cinema, improvisant la banda sonora durant la projecció de la pelÀlícula.\nJoan Pineda ha posat música a grans clàssics del cine. El fantasma de l’òpera (1925), Nosferatu (1922) o La lletra escarlata (1927) són només algunes de les pelÀlícules que es donen cita en aquest disc doble amb la música de Joan Pineda per a la gran pantalla. > Vull comprar aquest article (des de 18,09 €)> Més informació sobre aquest producte > Veure més sobre Joan Pineda\nOpinió d'altres usuaris La crítica diuJosé Prieto Marugán, OPUS MÚSICA"Es éste un disco interesante y curioso y al que podríamos asignar un cierto carácter de documento, pues contiene música expresamente escrita para acompañar la proyección de un buen puñado de películas mudas [...] Disco recomendable en especial para los amantes del cine,"David Rodríguez Cerdán, DIVERDI"...su música, consonante y diatónica, tajantemente melódica, incorpora notas azules (La Rambla, Amanecer), pulsos del pop (Los buitres del mar) o acentos mediterráneos (Alma torturada) que vienen a emparentarle con las maneras ligeras y diegéticas de un Rota, un García Abril o un Piovani..."No hi ha cap opinió, sigues el primer en fer-ho!\nIniciPublicacionsDiscosJoan Pineda a la Filmoteca


Llibres, i punt!: Sant Jordi 2017\nPer aquestes dates tothom, a les xarxes i als blogs, recomana llibres. La gran bogeria de Sant Jordi, que el món sembla que s'hagi d'estar acabant. M'encantaria que una desena part de la gent que parla de llibres aquests dies en llegís també durant la resta de l'any.\nAmb el temps m'he adonat que això de recomanar llibres és molt pretensiós i erroni. Qui sóc jo per recomanar llibres? I com puc pensar que puc llançar a la xarxa una recomanació que servirà per totes aquelles persones que ho puguin llegir? No, no vull enganyar a ningú. Per això quan recomano ho faig de manera personal, o acotant a quina gent pot agradar o a qui no. Com a exemple, la darrera ressenya. Un llibre de Murakami que parla del seu procés d'escriptura. No puc dir 'llegiu-lo, és súper interessant, una passada com pensa aquest home, i us servirà a tots per saber com s'escriu una novel·la. Ah, i com no, exquisida edició d'Empúries!'. No, tot mentida. Bé, l'edició està prou bé, la veritat. Sé que en Macip o en Pons me'l fotrien pel cap. En canvi a la Carme és probable que li agradi força, i en Mac gaudirà en diverses parts.\nAmb aquestes premisses, i tenint en compte que Sant Jordi és festa major, o millor dit, barra lliure, l'excusa perfecta per omplir el rebost (com si calgués excusa, i com si calgués omplir-lo), vull compartir les meves sis adquisicions d'aquesta data tan assenyalada, que passen a la llista de pendents. De moment, no és descartable que n'acabi caient algun altres... Són aquests:\nVida familiar (Jenn Díaz): jove escriptora que s'ha passat al català recentment, i que tothom diu que és molt bona. Provem-ho. Ha estat el llibre que jo he regalat.\nAnatomia de les distàncies curtes (Marta Orriols): d'aquells llibres que t'atreuen, i que a més va avalat pel segell que l'edita, Periscopi és solvència contrastada.\nCoses aparentment intranscendents (Pere Calders): recull nou del geni del relat curt, amb il·lustracions d'Agustín Comotto. Una edició preciosa que ha vingut a casa per sorpresa (agradable).\nL'imperi dels lleons (Sebastià Benassar): El regal que m'han fet, amb por als ulls, perquè regalar-me llibres a mi és una loteria. Bennasar és apostar una mica a cavall guanyador, però veurem.\nFrankie Addams (Carson McCullers): Per voluntat de descobrir escriptores que desconeixia, i avalat pel bon criteri editorial de l'Eugènia Broggi de L'Altra.\nKruso (Lutz Seiler): El llibreter ens ha dit que era bo, que era molt bo, que era molt, molt bo. I l'hem cregut. Personalment, el desconeixia completament.\nTots en català, tots amb algun motiu, però sóc incapaç de recomanar cap d'ells a ningú, és clar, encara no els he llegit. De moment, content amb la compra, se'm fa la boca aigua, però el temps i les lectures decidiran quants encerts hem tingut. I vosaltres què, eh? No em feu recomanacions a l'aire, digueu-me només amb què us heu firat o us firareu. M'encantarà saber amb què heu omplert el rebost.\nEscriu en XeXu a les 18:08\njomateixa 23 d’abril de 2017 a les 10:06\nUn ja l'he llegit, a veure què en penses.\nM'he guardat la foto perquè avui no tinc temps d'anotar :DD\nMcAbeu 24 d’abril de 2017 a les 9:42\nJo també sóc dels que no espero a Sant Jordi quan em vull comprar un llibre però que per Sant Jordi sempre en cau algun. Enguany, el "meu llibre de Sant Jordi" ha estat l'últim recull de relats de Jaume Cabré, "Quan arriba la penombra".\nPel que fa als de la teva llista no n'he llegit cap, ja ens diràs si valen la pena.\nBé, el de Calders ja t'ho puc dir jo que val molt la pena perquè segurament els contes que conté si que els he llegit en altres edicions. De fet, respecte a aquest llibre et vull demanar un favor però ja t'ho dic per mail.\nPons 24 d’abril de 2017 a les 13:41\nQue consti que jo parlo de llibres durant tot l’any, bé, en la mesura que el meu ritme lector m’ho permet, a més que són llibres que jo puc anar recomanant però que ningú fa cas del què jo llegeixo. Per seguir amb el tema t’avanço que dimecres i el següent dilluns toca post de llibres, si no es que per algun motiu acabo movent els CT, tot podria ser, i també et dic que cap dels dos serà una recomanació.\njomateixa 24 d’abril de 2017 a les 14:27\nHan caigut l'Anatomia de les distàncies curtes, Mientres mueres, i un d'una lleidatana, Petits crims familiars i altres microrelats.\na part dels de les meves filles, i un infantil per regalar.\nBotika 24 d’abril de 2017 a les 21:13\nCap d'aquest ha caigut ara, però segur que ho farà aviat, em crida l'atenció Anatomia de les distàncies curtes i Frankie Addams.\nXeXu 26 d’abril de 2017 a les 19:40\nMoltes gràcies a tots per explicar què heu comprat o heu rebut per Sant Jordi, encara que sou una mica anàrquics i no em feu cas, hahaha.\nJomateixa, quan dius que un ja l'has llegit et refereixes al de la Marta Orriols, que després dius que ha caigut per Sant Jordi, o un altre? Ah, deu ser el del Bennasar, oi? A aquest encara li queda força, perquè fa poc que he llegit un llibre seu. Però el de la Marta ja l'he començat, i de moment prou bé. Els altres que comentes no els coneixia.\nMcAbeu, Cabré és una assignatura pendent que tinc, però una recomanació molt entusiasta que em van fer el mateix dia de Sant Jordi m'ha fet pensar que ja seria hora de llegir alguna cosa d'ell. Probablement no començaré per aquest nou, i tiraré per algun altre dels seus grans títols, però no pot ser que no hagi llegit encara aquest autor, almenys les seves obres per a adults. I pel que fa a Calders ja n'hem parlat, segur que has llegit tots els relats d'aquest recull en altres reculls previs, i jo una bona colla. De fet, en aquest indica de quin volum es van treure. Però l'edició és francament bonica.\nPons, en aquest blog també es parla tot l'any de llibres, és clar, en la mesura que el temps per llegir ho permet. Sí que és cert que jo llegeixo llibres una mica més comercials que tu... És difícil fer-te cas, les temàtiques que t'agraden, la majoria, per mi ja són aigua passada. Ja estem a dimecres i he vist que tens ressenya, però encara no he pogut llegir el post i comentar-lo, després passaré.\nBotika, de moment el primer dels dos et diré que no està malament, després d'una cinquantena de pàgines. Són relats molt quotidians, però força ben escrits. El segon, en una temporada, ja veurem què.\n網路校園美女寫真 14 de desembre de 2018 a les 1:11