Srbija nespremna dočekuje klimatske promjene | Srbija | Al Jazeera Balkans\nI pored veće prosječne temperature, češćih suša, toplotnih valova i oluja sa jakim kišama, sistemske mjere za prilagođavanje vremenskim prilikama se još ne provode.\nOčekuje se da će pod uticajem klimatskih promjena veliki broj manjih rijeka često presušivati tokom ljetne sezoneEPA - Ilustracija\nDok se na mobilnim telefonima građana Srbije gotovo svakodnevno smenjuju upozorenja o nailasku talasa vrućina sa informacijama o pojavi oluja sa velikim količinama padavina, a mediji računaju štetu od suša i poplava, aktivnosti Vlade Srbije ne ukazuju da postoji velika zabrinutost niti užurbane pripreme za odbranu i ublažavanje posledica najavljenih klimatskih promena, od koji su neke već vidljive i u ovoj balkanskoj državi.\n“Temperatura na teritoriji Srbije u proseku je već porasla za jedan i po stepen Celzijusa u odnosu na srednju klimatsku vrednost druge polovine 20. veka. Poslednjih sedam godina je rekordno najtoplijih sedam godina, koje su u proseku čak oko dva stepena toplije od nekadašnje klime. Ekstremni toplotni talasi, koji su se javljali u proseku jednom u deset godina, tokom poslednje decenije javljaju se u proseku dva puta tokom jedne godine, što je već dostiglo prognozirana očekivanja za naredni period”, kaže za Al Jazeeru dr Ana Vuković, docentkinja na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu.\nI suše su već postale učestalije nego ranije, kaže dr Vladimir Đurđević iz Instituta za meteorologiju u Beogradu. Prema njegovim rečima, u slučaju neuspeha Pariskog sporazuma, Srbija bi mogla da se nađe u situaciji da osam od deset godina budu sušne poput 2012., kada je poljoprivredna proizvodnja bila manja za čak 50 odsto. “Primera radi, sredinom 20. veka, takva suša je bila očekivana jednom u deset godina”, podseća.\nVeća prosečna temperatura vazduha, više toplotnih talasa u toku godine i veći broj dana u toku godine sa ekstremno visokim temperaturama, češći i duži sušni periodi, više dana u godini sa jakim kišama i olujama, smanjenje broja mraznih i ledenih dana i snežnog pokrivača, veći rizik od šumskih požara, samo su neke od klimatskih promena koje očekuju Srbiju u 21. veku.\nDva scenarija do kraja stoljeća\nPrema rečima dr Vladimira Đurđevića postoje dva scenarija do kraja veka. “Prvi je da se države potpisnice Pariskog sporazuma pridržavaju njegovih odredbi i da smanje korišćenje fosilnih goriva, a drugi da nastave i dalje da ih troše sadašnjim tempom. U prvom slučaju do 2050-2060. godine imali bismo zagrevanje za još jedan stepen i određene promene klime, a u drugom, gorem scenariju, do kraja veka bi se planeta, pa i Srbija, zagrejala za četiri do pet stepeni i to bi značilo drastičnije promene vremenskih prilika”, objašnjava Đurđević i dodaje da sve države, pa i Srbija treba da razmišljaju o tome kako da se prilagode tim promenama.\nA na pitanje da li Srbija već ima spreman neki plan i da li već primenjuje neke sistemske mere za ublažavanje posledica klimatskih promena, Đurđević kaže da u okviru izveštaja koji je Srbija dužna da podnosi Ujedinjenim nacijama postoji spisak mera za ključne sektore – poljoprivredu, šumarstvo, vodne resurse, biodiverzitet.\n“I ti predlozi su zapravo mere prilagođavanja. Ali njihova implementacija nije nešto na šta se puno obraćala pažnja do sada. To pokazuje da je svima jasno da nešto treba da se radi, ali niko nije spreman da preduzme konkretne mere. Najbolji primer je možda izgradnja bedema od poplava. Kad se desi poplava i sruši bedem, onda se obično to popravlja i vraća u pređašnje stanje, što nije dovoljno, imajući u vidu da će u narednom periodu biti još većih kiša i veći protok u rekama. Bedeme treba praviti u odnosu na potencijalni rizik u budućnosti, a ne na osnovu dosadašnjeg iskustva u poslednjih 100 godina”, kaže Đurđević.\nŠteta u Srbiji od katastrofalnih poplava 2014. godine procijenjena je na milijardu i po eura\nU Ministarstvu za zaštitu životne sredine upoznati su sa potencijalnim scenarijima u budućnosti, ali čini se da nisu daleko odmakli u pripremama za njih. Kako navode u odgovoru na pitanja Al Jazeere, uz podršku Evropske Komisije i u saradnji sa svim relevantnim zainteresovanim stranama, pripremaju prvu nacionalnu Strategiju niskougljeničnog razvoja sa akcionim planom.\n“U skladu sa zahtevima Sporazuma iz Pariza, Strategija niskougljeničnog razvoja će identifikovati prioritetne mere smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte do 2030 i 2050. godine u relevantnim sektorima (energetika, poljoprivreda, industrija, upravljanje otpadom, saobraćaj, šumarstvo itd.), nadležne institucije za sprovođenje određenih mera, vremenski okvir sprovođenja i ukupne potrebne finansijske resurse čime će stvoriti uslove za povećanje privredne konkurentnosti u skladu sa zahtevima evropskog tržišta”, navode u ovom ministarstvu, dodajući da se završetak strategije očekuje “u predstojećem periodu”.\nŠtete od suša i poplava milijarde eura\nPrevedeno i kraće rečeno, Srbija još nije ni osmislila kako će se boriti protiv klimatskih promena, niti se zna kada bi to mogla da učini. Ako se ima u vidu da je šteta od pomenute suše 2012. godine procenjena na dve milijarde dolara, a šteta od katastrofalnih poplava 2014. godine na milijardu i po evra, postaje jasnije koja je cena ovako ležernog pristupa potencijalno jednom od najvećih problema u ovom veku.\n“Prilagođavanje klimatskim promenama zahteva široki front i saradnju velikog broja institucija. Da svako prepozna probleme u svom sektoru i da zajednički rade na njihovom rešavanju. U Srbiji još uvek nije prepoznato da su klimatske promene činjenica koja treba da bude deo svakodnevnog posla ministarstava, agencija i drugih institucija”, kaže Vladimir Đurđević.\nAko Pariski sporazum ne uspe, u Srbiji bi osam od deset godina mogle biti sušne poput 2012., kada je poljoprivredna proizvodnja bila manja za čak 50 posto.\nNe treba isključiti ni mogućnost da se u narednim decenijama, ukoliko se korišćenje vodnih resursa nastavi kao i do sada, u pojedinim delovima Srbije pojavi problem nestašice vode za piće.\nTo potvrđuje i dr Ana Vuković, koja navodi da je uočeno smanjenje nivoa podzemnih voda iz kojih se Srbija dominantno snabdeva, objašnjavajući da je to posledica dužih suvljih perioda, ali i neracionalnog korišćenja vodnih resusrsa.\n“Smanjenje protoka u rekama tokom sušnih perioda je sve drastičnije i pod opterećenjem klimatskih promena očekuje se da će veliki broj manjih reka često presušivati tokom letnje sezone. Sa druge strane, javljaće se i veći broj poplava, koje takođe utiču na kvalitet pijeće vode. U budućnosti, tokom druge polovine 21.veka, očekuje se porast trenda smanjenja obnavljanja podzemnih voda, što alarmira na hitnu potrebu za rasterećenje ovog resursa i obezbeđivanje navodnjavanja na drugi način, od kojih je dobar primer sakupljanje kišnice”, kaže Vuković i upozorava da nesprovođenje mera za racionalno korišćenje vode u skorijoj budućnosti može dovesti do nepovratnog problema nestašice pijaće vode najpre u centralnim i južnim predelima Srbije.\nSrbija među prvima objavila nameravani doprinos smanjenju gasova\nU Ministarstvu za zaštitu životne sredine Srbije za Al Jazeeru navode da je uoči usvajanja Sporazuma iz Pariza, Srbija 2015. godine, prva u regionu i među prvih deset zemalja na svetu, podnela svoje „Nameravane nacionalno utvrđene doprinose smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte“ kojima se predviđa smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte od 9.8 odsto do 2030. u odnosu na nivo iz 1990. godine. “Nameravani nacionalno utvrđeni doprinosi (NDCs) obuhvataju sve sektore privrede u kojima dolazi do emisija gasova sa efektom staklene bašte, a posebno je uključen i deo prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove”, kažu u ovom ministarstvu, ne dajući ipak konkretan odgovor na pitanje da li se u Srbiji već primenjuju neke mere za ublažavanje posledica klimatskih promena i koje.\nU Srbiji se, uz podršku Progarama Ujedinjenih nacija za razvoj, sprovodi i projekat podrške iznalaženja inovativnih rešenja za borbu protiv klimatskih promena na nivou lokalnih samouprava, sa ciljem da se identifikuju i podrže različita softverska, tehničko-tehnološka rešenja i poslovne ideje koje lokalne samouprave mogu da primene u cilju obezbeđivanja javnih usluga koje su “otporne na klimatske promene”, poput: obezbeđivanja energije iz obnovljivih izvora, razvoja “pametnih elektro mreža”, unapređenja reciklaže i pretvaranja otpada u energiju, efikasnog javnog osvetljenja, optimiziranja javnog saobraćaja i povećanja korišćenja nemotorizovanih vidova prevoza, uvođenje automatizovanih sistema za osvetljenje, grejanje i rashlađivanje, energetsku efikasnost javnih zgrada i domaćinstava i slično.\nDr Ana Vuković dodaje da su i u poljoprivrednoj proizvodnji uočeni mnogobrojni negativni uticaji klimatskih promena, kao što su oštećenja od prolećnog mraza zbog ranijeg početka perioda vegetacije, javljanje ožegotina na plodovima usled visokih temperatura, isušivanje biljaka zbog ekstremnih padavina praćenih toplotnim talasima, gubljenje na kvalitetu prinosa zbog ranijeg sazrevanja usled znatno toplijih uslova, oštećenja od grada i olujnih vetrova i drugi.\nOčekuju su veći gubici u poljoprivredi\nPrema njenim rečima, zbog predviđanog daljeg porasta temperature i ekstremnih događaja mogu se očekivati učestaliji i povećani gubici u poljoprivrednoj proizvodnji.\n“Neizbežno je da se sprovedu mere adaptacije na klimatske promene što pre, da bi se smanjili veliki finansijski gubici. Neke od osnovnih mera adaptacije podrazumevaju prolagođavanje vremena i načina sadnje, selekcija vrsti i sorti prema podneblju i klimatskim uslovima, zasenjivanje, a ujedno i zaštita od grada”, kaže Vuković i naglašava da je prilagođavanje poljoprivredne proizvodnje klimatskim promenama kompleksan problem, koji zahteva detaljan pristup u određivanju mera za adaptaciju svake vrste i uzimanje u obzir stočarske proizvodnje.\nU nedostatku sistemskih mera, poljoprivrednici u Srbiji se odlučuju da samostalno primenjuju neke mere, prilagođavajući se novim okolnostima. “Na primer, neko ko gaji voće, vidi da su suše češće, pa ulaže u sisteme za navodnjavanje ili iskopa još jedan bunar”, objašnjava Vladimir Đurđević i napominje da i prilikom pravljenja sistema za navodnjavanje treba voditi računa o tome da je sasvim izvesno da će u budućnosti doći i do smanjenja vodnih resursa na nekim područjima.\nIako se vlasti hvale da ulažu u sisteme za navodnjavanje, oni još uvek pokrivaju manje od tri odsto obradivih površina. Pitanje je i koliko su postojeći sistemi prilagođeni klimatskim uslovima koji očekuju Srbiju, odnosno da li se više oslanjaju na podzemne i rečne vode, kojih će u narednom periodu biti manje ili na prikupljanje kišnice prilikom obilnih padavina.\nSistemi za navodnjavanje u Srbiji pokrivaju manje od tri posto obradivih površina\nĐurđević navodi da mnogi poljoprivrednici nisu ni svesni nastupajućih klimatskih promena, ali se već prilagođavaju izmenjenim vremenskim uslovima, pa tako menjaju poljoprivredne kulture i sorte koje gaje, uvode otpornije sorte, dodatno povećavaju otpornost biljaka preko sheme đubrenja, povećavaju obim ozimih useva i slično.\nIako Srbija, prema njegovim rečima, kasni sa pripremama za adaptaciju na klimatske promene, nije jedina. Mnoge zemlje, kako u regionu, tako i u Evropi, nisu, kaže, daleko odmakle po tom pitanju, ali neke od najrazvijenijih rade na prilagođavanju već gotovo desetak godina i njihova iskustva bi trebalo koristiti i nastojati da se ne zaostaje previše za njima.\n“Potrebno je vreme za prilagođavanje, da se neke mere isprobaju u praksi, pa da se urade studije njihovih efekata, a zatim i korekcija ako je potrebno. Taj proces obično traje između pet i deset godina, a u Srbiji još nije ni počeo”, zaključuje Đurđević.\nUkoliko se s tim bude odugovlačilo, ne treba isključiti mogućnost da sredinom veka Srbija od izvoznika poljoprivrednih proizvoda pređe u uvoznike.\nRekordni toplotni val donio požare na Aljasci\nDesničarski Pokret 'Rechts in Verzet' je putem društvene mreže preuzeo odgovornost za incident...


Kredit za kupovinu stana - D E D A B O R\nHome Cu te linkujem... Kredit za kupovinu stana\nVladimir Stankovic 29/04/2011 05/05/2011 Cu te linkujem..., Izlog\nOvih dana sam imao odlično društvo i sasvim sigurno interesantne razgovore.\nOno što bih povezao u jednu priču je neka moja matematika koja mi se nametnula kao logično rešenje.\nElem, prvo sam na poslu razgovarao sa kolegom čiji sin studira u Novom Sadu, a kome on mesečno dotira minimum 45 000 RDS za osnovne potrebe. Par dana posle toga, došao mi je bivši učenik koji je upravo diplomirao na ETF-u u Beogradu i tu popričamo o mnogim stvarima, izmedju ostalog i oko uslova u kojima je studirao i kao neki zaključak, on kaže: “Ćale mi se satire od posla da bi mi platio stanarinu, žao mi ga više…”\nZatim su mi u gostima bili FirsnameLastname, njen suprug i predivna ćera Maša. Oni žive u Beogradu i već neko vreme planiraju kupovinu stana jer žive kao podstanari.\nJuče sam u Beogradu razgovarao sa Torbicom i, izmedju ostalog, pohvalio sam kompletnu akciju promocije AIK banke i njihovog kreditiranja stambenih kredita.\nDanas, u jednom kafiću kafenišem sa školskim drugom čiji stariji sin treba sledeće godine da upiše fakultet u Beogradu. Već sada me startovao za neki stan, zato što zna da poznajem puno ljudi, pa bi eto išao na neku siguricu, a ne da luta i da traži stan preko nepoznatih ljudi.\nI tu meni proradi lampica, uzmem jedan papir i olovku i krenem da nabrajam i popisujem sve što mora da plati neko ko je podstanar. Pa saberem minimum 5 godina stanovanja u Beogradu ili Nišu, pa mi padne na pamet da se najveći broj mladih ljudi nikada ne vrati nazad u Bor, a ni mladi iz drugih mesta u Srbiji u svoj rodni grad… i ela:\n-prostom matematikom sam došao do zaključka da je bolje da sada uzmemo kredit na 20 godina i da kupimo stan u Beogradu, da deca imaju gde da nam stanuju dok budu studirali, da imaju gde da stanuju ako ostanu tamo, ako se zaposle tamo, ako budu vezani za Beograd posle studija, bez obzira da li ga završe ili ne.\nFora je da, ako se vrate nazad ili odluče da odu iz Srbije, stan može da se iznajmi i da se za te novce otplaćuje rata stambenog kredita.\nZa iste novce koje bi dali za stanarinu u zakupu stana, mogli bi da otplaćujemo rate za stambeni kredit.\nOstali troškovi se podrazumevaju.\nMoj drug kaže da mi je ideja super i da će već ovih dana da se raspita oko uslova koje banke nude kada su stambeni krediti u pitanju i da će svakako krenuti od AIK banke koju sam mu preporučio.\nZašto baš AIK banka?\nZatvorio sam sve kartice koje sam imao kod drugih banaka i sada sam klijen samo AIK banke. Jako sam zadovoljan, a nekako mi je još draža zato što znam da ih Torbica promoviše na netu.\nPride imaju i akciju oko stambenih kredita.\nProverite svoju matematiku i počnite sa planiranjem nekih detalja na vreme i pre vremena. Što ranije to bolje, zar ne?\nInteresuje me vaše mišljenje, bez obzira da li ćete ikada ući u ovakve aranžmane, da li imate ili nemate. Ovde nije reč o trenutnoj situaciji, o politici koje banke forsiraju, o politici u Srbiji i ekonomskoj situaciji, ovde je reč o tome šta je racionalno i šta ostaje iza nas… Šta možemo našoj deci da ostavimo?\nLjubav, muzika i malo kredita za generacije iza nas, lol…\n05.05.2011.-edit: obavezno pročitajte tekst “iz prve ruke” kod Ivana Ćosića- Slaganje kockica\nShare the post "Kredit za kupovinu stana"\nAIK Banka, AIK Krediti, Beograd, stan, Zoran Torbica. Bookmark.\nPa to je cista racunica, bolje otplacivati svoj stan nego izgubiti pola stana u otplacivanju dok se deca skoluju…u Srbiji se studira min. deset godina. Deda si uz’o kredit? 🙂\nima jedna zackoljica: dosta studenata zajednicki iznajmljuje stan i troskovi su nizi (recimo, 100-150e za stanarinu)\n29/04/2011 at 20:25\nDeda, ja već godinama razmišljam o tome, ali je problem što ne mogu da nađem takav kredit gde bi mi odgovarala rata, odnosno, stanarina koju plaćam je bar 50€ manja od rate koju bi plaćala… Tako da je status još uvek – podstanar 😉\nHvala za komentar. Nisam uzeo jer moram prvo da odplatim trenutni za auto…Jos nepune tri godine! UH 😛 😀\nDobro je razmisljanje. ALi, ako ti studenti budu cimeri mom detetu u mom stanu, racunica je jos laksa i manja za moj budjet, zar ne?\nKod tebe je fora i problem jer si sama pa ti je svaka rata velika. Onog trenutka kada svoje troskove budes delila sa nekim ( voljenim 😛 ) , sasvim lagano ces imati mogusnost otplate svake rate pa i 50% vece od tvojih trenutnih mogucnosti…\nIma tu još stvari… Za uzimanje stana na kredit treba dati keša za učešće i svu prateću administraciju, pa treba keša da se stan opremi (ako se kupuje nov ili nenamešten)… to je ipak pozamašna svota novca, čak ide toliko daleko da ljudi prvo uzmu keš kredit na godinu-dve-tri za te namene, pa kad njega otplate dižu kredit za stan.\nJa se slažem da je bolje otplaćivati svoj stan nego živeti kao podstanar i otplaćivati tuđi, ali nekad to jednostavno nije realno.\nPogotovo ako je neko prijavljen ma manju platu nego što zapravo primi, ili stvarno i zarađuje malo, ili ima još neki kredit (ko me ter’o da kupujem auto :D), onda kreditna sposobnost drastično opada, a za iole pristojan stan je potrebno mnogo novca. Da ne pričam što je kvadrat u Beogradu nerealno skup, u Nišu (verujem i Novom Sadu) je situacija drugačija. I nije mali korak zarobiti se dugovima na 20-25 godina.\nTako da nekad nemaš izbora, ali svakako podržavam to da je bolje ako neko ima mogućnosti, i ja sam dosta razmišljao o tome i to ću i uraditi čim se steknu uslovi, ako se ne odselim odavde do tad 🙂\n30/04/2011 at 03:08\nIskreno Deda, reci jel ovo sponzorisani clanak?\nPosto realno ima smisla uzimati kredit za stan, ALI, sa ovim kamatnim stopama, gde na 100K evra trebas da za period kredita od 30god da vratish 220K evra? Gde banka moze da promeni kamatnu stopu kako im se digne. Gde te banka navlaci da uzmesh kredit sa grejs periodom od 12 meseci, a za to vreme ti obracunavaju kamatu na ceo iznos?!?\nUz ovakve uslove, realno je bolje da tu istu banku opljackas, nego da oni pljackaju tebe.\n30/04/2011 at 04:49\nprvo da poželim i vama i detetu srećan boravak bilo gde da se upiše :).\nDrugo, kupiti stan smatram nekom vrednočću koja ima smisao – još uvek viđam one oglase: menjam garosnjeru za dobar auto, to mi je sasvim nebulozno.\nA sad što se tiče kredita, ja već rekoh da nemam kreditnu karticu i iz kojih razloga, a kredit za stan je posebna priča.\nNe znam kako je sada, ali u nekom svojim ranijim rapitivanjima (do 2008.) sam ja bila za banku – golja :).\nMislim, moja osnovica jeste tolika da mogu da uzmem kredit, ali nas paušalce su oni videli maltene kao ljude bez primanja.\nNačelno, kako ja vidim stvari, što se tiče banke – ja mogu najlakše da uzmem kredit po osnovu garancije ostalim nekretninama, što ne bi bio problem.\nMislim, i kao pravno i kao fizičko lice, ja ne mogu naći žiranta ni da mu dam pola stana :), ali to je posebna priča. Nema ko, jednostavno.\nMoji prijatelji ili nemaju toliko para (sada), ili već imaju kredit.\nJoš jedan problem, osim onog koji je Miloš Ranđelović rekao je – nepredvidiv (i neuračunljiv 🙂 ) skok rate za stan.\nJa imam vrlo drage prijatelje koji su uzeli kredit za stan, sad hoće da se poubijaju, iz sledećeg razloga.\nLjudi su pismeni, pametni, dugo bili podstanari.\nOnda su pitali, gledali, računali, mislili, i maksimalno trezveno uzeli kredit koji je tada (pre bar 4 godine, ne sećam se tačno) bio za njihove uslove najpovoljniji.\nImali su sigurno 1/4 para za učešće, stan je od oko 55-60 kvm, na sred urbanog dela Novog Sada.\nU međuvremenu se izdogađalo sledeće: muž je ostao bez posla. Kao jako sposoban i vredan inženjer, on je nastavio da radi šta ume i šta stigne, i uspeva da zaradi kojekako, ali je jako teško i sve teže.\nŽena je učiteljica – ovo je deo za Neđu :). Ona je iskusan učitelj, međutim – nije prosveta baš tako siguran posao kako Neđo misli.\nKod te moje drugarice je itekako bilo previranja u kolektivu, po političkoj i svakoj drugoj liniji, a čak se jednom desilo da im direktorka kaže (jer je bilo viška učiteljica) da ONE SAME među sobom odluče koja je višak… Dalje šta čovek da kaže.\nDeda će bolje reći nego ja, ali stojim iza toga da prosvetar MOŽE itekako da dobije otkaz, ja viđala.\nElem, njihovo starije dete je počelo da studira – ali na samofinansiranju. Još stotinak hiljada dinara godišnje.\nDakle, deca došla do godina kada im treba sve više.\nA rata za sve ovo vreme sa oko 29.000 došla na 42.000.\nKako – zašto, to će ga Bog blagi znati, ja se slabo tazumem u te računice, ali je tako.\nImaju kredit na ukupno 17 godina, sada imaju oko 45 i oko 53 godine.\nŠto se tiče mene, em imamo previše godina da bi uzeli kredit na 20 ili 25 godina :), em je moja situacija takva da oboje ne znamo šta ćemo sutra zaraditi.\nKao i svaki mali preduzetnik, ja se svakog prvog budim sa jasno definisanim dugom, koji raste – jer država neprekidno smišlja nove i nove “vragolije”, a posla je sve manje i manje.\nMeni se toliko svega događalo (u finansijskom smislu) za proteklih 20 godina, da ja ne mogu da se uzdam u to da mi država neće sutra blokirati račun zbog pogrešno preknjiženih 230 dinara, sama “greškom” skinuti pare za porez (pa posle tužbe priznati da nije u pravu, ali pare nema natrag), i još 101 druga stvar.\nNadalje, protivno Neđinom mišljenju, ovaj moj nije posao u kojem (ako neko slomi nogu) može da zaposli drugog da radi.\nU takvim slučajevima ordinacija obično zarađuje da pokrije troškove, a o rati za kredit nema ni govora… Da je 2007., onda bi drugačije pričali, ali već dugo je ovako kako govorim.\nMogla bih i dalje romane da pišem :), ali zasad toliko. Prosto rečeno, ne usuđujem se, i ne verujem, ne samo bankama kao takvim, nego državi kao takvoj. Dosad je uspela da me dovede na rub opstanka previše puta.\nDragi Deda, ovo nije da vas ja odgovaram, samo naglas razmišljam i pričam malko i Neđi kako je :).\nA vi znate da vam ja želim puno sreće i sve najbolje :).\n30/04/2011 at 06:38\nnaravno da se isplati uzeti kredit, ali kao sto ti je vec skrenuta paznja, za stan postoje i pocetna ulaganja koja nisu zanemarljiva. ako to nije problem, onda u potpunosti podrzavam ideju. iz moje tacke gledista mogu samo da kazem, nazalost kada sam kretao na studije, davne 2002., kredita za stanove nije bilo, tako namam za cime da zalim, a da jeste, definitivno bih bio za ovu pricu sa uzimanjem stana. sad, da li bas AIK banka, to nisam siguran, treba proveriti sve banke i naci onu sa najboljim uslovima. licno, nekako imam vise poverenja u one koje kontrolisu stranci.\nOvo što je Zubarica napisala – mogu da potpišem od reči do reči. Mi preduzetnici smo bankama interesantni za neke druge stvari – razne revolving varijante i slično – gde nam gule kožu na brzinu. Isto kao i država, i oni na nas gledaju kao na bića niže vrednosti (realno – danas jesmo, sutra nismo)i tako nas i tretiraju.\nZato je danas san u Srbiji živeti “na budžetu”. Izvinjavam se svim ljudima koji pošteno rade svoj posao, ali stvarno vas ima previše i to se realno ne može više izdržati. Desiće se kao kad na mazgu natovariš više nego što može da ponese. Svi ćemo da pocrkamo!\nA što se tiče tvoje ideje imam jednu konstruktivnu dopunu: Ako uzimate kredit kupite stan u Pančevu. Isto vam je kao da ste ga kupili na Petlovom Brdu (45 min od centra) samo košta 2,5 x manje\nOko uzimanja kredita i davanja učešća, ne bih znao kada su stambeni krediti u pitanju bilo šta preciznije da kažem. Možda se javi neki bankar i objasni svima nama te detalje.\nALi, stan kojeg bi uzeli ne morad da bude od 150 kvadrata, može imati i 50 i manje, pa ce i iznos kredita i rate za isti biti manji, kao i učešće ako ga ima.\nTaj rad, ta matematika.\nBTW, garsonjera ladno primi tri studenta, kasnije jednog gazdu ili podstanare, manju porodicu, a može biti ulog za sledeću kupovinu većeg stana i refinansiranje stambenog kredita kada situacija bude bolja, povoljnija i slicno…\nRazmišljam na glas 😛\nOvaj tekst nije sponzorisan inaće da jeste, jasno bih stavio još jednu rećenicu ispod teksta kao potvrdjivanje te činjenice.\nJa sam klijent AIK banke, zadovoljan sam njome i uslovima koje mi je dala, osobljem u Boru i sada Torbicinom promocijom.\nNisam siguran u ove brojek koje iznosiš, valjalo bi ih proveriti pre iznošenja.\nIpak je bolje imati relevantne podatke, zar ne?\nTvoj komentar iziskuje malo duže razmišljanje jer se provlače mnoge najbitnije činjenice koje sve nas opterećuju kada razmišljamo o ulaganju u krupne investicije, tačnije kada smisleno ulazimo u velike transakcije tudjim novcem.\nDanas ne postoji ni jedan posao koji je siguran i na kojem možemo raditi do penzije, tako da ta razmišljanja padaju u vodu i samom činjenicom da se veliki broj ljudi odlučuje na uzimanje stambenog i nekih manjih kredita a da imaju upravo minimalna primanja kojima konkurišu za isti. Ovi drugi kupuju stanove na drugačiji način, ili sa večim učešćem da bi im rata bila manja.\nVerujem da postoje i prevare tipa: kupovina neretnine koja je data u bescenje pa zalaganje iste kako bi nasamarili banke kod ne plačanja rate za kredit koji se uzima za veću investicuju….:P 😀\nKada je prosveta u pitanju, otkaza ima koliko vam volja i niko nije usidren.\nEvo moje situacije: onog trenutka kada ne budem radio ovaj trenutni posao, za mene nema više mesta i u to sam svesno ušao pre osam godina. Moja žena je prosvetni radnik u drugoj školi i definitnvo nema za nju posla jer se ta škola polako gasi, nema dece…Mnoge moje kolege su ostale bez norme i bez posla. I tek će!!!\nRad u privatnom preduzetništvu je posebna prića u državi Srbiji koja nema sistem osim da harači i uzima poreze i daje namete i na vazduh, pa privatnim preduzetnicima kreditiranje pada na pamet samo kod investiranja u opremu i ono sto im treba za posao. Stan i ostalo je na nekom drugom, trecem ili nepostojecem mestu u organizaciji njihovog zivota i poslovanja. Znam, jer sam i sam dugo radio privatno, znam jer mi je sestra privatnik 25 godina, jer imam gomilu prijatelja koji rade privatno…\nIam kredit za auto na 7 godina. Ostalo mi nepune tri do okončanja. Uzeo sam najgori moguci kod najgore banke i sada gledam kako da se iscupam. Bio sam u nekoliko banaka i od svih AIK banka mi daje najbolje uslove sa garancijom da necu imati sve ovo što ti navodis, sve ovo što mnoge od nas sustiglo, sva povečanja sa promenom eurobora i povećanja sa promenom kursa i ostalih nameta koje banke forsiraju …\nKada sam obilazio banke u potrazi za najboljim uslovima, a u Boru ih ima više od 15, upravo mi je AIK banka ponudila refinansiranje gde nijednog trenutka ( a prva pomisao mi je da ce biti promena kursa i nekih sranja pred i u toku izbora, pa i odmah posle, neću imati problema ili podizanja rate, nameta ili bilo kakvih dodatnih troškova. Pride, dali su mi čekove, dali mi otplatu registracije na nekoliko meseci (do 6)i svašta nešto još. Domaća a jaka..\nOvaj deo komentara bih mogao da naplatim i tražim od AIK banke sponzorstvo, što kaže Milanče,lol\nStrane banke uživaju u Srbiji i bogate se jer na je država(piiiiip) i omogučava takve stvari. AIK banka je srpska i možeš misliti u kakvim uslovima radi pored svih ostalih, a uvek ima neko prijatno iznenadjenje i mnog je fleksibilnija od stranih. Mozda gresim, ali kada kao klijent imam prilike da saradjujem sa još pet drugih banaka, imam i odredjenog iskustva koja mi dozvoljavaju da ovako glasno govorim!\nBTW, zamisli da sada imaš svoju gajbu u gradu gde si studirao? Koji je to kapital. Nekretnine nikada ne padaju da bi se izgubilo na njima.\n30/04/2011 at 08:05\nja uopšte ne sumnjam da ste vi, kao pismen i vrlo pametan čovek sve proučili i razmotrili do detalja, i od srca vam želim da sve bude kako ste namislili :).\nHvala što ste onako, iz prve ruke napisali za prosvetu, jer – kao što vi znate preduzetnika, tako ja imam puno (vrlo voljenih 🙂 ) prijatelja prosvetara, i znam da je strašno, da ne kažem šta gore.\nI još jednom, za Neđu (a vi me Deda ispravite ako grešim): te tzv. ne znam kakve plate na (kaobajagi) garantovanim radnim mestima se ITEKAKO razlikuju od mesta do mesta u Srbiji.\nOvde koleginica iz moje generacije, približno mog ranga (bar 20 godina staža, specijalista, šef službe) može da ima 52-53.000 platu (ako ima normu, posebna priča), a u Beogradu je to sasvim drugačije, kao što je u Vršcu kolega iz urgentne nedavno dobio naknadu za novogodišnje dežurstvo za 2010. (2-0-1-0), a kolega supspecijalista u Šapcu (na klinici) ima 43.000, da ne gnjavim dalje.\nA i to možda i ne na vreme.\nMislim, ako je tako u zdravstvu, smem da tvrdim da je i u sličnim “budžetskim” delatnostima…\nSve najbolje, Deda :).\nP.S. Da vam Bog da da post bude sponzorisan, kuc-kuc-kuc :).\nUpravo tako. Lekari imaju razlicite plate i to zavisi od mnogo cega, pa i od mesta rada.\nProsvetni radnici su u nekoj drugoj situaciji ali kada se u Beogradu ne zale, verujem da ima razlike od nas iz unutrašnjosti 😛\nHvala vama na ovim komentarima, jako su znacajni za celu pricu, a meni znace jer produbljuju moja razmisljanja iz posta.\nVerujem da ce se i drugi zainteresovani na ovu temu javiti?\n30/04/2011 at 08:42\nSamo da se izvinem što sam (pod Zubaricinim uticajem) malo skrenuo priču sa glavne teme. Verujem da si dobro promislio i raspitao se, i 100% se slažem da je bolje uraditi nešto nego sedeti skrštenih ruku i odlagati sve za neka “bolja vremena”. Sva je prilika da tih nekih boljih vremena neće skoro biti, bar dok ne bude više hrabrih i preduzimljivih ljudi. I spremnih da rade. Jer, šta je najgore što može da se desi ako se “zakopaš” sa nekim kreditom koji posle nekog vremena ne možeš da vraćaš? Pa ništa strašno – moraćeš da radiš još jedan posao pride… Ili dva. Sad će ona armija nezaposlenih da kaže: “a gde to ima?” E, u tom grmu leži zec – kod nas se smatra da je posao samo onaj “državni” gde ti svakog prvog… Opet ja!\nja podržavam takve stvari :).\nVi znate i sami, “ko ne kupi tiket”… :).\nOsim toga, ja imam još jednu prostu logiku: čoveku kad nešto treba, on se itekako dovije i da nađe pare, i da zaradi i da sve izravna, pogotovo ako je po prirodi tako inteligentan i preduzimljiv kao Deda, koji je i dosad “rađao” pare za ovo i za ono.\nBez uvrede ikome, i vi svakako znate previše kolega kojima sutra možete dati ključeve “Detozin”-a u ruke, tako kako jeste, pa bi se ubili za dve nedelje, takvima ne vredi ni da probaju.\nDeka je druga sorta :).\n30/04/2011 at 09:02\nNe znam baš za 3 studenta u garsonjeri, dvoje će onda uvek morati prisilno u grad kad kod jednog prorade hormoni 😀\nJa kad bih uzimao stan, gledao bih da bude barem jednosoban i tu negde recimo oko 40-45 kvadrata. Za mene skroz ok, kada budem imao potrebu za nekim većim gledaću da iskoristim mogućnosti refinansiranja i slično.\nTakav stan na Novom Beogradu košta 60-70 ili više hiljada €. Sve banke traže učešće, pa i pomenuta AIK banka. Učešće ide od 5 pa do vrtoglavih 20%. Neki prosek je 10%. Daklem, u startu 6k eura samo za to. Pa onda plaćanje kojekakvih veštaka, taksi, jednokratnih dažbina za sve i svašta, pa se plaća i provizija na iznos kredita, itd (naša država, a vala i banke, ume baš kreativna da bude kada su takse u pitanju). Ne smem ni da pomislim koliko to sve ukupno izađe. I rata na 25 godina bude 300+ €.\nDalje, stan je potrebno opremiti. Cena varira od toga da l’ neko voli da se izležava u slami ili koži, ali recimo da je za skroz nenamešten stan potrebno još oko 10ak hiljada €, za namešten neka bude i manje, al’ bez ulaganja ne može. (Disclaimer: lupio sam cifru, ali teško da je manja, može samo veća da bude)\nInače, pošto sam već par godina u bankarskom sektoru, znam jako dobro kakva je situacija u bankama (između ostalog znam dosta i o AIK banci, al’ to neki drugi put), i znam koliko ljudi zažali što su uopšte pomislili da uzimaju novac od banke. Rate drastično variraju! Period od 25 godina je jako dug… Šta ako izbije rat (pu-pu-pu, al’ nikad se ne zna)? Hiperinflacija, i ostaneš bez krova nad glavnom za čas… Šta ako neko, opet ne daj Bože, ostane nepokretan ili doživi neku drugu nesreću? Lepo je kad imaš nekog da ti drži leđa, ali takvi i ne uzimaju na kredit. 🙂\nDobro, ne mora toliko drastično da bude, ali i bez toga može neko lako da završi u go*nima samo usled variranja u kursu i referentnim stopama, što su mnogi na žalost i osetili na svojoj koži. Recimo, moji roditelji. U trenutku kupovine stana pre nekoliko godina rata je bila oko 15k u dinarskoj protivvrednosti, kredit indeksiran u CHF, to je tada bilo najpovoljnije. U međuvremenu kurs besni, ta rata je sada duplo veća (sada je u visini cele plate moje majke, a samo ona, sem mene, prima platu), sa tendencijom da bude još veća. Stan je inače u Nišu. A za reprogramiranje u drugoj valuti opet pun đavo nekih taksi, pitanje koliko se isplati, i pitanje je šta će se sa kursom evra dešavati u budućnosti i da li se uopšte upuštati u to.\nBanke vole da te navlače da se zadužuješ do guše (nisam proverio, ali mislim da za stambeni kredit kreditna sposobnost se obračunava i do 50% plate!), i uvek su na dobitku. Meni je pre 4 meseca udvostručen dozvoljeni minus, da bi pre mesec dana bio prepolovljen, i eto – ja niotkuda u nedozvoljenom minusu (a vala i mnoooooogi drugi)! Fina kamata na kraju meseca. Naravno, oni sve to računaju automatski i imaju opravdanje za tu promenu, ali naravno nikad ne obaveste klijente dok se sami jednom ne opeku. Tako da ću lepo ugasiti sve kreditne kartice i ukinuti dozvoljeni minus, i onda lepo raspolažem samo novcem koji imam preko debitnih kartica, i neću se ponovo naći u sličnoj situaciji. Na greškama se uči, a ljudi se lako zanesu pri trošenju para 🙂\nMeni nije problem da plaćam trenutno mojih zamišljenih 300€, i pored rate za kredit za auto. Imam tu sreću da primam platu u eurima, pa ne zavisim ni od kursa. Ali! Ne znam šta će biti u budućnosti, nijedan posao nije siguran, i kao što rekoh, 20+ godina je jaaako dug period. Da živimo u razvijenom svetu, bilo bi mnogo lakše. Mada, tamo je i rizik manji, i kamate manje, i uslovi povoljniji. Zato i planiram da se odselim odavde što pre.\nElem, iako mi nije problem da plaćam ratu, problem mi je ta inicijalna ogromna svota novca koju treba izdvojiti. Te pare treba uštedeti (ili taj kredit otplatiti :)), a to traje… Da se daju krediti bez učešća, druga bi priča bila, ovako ljudi se veoma lako nađu u ogromnim dugovima, pa kad banka dođe po svoju hipoteku… A teško da će banke ikada davati bez učešća, koja bi to tek navala bila (ljudi su lakoverni, na takvima se najbolje zarađuje), a većina bi kroz neki period došla u situaciju da ne može da otplati ratu, ako se ovako nastavi, a nastaviće se. 🙂\nPo meni kupovina stana na kredit ima najviše smisla kada neko raspolaže već ogromnom svotom novca (prodaš njivu ili nešto :)) i fali mu tipa 20-30k €, pa kreditom dopuni i obezbedi se nekim pristojnim stanom. Mi koji nemamo njive ćemo morati da otplaćujemo onima koji imaju, još neko vreme 🙂\nMene (moju porodicu) već školske 2012/13 čeka ludilo zvano “stan u Beogradu za studenta”. I već mi je loše zbog toga.\nMislim da je kod nas veliki problem što stanodavci uglavnom nisu prijavljeni i ne postoji ni jedan način da se podstanari zaštite i ostvare neka svoja prava. Da je ta oblast bolje rešena i da uvek ne visi nad glavom moguć otkaz i izbacivanje iz stana u sred zime ili ispitnog roka ili kad god, verovatno bih se pre opredelila za iznajmljivanje nego za kredit. Sigurno da je, za ratu kredita sličnu visini stanarine, bolje kupiti stan, ali 20 godina je 20 godina, naročito u zemlji Srbiji.\nNa kraju krajeva, i mi smo stanovali u sobama, sa braćom/sestrama/drugarima pa vidi koliki smo porasli. Mislim da mnogo mazimo svoju decu a sebe iznurujemo u pokušaju da im sve pružimo.\nJoš da se dopunim – u svim bankama su radnici jako ljubazni. I svi će gledati da ti uvale što više njihovih proizvoda, naravno ti uvek misliš da si na dobitku i da su ti izašli u susret. 🙂 Na muci se poznaju junaci, pa tek kad kola krenu nizbrdo mogu da se izdiferenciraju one koje vrede malo više od drugih. Kao što rekoh, znam dosta i o tome kako posluju “ispod haube” i znam koje banke bih koristio, a u kojima nikad ne bih kročio (nešto sam na žalost i na teži način naučio), ali neću nijednu imenovati.\nMnogo pametnih stvari ovdje pročitah 🙂\nNego mi se vrti u glavi razgovor sa prijateljicom koja živi u Beču i koja mi je pričala da nije česta pojava u npr. Austriji kupovina stana. Tamo najčešće iznajmljuju stanove i tako žive čitav život. Nisam bila pa ne znam, ali čini mi se da bi sve i ovdje bilo puno lakše kada bi postojala regulisana oblast iznajmljivanja stanova. Da se ne može desiti to izbacivanje na ulicu u roku od 10 dana kad gazdi padne na pamet da nešto učini sa stanom.\nNisi skrenuo sa teme, naprotiv, dao si veliki doprinos temi i celoj prići, što mi je jako drago.\nElem, znam o čemu pričas i šta želiš da naglasiš i to je jako bitno jer ljudi moraju biti svesni da nije fora samo uzeti kredit i da on bude najpovoljniji, kod najbolje banke, najsigurniji i ostalo, veči da misle o tome kako će isti vračati …\nPosotoje ljudi koji će sedeti i kukakati i oni drugi koji će s ubiti radeći kako bi obezbedili sebi i svojima najviše na kakav god bilo naćin.\nNaravno u zakonskim okvirima, u etičkim okvirima u profesionalnim i svim drugim okvirima…\nNeka ne idemo ovom prilikom u te priče, dovoljno je sve ovo oko kreditiranja!\nFenomenalno uključivanje komentarom s tvoje strane. Odličan komentar, profi. Svidja mi se i to što ne favorizuješ niti pominješ bilo koju banku.\nTvoj komentar celoj prići daje odličan tok i smisao mog postovanja na ovu temu.\nZaista verujem da će drugim ljudima koji ovo budu ćitali znaćiti kao i meni!!!\nDefinitino nas niko ne obavezuje da kupujemo nekretnine, ali nije na odmet razmišljati o njima.\nImaš troje dece, verujem da će svo troje ići na fakultet.\nNi njima neće faliti ništa kao ni tebi , ni nama ostalima , ali im neće ni škodoiti ako budu živeli u svom stanu,lol 😛\nElem, poznajem ljude koji su vlasnici stanova u nekim zapadnim zemljama a koje su kupili na kredit.\nOd stanarina koje dobijaju, rdovno odplaćuju stan i žive u Srbiji ko bubrezi u loju! Toliko o stanovima u inostranstvu.\nKod nas ima ljudi koji poseduju i nekoliko stanova u vlasništvu i ubiraju lepe prihode od njih kroz izdavanje, ali su retki koji to mogu sebi da priuste.\nNeki drugi, mislim najviše na podstanare, odplatili su dva stana ziveci u tudjim plaćajuci kirije!!! Zato treba napraviti kalkulaciju i prostom matematikom doći do odgovora šta je najbolje za svakoga pojedinačno!!!\nSve sto sam htela reci napred navedeno,samo imam jos da dodam,da li je neko razmisljao da postoje domovi studentski?\nŽivot u njima je nešto što je neprocenjivo i kao iskustvo i način za sklapanje prijateljstva i još što šta.\nJa živela pa znam,ima ljudi koji su plakali kad završe faks zato što moraju da idu.\nCena doma u Novom Sadu (za BG ne znam ) mesečno iznosi oko 1200 dinara.\nZa te pare stan sigurno ne može da se otplaćuje…\nSamo da kazem da je uzimanje kredita za stan u ovim nasim uslovima kao ruski rulet – ne znas da li ces na kraju izvuci deblji kraj.\nA sto se tice nasih banaka, mislim o njima sve najgore, ma koliko god se trudili da promene taj utisak. Jeste li znali da je kamatna stopa u domacim bankama znatno veca nego u Evropi (od 5 do 6%)?\nInace, sto se tice iznajmljivanja stanova – i to je ruski rulet. Nagledao sam se vlasnika stanova kojima su podstanari unistili stan – osteceni parketi, drvenarija i namestaj, odlomljene ivice zidova, i slicno. Sve neke sitne stvari ali ipak na kraju pojedu deo kirije.\nE, da. Kad smo kod kupovine stana za dete, tu ima još ceo spisak “ali”, ako zanemarimo finansijski momenat.\nS jedne strane, apsolutno podržavam; odrasla sam u ulici gde su ljudi podizali kuće od 300 kvm, sa idejom da će deca živeti s njima… a danas su sami, u dve sobe, sa zavrnutim gasom i na rubu opstanka.\nJa sam vrlo ozbiljno razmišljala o stanu za dete pre neku godinu, ali sam se na vreme zaustavila; iz sledećih razloga: počela je da studira, a ja sam polako počela da shvatam da (vrlo) moguće neće ostati u zemlji.\nDrugo, desio se svima nama ovaj sunovrat, gde sada jednostavno nisam u situaciji i neću da raumišljam o nekom zaduživanju.\nDa me neko ne razume pogrešno, stan neće da se baci, niti ću ga ja (daleko bilo 🙂 ) u grob poneti, ali ako će dete da ode, koliko je ja znam, kućiće se tamo, a ne ovde.\nI jeste – na zapadu se ređe kupuju stanovi, uprkos povoljnijim okolnostima, a tamo gde je moj stan – to je prvo zbog toga što oni nisu vezani za mesto (rodnu grudu, dedovinu i te stvari) toliko kao mi, tržište rada je fleksibilno i oni ga prate, i nikakvo čudo nije da neko danas živi u južnoj Bavarskoj, a da sutra pređe u okolinu Berlina – jer je tamo našao bolji posao, i tako stalno.\nPosebna je priča što najam stana u centru malog grada ili sela može da košta kao i ovde (oko 300 eur 50-tak kvm), a da je standard življenja daleko iznad svega što mi ovde imamo BILO GDE.\nA što se tiče toga šta banke rade – ja imam tri drugarice na visokim položajima u tri različite banke (nijedna nije AIK), i one mi neprekidno govore da mi na pamet ništa ne pada dok prvo ne dođem da mi one sračunaju (jedna mi je i krštena kuma, pa verujem u dobre namere 🙂 ).\nUslovi su stravični u odnosu na Zapad; moj muž je belo gledao neke uslove jedne banke za stambeni kredit za dijasporu :).\nDijaspora ume da računa da Bog nije video, a moj muž (kao i svaki ETF, LOL) zna napamet tamošnje kamate i koješta, onemeo je kad je video ove kod nas…\nAli tako je kako je. Kad neće Japan da nas uzme za provinciju, a imali smo i FB grupu i sve…:).\nHvala svima na sjajnim komentarima, ima da čitam pola dana :).\n30/04/2011 at 17:33\nIznete cifre su dobijene iz: http://aik-krediti.rs/kalkulator.xls\nProsečna kirija za prosečno namešten dvoiposobni stan na polu-periferiji (Medaković ili Konjarnik npr) u BG iznosi isto kao i prosečna rata za jednosobni stan. Nakon toga sve druge matematike i kombinovanja cimera, izdavanja stana i sl. padaju u vodu.\n30/04/2011 at 18:35\nEmotivno gledano razumem argumente tipa “ostaviti nesto deci” ili “svoj na svome” ali samo i iskljucivo samo ako to mozete sebi da priustite. Sto ce reci, da mozete da platite 70% stana u kesu odmah! Sve ostalo je cisto finansijsko ropstvo na duge staze gde placate vise nego duplo vrednost stana.\nAli da li je ok ovo kao investicija zbog studiranja?\nEvo da razmotrimo primer dece studenata u nekom vecem gradu.(DISCLAIMER vrlo gruba racunica sa sve dobrim i best case pretpostavkama)\nRecimo da studije traju 5 godina, stan kosta 400 evra mesecno. Ukupni gubitak je 60 meseci x 400 evra = 24.000 evra. I ne ostaje vam nista osim deteta sa diplomom.\nHajmo da mu kupimo stan sa kreditom od 20 godina, 40 kvadrata, 1300 evra po kvadratu (neko jeftinije predgradje) jer je bolje da placamo rate nego kiriju.\nKoristeci kalkulator AIK banke evo kalkulacije pod uslovima 8.75% godisnje, bez depozita sa 10% ucesca. U opremanje cemo uloziti 6000 evra (vrlo skromno, studentski).\nCena stana 52.000 evra. Ucesce 5200 evra. Troskovi oko 4.000 evra. Glavnica duga 46800 evra, kamata 61.517 evra sto daje krajnju cenu stana 117.517 evra bez opremanja i troskova.\nTrzisna vrednost stana neka raste 0.5% godisnje (mafijasko trziste pa cene rastu i kada nema potraznje, i neka bude best case scenario u smislu da tako i ostane). Uz depresijaciju vrednosti (opet best case scenario) neka cena posle 20godina bude oko 55.000 evra\nMesecna rata je 451 evro (tako smo namestili da bude slicno visini rente). Neka sve bude stabilno (jos jednom best case scenario) i neka svih 20 godina to bude ista vrednost po novcanik korisnika kredita.\nPrvo se otplacuje kamata. Znaci u ratu ce prvih barem 10 godina biti uracunato mnogo vise kamate nego glavnice. Recimo prvi mesec od 451 evra bice barem 421 evra kamate i 30 evra glavnice.\nTokom 5 godina studija bice otplaceno svega oko 20% vrednosti glavnice a ostalo ce biti kamata. Tako od otplacenih 60 meseci x 451 evro = 27060 evra svega oko 5500 ce ici na glavnicu. Recimo da sada hocete da prodate stan i otplatite dug jer su se studije zavrsile.\nUkoliko posle zavrsenih studija hocete da prodate stan, za njega mozete da dobijete 55000 (best case bez provizija i poreza). Banci cete dati 46800-otplacena glavnica 5500= 41300 evra. Ostace vam oko 14000 evra.\nDakle ukupan calc posle 5 godina je 41300 evra + 27060 + 10000 opremanje i troskovi – 14000 = 64360 evra u minusu. I dete sa diplomom.\nDakle ideja da se stan proda posle studija je samoubilacka u odnosu na cenu rente (oko 40.000 evra razlike).\nUkoliko je ideja da stan ostane u vlasnistvu i otplati se dug posle 20 godina, isplatice se svih oko 125.000 evra a detetu od sada kojih 38-40 godina ostace stan vrednosti oko 55000 evra.\nGubitak je opet na slicnom nivou.\nNisam racunao i sve ociglednije povecanje poreza na imovinu od 2% od vrednosti godisnje i troskove koji su standardni za vlasnike nekretnina.\nDakle, ne nivou investicije nema preterano smisla. Emotivno ima svkako, jer deci ostaje stan koji je uzasno preplacen u odnosu na svoju vrednost ali to je sudbina siromasnih, da sve placaju mnooooogo skuplje ako bas moraju da ne zele da izgledaju siromasno (priznaju da ne mogu da priuste sebi jos jedan stan).\nZnaci 70% ucesce pokazuje da mozete da priustite sebi stan na kredit. Ako ne, onda nazad kod roditelja posle studija pa stvorite sebi uslove da mozete da ga priustite (sto je u Srbiji posebna prica, naravno). A imanja sa kucama u okolinama gradova mogu da se nadju i za 5-20K evra.\nCela ideja sa kreditima i odgovornoscu je vrlo jednostavna.\nNIKAD NE UZIMAJTE KREDIT ZA ONO ZA STA NE BISTE I SAMI MOGLI ODMAH DA PLATITE. POMIRIMO SE SA TIM DA SMO SIROMASNI. Nasa pogresna pretpostavka je da se kredit uzima da bi se kupilo ono za sta nemamo para da platimo. I to je zamka u koju se sve banke nadaju da cemo upasti.\n30/04/2011 at 19:04\nIzvinjavam se zbog previse pravopisnih, stilskih a ponegde i matematickih gresaka. Pisao pod sedativima 🙂\n30/04/2011 at 20:53\nSvaka čast Dejane (Nikoliću), kako na proračunu tako i na poenti.\nDejan Nikolić je baš ozbiljno prišo celoj priči i ja se zahvaljujem na trudu i iscrpnom komentru koji je od velike važnosti za mene i za sve koji budu čitali ovaj post i komentare.\nMedjutim, moja logika i matematika me upravo navode na sledeće:\n-ulazim u stan i onda ga otplaćujem. Živim u njemu, korisitm ga, rentriam ga, bla, bla.b;la..\n-ne sparam 20 ili 30 godina jer nikada ne bih skupio tu lovu koju bi calnuo za stan u gotovom …pride da zivim kao podstanar…u ode mi matematika za duplo, zar ne???\n-imam dvoje dece koje planiram da školujem u velikom gradu, a razlika izmedju njih dvoje je sedam godina sto me navodi na racunicu da ce jedan za drugim da koriste potencijano kupljen stan preko kredita…\n-ne postoji kredit koji će biti isplativ u novcu!!! Postoji samo uzitak u koriščenju. Npr: kupio sam kola na kredit, nepovoljan je i stalnoo pizdim i nerviram se zbog kinte koju dajem svakog meseca, medjutim svakodnevno sa njim predjem puno kilometara i siguran sam u njega, nov je i nemam ulaganja osim redovnih servisa, sto mi u mnogome smanjuje sve one troškove koje sam imao sa polovnim autom…Takav auto nikada ne bih mogao da kupim u gotovom jer ne mogu da zaradim toliko novaca, alimogu da placam mesecne rate… Verujem da bih tako i stan mogao da odkupim i da on ostane u vlasnistvu moje dece jer je sigurno da necu doziveti ne znam koje godine a i nemam potrebu da zivim u Beogradu , recimo…\nDa li uzeti ili ne kredit? Pa naravno da nije povoljno uzeti kredit. I največa čorovinja to vidi, medjutim, upravo banke i ovi krediti nam daju mogucnost da priustimo sebi stan.\nToliko mojih prijatelja i kolega je uslo u takvu vrstu transkacije jer jednostavno nema drugih mogucnosti. Sada kuce svoje kuce, cuvaju decu i lepo im je u svom stanu/kuci…\nPoenta je da mi Srbi bežimo od kredita, da nemamo svesti i računice koju forsiraju svi na zapadu.\nU USA banke primoravaju gradjane da što više koriste kartice i minuse kako bi dobili još vece i na taj način ih stimuliše do te mere da svi koji su solventni imaju mogučnost da sebi priušte i kuću, automobile, nameštaj, apsolutno sve…Oni tako žive i zadnja kriza je upravo pomerila mnoge stvari samo zato što su nekretnine otišle u nebo…\nI kod nas nekretnine stalno skaču i uvek su dobro uloženi novac…\nOvde nema poente. Ko ima kupiće u kešu, a možda i neće. Ko nema – kredit mu je jedino sredstvo kupovine stana…\n30/04/2011 at 22:10\nNaravno Deda, kada emotivno pristupis necemu sto je finansijsko pitanje, ne pitas za cenu nego gledas kako da ostvaris ono sto zelis.\nKredit je dobra stvar. Kada ne pristupas emotivno 🙂\nRecimo, ja imam kola pod pozajmicom. Imao sam novac da ih platim ali nisam. Zasto? Zato jer mislim da tim novcem mogu godisnje da zaradim vise od 6,25% koliko me godisnje kosta novac koji sam pozajmio. Bancin novac mi je bio jeftiniji od onog koji imam u kesu. Ako svojim novcem stvorim i samo 10% godisnje, ja sam barem na nuli a verovatno sam i profitirao od pozajmice. A bude vise od 10%.\nU principu, sistem kojim branis koncept zaduzivanja u situaciji kada nemas novca je isti kojim je upropascen finansijski sistem koji pominjes. Wall Street je pozajmljivao mnogo novca da bi kupovali nesto za sta su mislili da ima vrednost. Kada se pokazalo da ta vrednost ne postoji, tkzv. leverage od po 100:1 (odnos lazne vrednosti prema pravoj) je povukao ceo sistem u ambis. Zasto su to dopustili? Zato jer nisu znali da ne mogu to sebi da priuste. A i nije ih bilo briga jer im je bilo super dok je trajalo a posle su uzeli pare od SAD vlade.\nSta ako se u toku 20 godina dogodi nesto zbog cega ono sto mislis da ti je vrednost postane nula (kao bankarima na Wall Streetu)? Izgubis posao ili bilo sta od onoga sto je, cini mi se, Milan gore naveo? Gotovo, gubis stan (za tebe postaje vrednost 0) koji banka stavlja na trziste po ceni koja ce uciniti da se brzo proda. Jer kamatu ti je vec naplatila sve vreme dok si uredno placao (recimo 10 godina). Na trzistu ce gledati samo glavnicu da pokriju.\nDrugo, iluzorno je misliti da ce vrednost nekretnina stalno rasti. Cak i u mafijaskom okruzenju. Kad tad balon ce prsnuti, jer su cene realno naduvane. I tada, kada cene padnu, ti ces placati sve po starim uslovima a u stanu ces imati umanjenu vrednost. 20 godina je mnogo.\nPrilikom uzimanja kredita, povuci crtu gde se ti nalazis finansijski ako vec ne zelis da placas kiriju. Kupi im kucu u Sopotu za 20K evra pa nek putuju. Ili stan u Pancevu kao sto je neko rekao.\nJeftine nekretnine pored ovoga umanjuju i dugorocni rizik kojem se izlazes. Ako nesto pukne, gubitak ce biti manji ili ces cak i moci da se izvuces kesom koji ces lakse skupiti.\nA onda, kad im kupis tako nesto, pravi se da si im kupio stan od 1,5K evra po kvadratu i razliku u kamati stavljaj na stranu i pravi se da ne postoji. Tim kesom ces pokriti neki nezeljeni slucaj ako se desi ili ces obradovati decu za odbranjeni doktorat ucescem od 50% a mozda i vise u kreditu za pravi stan na Novom Beogradu posle 15 godina.\nEto, to je kombinacija emotivnog i racionalnog pristupa kreditu 🙂\nAli i dalje stoji da je najbolje da se svi krecemo u okvirima koje mozemo sebi da priustimo bez kredita. I onda koristiti bancine novce na pravi nacin.\nA ako vas interesuju moja naklapanja, rado cu ovde pokusati i da odbranim koncept placanja kirije u odnosu na placanje rate za stan.\nja se (zapanjena 🙂 ) najlepše zahvaljujem na trudu i tekstu, i molila bih vas da nastavite (ako se Deda složi), samo da se ja malko priberem na brzinu :).\nAu, ispašće da je moj muž uvek u pravu… (“matematika ne laže”…:) ).\n30/04/2011 at 22:53\nOvo je ona matematicka greska koja me je kopkala 🙂\nNaravno, negde se izgubio cash sa leve strane racunice, sto gubitak cini dosta manjim ali je i dalje gubitak.\nDakle pravi calc posle 5 godina je 41300+5200(ucesce)+10000(opremanje i troskovi)+27060 – 55000\nSto daje gubitak od 28.560 evra, tj oko 4500 vise od situacije pod kirijom. I dalje se ne isplati prodaja posle studija.\nOvde i dalje nije uracunat porez na imovinu, troskovi odrzavanja, i sve ono sto ide sa vlasnistvom stana i pokretnosti u njemu.\nMožda će koristiti nekom, meni jeste. U pitanju je knjiga “Bogat otac, siromašan otac”. To je ono što bi se reklo, popularna psihologija, a kniga ima još par nastavaka. Kad sam pročitao, delovalo je malo čudno, ali kad sam razmislio i osmislio kako da to primenim, i isplatilo se. Trenutno smanjujem minus, jedan kredit što sam imao sam isplatio prevremeno, a nešto i štedim sa strane. Jeste da je proces mnogo dugotrajniji, ali do kraja godine bih trebao biti bez dugovanja. A bio sam konstantno zadužen preko deset godina, sa kreditima i sa dozvoljenim minusom maksimalno, bez prestanka.\nNa osnovu tog iskustva, sledi moje mišljenje da se isplati kupiti stan, ali ima tu dodatnih opcija gde se može kalkulisati i to veoma mnogo. Miodrag Ristić je izneo predlog da se stan kupi u Pančevu, po mnogo nižoj ceni, nego na Petlovom brdu, a udaljenost je ista. A razlika u ceni je veoma različita, bez obzira na udaljenost. Ovo ide samo kao primer koji je ovde spomenut, ali ima još mesta za kalkulacije prilikom kupovine stanova. Agenti za prodaju nekretnina su izvor velikog broja ideja, nemojte štedeti, nego pozovite nekog koji vam pokaže par stanova na piće posle, pa ćete čuti veoma korisne informacije.\nA banke će vas naravno odrati, sa nepovoljnim uslovima kreditiranja. Na to ne možete uticati, ali na izbor nekrentnine možete.\nA za knjigu “Bogat otac, siromašan otac”, opet neki kažu da im je konfuzna i da je đubre i da su bacili pare.\nPosle ovako iscrpne dejanove matematike čiji rezultat je minus od 64300 Evra + dete sa diplomom – nameće se zaključak da kupovina diplome ima svoje ekonomsko opravdanje… Zezam se naravno, ali što kaže Deda – u tu matematiku treba ubaciti i neke vrednosti koje se obično definišu kao “žabe” (ako novac spada pod “babe”).\nJedino je sigurno da se te dve stvari ne sabiraju, ali su zapravo tesno povezane i u toj nekoj “višoj matematici” se nalazi odgovor na pitanje da li je kredit (nužno) zlo. Najjednostavnije rečeno: to zavisi od ličnih ciljeva, planova i motivacije, odnosno od onoga što VI SMATRATE da je vredno. Meni recimo nikad nebi bilo skupo da investiram u nešto što će u budućnosti (nije bitno kojim tempom) vraćati uloženu investiciju, a kasnije ostvarivati i neki profit. Nekima je takvo razmišljanje glupo, ali istovremeno bi 5 godina jeli suv pirinač da bi mogli sebi da priušte neki motorcikl…\nSvako je pametan za sebe. Kaju se samo oni brzopleti.\nObavezno procitati tekst kod Ivana Ćosića: Slaganje kockica:\nDobro je razmišljati unapred, ali kako vidim svuda oko sebe većina studenata koji dođu u Beograd odluči da se što pre uda (oženi) za nekog odavde, pa su time jednim udarcem rešeni svi problemi 😉 🙂\nČitam komentare i razmišljam o tome da je sreća (ili možda moja nesreća – vreme će pokazati) što ovo nisam pročitala pre par meseci. Verovatno se ne bih ni upustila u priču o stambenom kreditu. Jasno vam je, dakle, da već jesam…\nSuprug i ja smo na ideju došli negde oko Nove godine, razmislili i zaključili da je “pametno” kupiti stan u Novom Sadu, ove jeseni jedna ćerka, a za 3 godine i druga, treba da krenu na fakultet. Nakon što sam pregledala celokupnu internet ponudu, zaključila sam da želim nov stan, u blizini centra i fakulteta (da se deca ne muče), a da bi mi najviše, zbog cene, odgovarala garsonjera – za nešto veće nemam mogućnosti. Kontaktirala sam agencije i pronašla ono što mi je odgovaralo.\nOni su me odveli i u banku, sa kojom uglavnom posluju, nisam imala ništa protiv, svi njihovi uslovi su mi se činili u redu. Sve je delovalo lako, jednostavno i brzo…\nDali smo kaparu (ili ono što će u banci nazvati učešće), potpisali predugovor i krenuli u proceduru. Sve je to trajalo od februara do juna, najteže je bilo čekanje… da banka odobri kredit, da Nacionalna korporacija za osiguranje kredita pristane da ga osigura, da se prikupe svi papiri, da se uknjiži hipoteka, da se uknjiži čitava zgrada!!! jer je upravo bio pokrenut postupak…\nOno što je meni najteže palo i na šta nisam bila pripremljena su svi “sitni” troškovi koji su pratili čitavu ovu priču, a zbog kojih je suprug na kraju morao da uzme gotovinski kredit.\nElem, sve je počelo sa provizijom agenciji (oni su mi dosta stvari zaista odradili, a da nisam morala u NS), a koja iznosi 3% od cene stana (skoro 1000 E). Overa ugovora u sudu me je izašla oko 22000 din. a overa aneksa ugovora (imali smo na kraju malo prekoračenje roka iz ugovora) još 11000 din.\nProcena stana je bila 9000, uknjiženje hipoteke oko 15000, obrada kredita oko 15000, godišnje osiguranje stana oko 3500, dva izvoda iz katastra svaki po 2300, overa svih fotokopiranih dokumenata 8600!!!\nTu su još izveštaji kreditnog biroa, menice (sve za mene i supruga kao solidarnog dužnika), obrada zahteva kod NKOK… Ne mogu više ni da se setim svega, mada imam čitav zbir na papiru.\nNa kraju, na dan isplate, banka isplaćuje sumu virtuelno meni u evrima, onda ih od mene kupuje po kupovnom kursu, prebacuje prodavcu na račun u dinarima, a kad on želi da podigne u evrima, prodaje mu po prodajnom. Kad sam shvatila da ću na kursnoj razlici biti dužna prodavcu još jedno 1500 evra, zamalo se nisam šlogirala (bili smo u banci koja je imala najnepovoljniju razliku u kursevima – oko 5 din). Sreća, snašli smo se, podigli dinare i kod povoljnog dilera menjali, te mi je razlika izašla samo nešto preko 300 E.\nNekoliko dana nakon isplate dobili smo i rešenje da platimo porez na prenos apsolutnih prava od oko 90000 din.\nDa bi prodavac na ruke dobio 29500 E, mi smo uložili (osim kapare od 2500 E i poreza na kraju od 900 E) još oko 3500 evra. Ne računam koliko puta sam autom morala za Novi Sad.\nNajgore je bilo to što ni u jednom momentu nije bilo šanse da se odustane, skupo bi nas koštalo. Kada smo ušli u to, nazad se nikako nije moglo.\nPoenta čitave ove priče je da NE MOŽETE ZNATI unapred, ma koliko su u banci “ljubazni” i pokušavaju da vas upute koje troškove možete da očekujete, koliko će oni zaista iznositi.\nŠta je – tu je, pregrmeli smo… Sad još samo narednih 20 godina da otplaćujemo kredit (mada imam neku realnu šansu da ga se jednog dana rešim, prevremenom otplatom, pa se tešim).\nPS. Vidim da nešto fali… U onih 3500 E, ušlo je još nepomenutih 1250 E osiguranja kredita kod NKOSK.\nLepo sam se načitao danas:) Doduše poslednji post je bio pre 4 meseca, ali se nadam da ovo neko i dalje čita, jer definitivno zvuči korisno a i razmišljanja su različita… Meni se vrti po glavi da kupim stan, ali, nisam u teškoj situaciji, nemam keša da kupim stan bez kredita, i imam 2 dece koje rastu, a trenutno svi spavamo u jednoj spavaćoj sobi:) S obzirom da mi je klinac 2 razred osnovne, a cerica ima 5 godina, uskoro se definitivno moramo odlučiti i za ovako neki korak radi proširenja prostora zbog dece… Našao sam gajbu koja je u odnosu na današnje cene “jeftina” (ništa nije jeftino ako moraš kredit da podigneš), i ideja mi je bila da kredit, tj veći deo iznosa kredita otplaćujem rentiranjem stana u kojem sada živimo… Sve te kalkulacije koje sam napravio mi jedan dan zvuče kao prava stvar, drugi dan kao glupost… Trenutna moja finansijska situacija je takva da to sebi mogu da priuštim bez preterano odricanja (nemam nikakav kredit, kreditnu karticu, niti ček:), ALI šta AKO!? Situacija u svetu je veoma pesimistička, i naravno na to ne mogu da utičem, ali ne želim da se vratim u stari stan, da imam na teretu ratu od 500tinjak evra, i potencijalan gubitak posla… ŠTa se dešava ako banka kod koje uzimaš kredit pukne, pa je otkupi druga gde su kamate nepovoljnije? Da li da čekam neku drugu godinu, propustim priliku da za stan u dobrom kraju u BGD platim kredit samo 1100EUR??? Ni sam ne znam šta da radim… A vreme prolazi… Znam da moja situacija nije za oplakivanje, daleko od toga, jer niti rentiram stan niti nemam za LEBAC, ali verujem da su vremena turbulentna, i da sve može zajedno da nas košta svega što imamo, a i više od toga…\n28/10/2011 at 12:04\nPre neku godinu sam tako i ja razmišljao da uzmem kredit za stan. Čak sam našao i stan, prilično povoljno ali sam odustao u trenutku kada sam dublej ušao u papirologiju i kad mi je postalo jasno kako sve to funckioniše.\nNajpre, ideja da se umesto stanarine plaćaju rate kredita zvuči sjajno i nije nova – banke su je i same plasirale. Ali, u najvećem broju slučajeva nema veze sa realnošću – rata kredita uvek ispadne mnogo skuplja za isti stan.\nDrugo, kupiti stan na kredit od 20 godina je ozbiljno opterećenje za srednju građansku klasu, apogotovo ako se radi o samostalnim preduzetnicima. Možda na 30 bi i moglo da se preživi a 40 dođe prihvatljivo, i to samo ako se uzme subvencionisani kredit.\nPrsoto staviš prst na čelo, treba da uđeš u robovlasnički odnos na 40 godina a pri tome su svi ostali obezbeđeni od svih rizika osim tebe, iako si ti u celoj priči u stvari najmanje rizičan.\nI da, kada se planira kupovina, ne valja računati cene stanova u Boru a planirati kupovinu u Beogradu. 🙂\nNiej da sam protiv kupovine stanova na kredit, to je u svari i jedini način, samo milsim da su ti krediti bezobrazno skupi, počev od ugađivanja banaka a završno sa ugrađivanjem same države. Ok, ajd da razumem ako neko kupuej stanove da bi pravio neki profit, ali je nedopustivo otežavati ljudima da reše stambeni problem sopstvenoj porodici.


Istraga o mogućem terorističkom napadu u nestalom avionu : Nadlanu.com\nIstraga o mogućem terorističkom napadu u nestalom avionu\nObjavljeno 9. mar 2014. / 08:59:08\nFoto: Andy Wong / Beta-AP\nStrahovi su porasli pošto se ubrzo saznalo da su se dve osobe ukrcale u avion sa ukradenim evropskim pasošima, prenela je agencija AFP.\n"Nema četvoro ljudi, nego samo dvoje", rekao je ministar pošto se u subotu pojavila vest o ukradenim pasošima i dodao da je Malezija u kontaktu sa agencijom za borbu protiv terorizma iz SAD-a i drugih zemlja.\nNa pitanje da li veruje da je malezijski avion Boing 777-200 otet, ministar je odgovorio da se istražuju sve mogućnosti.\n"Razgovarao sam s međunarodnim obaveštajnim agencijama da nam pomognu i sastaću se s njima kasnije popodne", najavio je Hišamudin i potvrdio da su pripadnici FBI “s njima”.\nMalezijski vlasti razmatraju “mogućnost” da se avion okrenuo i pokušao da se vrati na polazište, saopštio je danas komandant malezijskih Kraljevskih bazduhoplovnih snaga general Rodzali Daud.\n"Postoji neka mogućnost da se avion okrenuo, odstupajući od kursa leta. Jedna od mogućnosti je da se vraćao u Kuala Lumpur" rekao je general i dodao da okretanje aviona “potvrđuje civilni radar” izbegacajući da da bilo kakve druge detalje.\n- Pogledajte dramatični momenat pada malezijskog Boinga u more\n- Malezija: Avion sa 239 putnika nestao sa radara, primećene naftne mrlje dužine 10 km\nAmbasada Malezije u Beogradu proslavila Ramazanski bajram…\nVlada malezijske države Melake snažno podržala 11. SBF -…\nMeđutim direktor malezijske aviokompanije Ahmad Džahari Jahja rekao je da bi sistemi na avionu aktivirali alarme.\n"Kada se obavlja okretanje u vazduhu, pilot nije u stanju da nastavi, po planu leta", rekao je Jahja i dodao da su vlasti “prilično zbunjene situacijom”.\nViše od 36 sati od poslednjeg kontakta sa avionom, malezijski zvaničnici su rekli da su poširili potragu koji pokriva ogromne delove moru oko Malezije i izvan Vijetnama.\nIz Vijetnama su saopštili da su, tokom potrage za nestalim avionom i primetili naftu u moru blizini gde je izgubljen kontakt sa letilicom, ali drugi ostaci niti olupina još uvek nisu pronađene.\nI malezijske spasilačke ekipe proširile su pretragu na zapadnu obalu, naveli su malezijski vojni zvaničnici.\nRojters navodi da nema izveštaja o lošem vremenu kao mogući uzrok zašto je Boing 777-200ER nestalo, oko sat vremena, pošto je poleteo iz Kuala Lumpura za Peking u subotu, rano ujutru po lokalnom vremenu.\navionska nesrećamalezijateroristički napad


Radio BIR - D. Tramp uveo sankcije Turskoj\nD. Tramp uveo sankcije Turskoj\nAmerički predsjednik Donald Trump uveo je sankcije i udvostručio je tarife Turskoj zbog ofanzive Ankare na sjeveroistoku Sirije.\nObjava je uslijedila u pondedjeljak, nakon kritika zbog odluke Trumpa da povuče američke vojnike iz Sirije, za koju kritičari tvrde da je otvorila put za turski vojni upad i mogla bi dovesti do ponovnog pojavljivanja tzv. Islamske države.\n"Potpuno sam spreman da brzo uništim tursku ekonomiju ukoliko turski čelnici nastave ovim opasnim i destruktivnim putem", navodi Trump u saopćenju u kome nisu pomenute ugrožene Sirijske demokratske snage (SDF) pod kurdskim vodstvom.\n"Savršeno jasno sam poručio predsjedniku Erdoganu: turska akcija otvara put za humanitarnu krizu i postavlja teren za eventualne ratne zločine", dodao je on, pozivajući Tursku da zaštiti "vjerske i etničke manjine".\nNakon objave sankcija, Chuck Shumer, čelnik Demokrata u Senatu, izjavio je da su američke sankcije nedovoljne i pozvao je Republikance da podrže rezoluciju koja zahtijeva poništenje Trumpove odluke o povlačenju vojnika iz Sirije, prenose agencije.\nMore in this category: « Akar: Ras al-Ayn i Tal Abyad su pod kontrolom Predsjedavajući Zvizdić u SAD-u »


Zelić: Rigorozne provjere "Fajzera" i "Bajonteka"\n03/12/2020 | 09:46 ⇒ 09:49 | Autor: SRNA\nAgencija za lijekove i medicinska sredstva Srbije provjerava vrlo rigorozno i temeljno dokumentaciju kompanija "Fajzer" i "Bajontek", koju su predale za registraciju vakcine protiv virus korona u Srbiji, izjavio je predstavnik ove agencije Pavle Zelić.\nZelić je naglasio da će eksperti Agencije proučavati sve faze testiranja, a naročito one koje se odnose na klinička ispitivanja na ljudima, koje treba da potvrde efikasnost i bezbjednost vakcine.\n- Naši eksperti će gledati istu dokumentaciju kao i u razvijenim zemljama sveta. Mnoge agencije nisu dobile ovakvu priliku, naši eksperti već procenjuju dokumenta - rekao je Zelić.\nOn je dodao da se radi timski i koordinisano kako bi svaki aspekt bio provjeren, jer od toga zavise životi.\n- Moramo kao regulator da potvrdimo da li je to zaista tako kao u dokumentima i da li vakcina ima osobine koje se zaista tvrde - istakao je Zelić za RTS.\nPrema njegovim riječima, prijemom dokumentacije "Fajzera" i "Bajonteka" o vakcini protiv virusa korona, Srbija se svrstala među najrazvijenije zemlje svijeta koje same odlučuju o svojoj sudbini.\n- Naša želja je da imamo nekoliko vakcina na raspolaganju, naša mogućnost da pregovaramo i obezbedimo je još jedna retkost. Moći ćemo kritički da procijenimo, nadamo se da ćemo vrlo brzo imati nekoliko vakcina", rekao je Zelić.\nKompanije "Fajzer" i "Bajontek" predale su dokumentaciju za registraciju u Srbiji vakcine protiv virusa korona koja je, prema ranije saopštenim podacima, efikasna 95 odsto.\nOpet više od 3.000 zaraženih, preminulo 16 osoba\nUskoro finansijska pomoć za Srbe na Kosovu i Metohiji\n12:53 > Gračanica: Protest zbog pritvaranja osmorice srpskih mladića\n10:59 > Dačić: Od Vučića da ne traže da prizna Kosovo\n10:17 > U Beogradu pronađena 52 ilegalna migranta\n10:12 > Vučić sazvao sjednicu Savjeta za nacionalnu bezbjednost


CeBIT širi povjerenje | TEME | DW | 03.03.2012\nSvake godine u martu sajam u Hanoveru pretvara se u ogroman računar. Šta je sve u ovogodišnjoj (6.-10.3.) ponudi CeBIT-a, najvećeg svetskog sajma informacionih tehnologija, telekomunikacija i softvera?\nSlogan ovogodišnjeg CeBIT-a\n„Širenje povjerenja“ (Managing Trust) slogan je ovogodišnjeg CeBIT-a, koji svoja vrata otvara u utorak u Hanoveru. „Kada je riječ o kretanju onlajn-svijetom, mi jednostavno moramo da osiguramo povjerenje. Bez povjerenja naših mušterija, naši poslovni modeli, posebno oni koji imaju veze sa internet tehnologijom ne mogu da opstanu“, kaže Diter Kempf, predsjednik udruženja Bitkom. I zaista u ovoj branši je neophodno da se nadoknade mnogi propusti iz prošle godine vezani za zaštitu podataka. Slogan „Širenje povjerenja“ provlači se kao crvena nit kroz cjelokupnu ponudu CeBIT-a.\nOrganizatori očekuju preko 4.200 izlagača iz 70 zemalja, nešto više nego prethodne godine. Vraćaju se i pojedine firme koje su prošle godine izostale, kao što je južnokorejski gigant Samsung i japanski Šarp. Ipak CeBIT nije isključivo sajam biznisa. Prošle godine razvijen je novi koncept koji se sastoji iz četiri dijela: „Pro“ je dio namijenjen za kompanije, „Gov“ je skraćenica za vladu, riječ je dakle o računarskim rješenjima za javni sektor, „Lab“ se odnosi na istraživanje, a „Lajf“ je namijenjen svim privatnim korisnicima.\nU dijelu pod nazivom "Lab" sajam daje uvid u istraživanja\nBrazil – počasni gost CeBIT-a\nInformaciona tehnologija postaje sve kompleksnija i traži mnoga objašnjenja. Zato CeBIT nudi na stotine predavanja, na kojima stručnjaci, među kojima i oni iz Majkrosofta i Gugla pokušavaju da objasne sve što je potrebno.\nCeBIT je važan i za ljude iz politike. Očekuje se dolazak oko 130 međunarodnih delegacija iz svijeta politike i privrede, među kojima je i Neli Krus, potpredsjednica Evropske komisije i komesarka Evropske unije za „digitalnu agendu“, kao i Vivijan Reding, komesarka Evropske unije za pravdu i osnovna prava.\nNaći će se nešto i za one koji su u potrazi za poslom\nSajam će otvoriti njemačka kancelarka Angela Merkel i brazilska predsjednica Dilma Rusef. Brazil je počasni gost ovogodišnjeg CeBIT-a. „Brazil se popeo na sedmo mjesto na svjetskom tržištu tehnologija. Dolazi oko 100 brazilskih firmi, skoro deset puta više nego prošle godine“, navodi šef Bitkoma Diter Kempf.\nBerza poslova na sajmu\nPo prvi put će na CeBIT-u biti i poslovna berza. Dio hale 9 posvećen je karijeri i traženju talenata. Predsjednik Bitkoma žali se na višegodišnji nedostatak kvalifikovanih radnika: „Postoji 38.000 otvorenih radnih mjesta za stručnjake informacionih tehnologija. Nemamo dovoljno apsolvenata u takozvanim MINT-oblastima, dakle matematici i informatici. Mi kao firma moramo nešto da preduzmemo. Naša radna mjesta moramo da učinimo privlačnijima, kako bi prije svega došli do ženske radne snage. Radna mjesta zato bi morala na bolji način da usklade porodicu i posao.“\nZa one koji traže posao posebno će interesantno biti u subotu (10.3.), kada je takozvani „dan regrutacije“, kaže direktor sajma Ernst Raue: „CeBIT je najveće tržište karijere u digitalnom svijetu.“\nTagovi CeBIT, sajam, računari, računala, hanover, hannover


Divčibare Apartmani Repić izdavanje Apartmana Divčibare\nDivcibare » Apartmani Divčibare » Apartmani Repić\nObjavljeno: субота, 01 марта 2014 13:02\nAžurirano: уторак, 04 јануара 2022 20:52\nApartmani Repić Divčibare privatni apartmanski smeštaj – iznajmljivanje apartmana na Divčibarama. Apartmani za izdavanje na veoma lepoj lokaciji, udaljeni samo 700 metara od centra Divčibara, u neposrednoj blizini ski staze.\nKompletno opremljeni apartmani, novije gradnje, luks opremljeni, sa svim neophodnim elementima za prijatan boravak turista. Nalaze se u veoma lepom kraju planine Divčibare, blizu hotela Diplomat Klub, a u neposrednoj blizini je i hotel Petošević.\nApartmani Repić na Divčibarama se sastoje od dva apartmana, namenjenih za izdavanje svim zainteresovanim gostima. Izdavanje apartmana je aktuelno tokom cele godine.\nZa sve naše goste obezbedili smo parking prostor kao i grejanje na struju.\nApartman broj jedan je nov, kompletno opremljen, komforan luks apatrman, površine od 42 kvadratna metra. Sadrži dnevni boravak, kompletno opremljenu kuhinju, trpezariju, spavaću sobu sa francuskim ležajem, kupatilo, terasu, kablovsku televiziju, parno grejanje na struju kao i obezbeđeno mesto za parking.\nApartman broj dva komforan nov luks apartman, 42 kvadrata, kuhinja, dnevna soba, trpezarija, spavaća soba, terasa, kupatilo, kablovska televizija, parking, grejanje na struju.\nApartmani Repić vam žele dobrodošlicu i prijatan boravak na planini Divčibare.\nNapomena: Apartmani se ne izdaju na jednu noć.\nApartmani Repić Divčibare\nGoogle+ stranica apartmana Repić\nFacebook stranica apartmana Repić\nFoursquare stranica apartmana Repić\nInternet prezentacija: www.apartmanidivcibare.com\nLokacija: Divčibare, 14204 Kolubarski Okrug, Srbija


Neka Vlada transparentno vodi kampanju protiv sindikata – GONG dev\nZagreb, 26.04.2019 - Hotel Esplanade, konferencija "Mirovina i aktivno starenje“. Na fotografiji Marko Pavić. foto HINA/ Admir BULJUBAŠIĆ/ abu\nCategorized as Uncategorized Tagged Dobra vladavina, Izborni sustav, Pristup informacijama, Referendum


Manje popravke nameštaja, Čečina :: Daibau.rs\nMANJE POPRAVKE NAMEŠTAJA, ČEČINA\nTražim dobrog majstora za manje popravke nameštaja: Skupili smo i proverili majstore za manje popravke nameštaja, koji rade u mestu Čečina i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za manje popravke nameštaja će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za manje popravke nameštaja Čečina više\nVitoševac, MANJE POPRAVKE NAMEŠTAJA\nSTOLARSKA RADNJA BELI BOR iz Vitoševca aktivno posluje od 2009. godine i uspešno se bavi izradom i montažom nameštaja po meri. U našoj ponudi možete pronaći nameštaj za dnevne, dečije i spavaće sobe, ...\n✓ MANJE POPRAVKE NAMEŠTAJA\t, Vitoševac


novac Archives • SENAT.me\nⓈ > Posts tagged "novac"\nvropska centralna banka (ECB) predstavila je nove novčanice od 100 € i 200 €, koje će biti puštene u optjecaj u maju 2019. Nakon novčanica od 5 €, 10 €, 20 € i 50 € novčanice od 100 € i 200 € posljednja su dva apoena iz serije Europa, tako\nDa li ste se ikada zapitali koliko novca postoji u opticaju? Za američke dolare imamo podatke koje je Titlemax ilustrovao na infografici. Ona objedinjuje tri stavke: američka ponuda novca, životni vijek svake vrste novčanice i kako cjelokupni sistem radi kao cjelina. anas ukupno postoji 1,5 triliona dolara novčanica koja fizički cirkuliše. Od\nova novčanica od 10 funti imaće lik Džejn Osten, britanske spisateljice iz 19. vijeka. Ona će zamijeniti lik Čarlsa Darvina koji se nalazio do sada. Nova novčanica ulazi u opticaj 14. septembra 2017. goidne. Mark Kerni, Guverner Banke Engleske najavio je da će pored vizuelnog posjedovati i taktilni dizajn. Nova novčanica\nPredsjednik Evropske centralne banke Mario Dragi predstavio je danas novu novčanicu od 20 eura u sjedištu ECB u Frankfurtu i najavio je da će ona ući u optjecaj 25. novembra 2015. U novu novčanicu ugrađeno je inovativno zaštitno obilježje: „prozor s portretom“ na hologramu. Kada se gleda kroz novčanicu prema\nEvropska komisija: Kartel finansijskih usluga banaka?\n- 20/05/2014 29/10/2017\nvropska komisija obavijestila je Credit Agricole, HSBC i JP Morgan o preliminarnom mišljenju da je moguće da su prekršena pravila EU o zaštiti konkurencije. Postoji mogućnost da je dosluhom uticano na postavljanje cijena kamatnih stopa opcija denominovanim u valuti euro. Poslato obavještenje o činjenicama, okolnostima i zaključcima u postupku ne


e-novine - Stormfront\nKopajuci po internetu, naletim ja na slijedeci clanak, na jednom od mnogobrojnih smetlista srpskog virtuelnog prostora gdje se okuplja tzv. 'druga Srbija' nazvanim e-novine. Kaze ovako:\nNe zaboravimo zločine nad kosovskim Albancima\nInicijativa mladih za ljudska prava i pokret Moja inicijativa obeležiće u četvrtak 25. marta u podne uličnom akcijom u Beogradu, kod fontane na Platou između Filozofskog fakulteta i Instituta Servantes, godišnjicu zločina koji su u martu i aprilu 1999. počinjeni nad kosovskim Albancima, saopštila je Inicijativa mladih. Aktivistkinje i aktivisti informisaće građane i građanke o zločinima koji su u to vreme počinjeni na Kosovu. U centru grada biće postavljen crveni tepih koji ce voditi do table na kojoj piše „Evropska unija“, a na sredini tepiha biće obeležena lokacija koja ce simbolisati Batajnicu na čijem su području tokom 2001. i 2002. godine iz masovnih grobnica ekshumirani posmrtni ostaci 709 skeleta Albanaca i Albanki ubijenih na Kosovu\nOvakvi clanci su uobicajeni kada su ne-srpski i tudjinski mediji poput ovog u pitanju. A stvar ne bi bila ni malo cudna, da nije ove slike. Naime, na slici je prikazan autobus Nis-Ekspresa, koji je od siptarske mine eksplodirao 99-te, a tom prilikom je poginula vecina putnika autobusa, uglavnom Srba.\nIronija li je, ili sta je, uglavnom, ako je i od ovih, previse je.\n04-28-2010, 05:12 PM #2


HRT: HZJZ: preporuke o provođenju programa obaveznog cijepljenja\nIz HZJZ-a su priopćili i da se revakcinaciju može odgoditi na razdoblje od mjesec-dva, iako niti revakcinaciju ne bi trebalo odgađati na duži period. U ovom trenutku, Hrvatski zavod za javno zdravstvo predlaže odgodu docjepljivanja do kraja svibnja.\nPrilikom provođenja cijepljenja potrebno je osigurati da se ne miješaju bolesna i zdrava djeca u čekaonici, odnosno trebalo bi omogućiti posebne termine za cijepljenje djece koje roditelji trebaju poštivati, poručili su iz HZJZ-a.


VIDEO Večeras Pančevac Bujke peva u polufinalu Beovizije. Glasaćemo za njega? | 013 info\n013info\tSub, 29/02/2020 - 09:52\nPančevac Milan Bujaković u saradnji sa Oliverom Popović iz Sombora u subotu 29. februara pevaće pesmu "Niti" na drugoj polufinalnoj večeri Beovizije 2020. Njihova pesma biče pod rednim brojem 12.\nZa ovu pesmu muziku je napisao Petar Pupić koji je takođe Pančevac.\n- Ovo je kompletno pančevačka pesma. Imamo samo gošću iz Sombora, inače je cela ekipa iz Pančeva, kazao je Milan za portal 013info u telefonskom razgovoru.\nU stvaranju ove pesme učestvovali su i Milan Bjelica, producent, kao i Luka Racić koji nam je poznat iz benda Buč Kesidi.\nPobednik Beovizije biće predstavnik Srbije na ovogodišnem izboru Pesmu Evrovizije 2020. u Roterdamu.\nVoditelji će, nakon završetka glasanja i na kraju programa nasumično pročitati imena šest finalista — bez objave detaljnih rezultata glasanja i imena članova žirija. Usput će finalisti izvući i redni takmičarski nastupajući broj za finalno veče.\nPančevo muzika Beovizija


Dr Mirjana Anđelić - Online konsultacije, lečenje steriliteta, vantelesna oplodnja. - Dr Andjelic sterilitet vantelesna oplodnja konsultacije\nod strane Dusan Bunovic | мај 13, 2021 | Ostalo, Razne stvari, Razno, Sterilitet, Sterilitet i vantelesna oplodnja | 0 Komentara\nPoštovani parovi i drage pacijentkinje,\nzbog izuzetnog interesovanja, a u skladu sa epidemiološkom situacijom,, dr Mirjana Anđelić spec. ginekologije i akušerstva, subspecijalista steriliteta i fertiliteta, je odlučila da Vam omogući online konsultacije.\nOrdinacija Anđelić, od svog osnivanja, prilagođava svoj rad i usluge potrebama pacijentkinja.\nOnline konsultacije su pre svega zamišljene da pomognu parovima i pacijentkinjama u vezi lečenju steriliteta, vantelesne oplodnje ali i ostalih ginekoloških problemima.\nZa sve detalje i cene konsultacija pozovite – Ginekološko-akušersku ordinaciju Anđelić.\nBrojevi telefona: +381 21 301 06 81i +381 62 787 578\nIli nas kontaktirajte putem email: ordinacija@drandjelic.rs\nPostoji mogućnost online konsultacija i na engeskom jeziku\nDr Mirjane Anđelić je kreator izuzetno uspešanog individualnog i personalizovanog pristupa u lečenju steriliteta, i lekara sa višedecenijskim uspehom u lečenju steriliteta i vođenju trudnoća kod velikog broja parova u zemlji i inostranstvu


NÐIzvor: B92 utorak, 20.12.2016. | 13:00\n"Nadam se da æemo uskoro da se radujemo timskoj nagradi, da æemo se plasirati na Svetsko prvenstvo. Mislim da bi to bila najveæa nagrada za celu državu i sve nas", rekao je Tadiæ po prijemu nagrade na sveèanosti u beogradskom hotelu Kraun plaza.\nTadiæ je naveo da mu je velika èast i privilegija što je dobio nagradu, za koju je rekao da mu daje veliki podstrek.\nOn je zahvalio pre svih selektoru Slavoljubu Muslinu, struènom štabu reprezentacije, kao i svima u Fudbalskom savezu Srbije.\n"Bez njih ništa od ovoga ne bi imalo smisla", dodao je Dušan Tadiæ.\nDragan Stojkoviæ rekao je da je najveæe zadovoljstvo za trenera kada mu kažu da njegov tim igra dobar fudbal, što se njemu desilo u kineskom Guangdžou RF.\n"Ovo priznanje za mene predstavlja nešto mnogo važno, veliku satisfakciju za ono što je uradjeno u 2016. godini. Velika je privilegija biti proglašen najboljim trenerom", rekao je Stojkoviæ.\nOn je naveo da 2016. nije bila laka godina i da æe naredne dati sve od sebe da bude još bolji.\n"Ova godina zaista nije bila laka, a mi treneri koji radimo u inostranstvu imamo dodatnu obavezu, a to je da osim rezultata i stila igre, reprezentujemo naš fudbal na najbolji naèin, kako kroz fudbal, tako i kroz ponašanje. Trudio sam se da ga uvek tako predstavljam i to èinim i sada u Kini", rekao je Stojkoviæ.\nSveèanosti su prisustvovali mnogobrojni gosti, a izmedju ostalih bivši kapiten reprezentacije Dejan Stankoviæ, novi predsednik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Daniloviæ, prvi èovek srpske odbojke Zoran Gajiæ i drugi.


Okupljeni ispred Tužilaštva BiH zvižde i skandiraju Gordani Tadić: “Ostavka” | Kakanj-X\nIspred Tužilaštva Bosne i Hercegovine su se okupili građani kako bi dali podršku direktoru Obavještajno sigurnosne agencije BiH Osmanu Mehmedagiću, a okupljeni skandiraju i traže ostavku Gordane Tadić.\nSkandiranje riječi “Ostavka” je upućeno glavnoj tužiteljici Tužilaštva BiH i postupajućem tužiocu u istrazi koja se vodi protiv Mehmedagića Olegu Čavci. Okupljeni zvižde i aplaudiraju kako bi napravili buku.\nNa protestima ispred Suda BiH i Tužilaštva se okupilo više od stotinu osoba, neki od njih nose i transparente “Izdaja se ne oprašta” i “Nije vam ovo 1983. godina”, a uzvikuju i “Puštanje Osmana danas momentalno”.\nProces provjere finansijskih transakcija prilikom Mehmedagićeve kupovine kuće, građani su nazvali “ismijavanjem zakona i zloupotrebom pravosuđa”, a provjeru njegove diplome “!pokušajem da se njegovo mjesto (direktor OSA-e) da lojalnim kadrovima iz Republike Srpske”.\n“Upozoravamo Tadićku da je sličnu snagu imao i eliminisani Milan Tegeltija, ali je upornost patriotas dovela do toga da budu obznanjeni dokazi o njegovim koruptivnim i neprofesionalnim djelovanjima”, stoji u saopćenju građana koje su podijelili novinarima prisutnim na protestima.


Saveti dermatologa: Kako da zaštitite kožu od sunca VIDEO - B92\nNekoliko toplih dana unazad pokazalo se koliko je na suncu toplo i koliko njegovi zraci žare.\nIzvor: B92, TV Prva utorak, 22.06.2021. | 10:28 -> 12:47\nU vremenskim prognozama se govori o UV zraèenju, što svima treba da ukaže na potrebu da smanje izlaganje suncu. Kako da se ponašamo u gradu, ali i na letovanju i kako da izbegnemo zamke - objasnila je za TV Prva dermatolog, doktorka Olga Osipov.\n"UV zraèenje je najjaèe od 11 do 16 èasova, i u tom periodu se savetuje kratkotrajno izlaganje suncu 15 do 20 minuta bez zaštite. U tom trenutku se pod dejstvom UVB zraka u organizmu stvara vitamin D, koji nam je jako bitan, ne samo za metabolizam kalcijuma nego i imunitet", objasnila je doktorka Osipov.\nDodala je i da se savetuje nošenje dužih rukava, dužih sukanja, pantalona, ali sa svetlijim tonovima i nekim laganijim pamuènim materijalima. Sprejovi i kreme sa visokim zaštitnim faktorom se, kaže, podrazumevaju.\n"Faktor 30 preporuèujemo onima koji imaju srednje tamnu kožu i koji mogu da pocrne a da ne izgore, faktor 50 je za decu koja imaju svetlu put", rekla je ona.\nNaglašava i to da je za decu neophodno koristiti veoma otporne zaštitne kreme, koje mogu da štite i do dva sata, takoðe i da sada postoje i specijalne majice koje mogu da zaštite od sunca.\n"Ako izgorimo, potrebno je koristiti hladne obloge, popiti andol ako zaboli glava, na kožu mazati mleko koje u sebi ima cink i kortikosteroidne kreme, sinopen i ove kreme protiv alergija izbegavati", kaže doktorka.


Plenković u raspravi sa reporetrom N1 o napadu kod Knina | N1 Srbija\n23.08.2019. |16.02 |\n"Želimo da se svi resursi hrvatske policije angažuju da se otkriju ovi napadači. To je bio jedan čin s predumišljajem, jer koliko sam ja sada prikupio informacija, juče do kraja ni mi u biti nismo imali sve informacije, naročito ih nisam imao pre sednice Vlade. Smatram da treba preduzeti sve da se ti počinioci otkriju, kazne i sankcionišu", poručio je Plenković novinarima prilikom posete Vrbovskom.\nNa pitanje reportera N1 smatra li da je njegova jučerašnja reakcija, kada je rekao da je napad kod Knina izolovan incident, a ne posledica klime u društvu, bila mlaka, premijer je odgovorio: "Ja ću biti taj koji će određivati na koji način ćemo reagovati na određene stvari, to neće sigurno diktirati ni mediji, ni neki drugi partner."\nandrej plenković napad Knin Srbi Hrvatska\nZnači, čim se pitanje novinara ne sviđa političari, on njemu lepi etiketu političkog aktiviste. Jel ovo Vučić I Plenković imaju istog savetnika? Doduše, kod nas se novinaru prikači odmah i epitet "strani plaćenik", jet to dobro prolazi kod glasača koji ne koriste 99% mozga\nI Plenkovic kao i Vucic prepoznaje novinara N1, kvalifikuje ga, ne valja mu. Ocigledno da srpski i hrvatski politicari bili u EU ili izvan EU ne umeju drugacije.\nSto se tice sustinske razlike izmedju Plenkovica i Vucica ona se ogleda u broju cipela i boji odela koje nose.


ХАОС У ФРАНЦУСКОЈ! НЕВЕРОВАТАН предлог француских стручњака у вези вакцина за КОРОНАВИРУС\nŠta drugo očekavati?\n"Evropa nema alternative!" Znate koliko koštaju zamorčići, oskudacija u evropi.Afrika je naprosto-gratis?! Ipak je Hitler pobedio u evropi.kukavičija jaja fašizma su se ispilila masovno u eu-"vladavini prava jačega"Zato vlada k o n s e n z u s u glavi prosečnog Zapadnjaka po pitanju Afrikanaca, Srba, Pravoslavaca, i ostalih "indijanaca".Oni z n a j u zašto nas mrze hiljadama godina a nas uhvati amnezija posle 10 godina od zadnjeg bombardovanja, bilo da nas tuku kao saveznici ili kao"milosrdni angeli". Zato i jesmo gde smo. Ps. Što u Afriku može u Šumadiju???


MTS proslavio petnaesti rođendan | Lifestyle | Vesti\nMTS proslavio petnaesti rođendan 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nMTS proslavio petnaesti rođendan\nKompanija Telekom Srbija 17. decembra proslavila je 15. godina uspešnog poslovanja.\nKompanija Telekom Srbija proslavila je 15. godina uspešnog poslovanja brenda mt:s. Tom prilikom, nagrađeno je 15 najvernijih korisnika, koji su uz mt:s od samog početka, a naše proslavljene rukometašice Marina Dmitrović, Ivana Milošević i Ana Kačarević uručile su dobitnicima vredne nagrade - prepaid 3G data SIM sa 6GB saobraćaja i SAMSUNG GALAXY Tab 3 od 7 inča. Osim toga, prisutnima je premijerno prikazan i promotivni film o prvih 15 godina mt:s-a, njegovom razvoju i usponu do vodećeg mobilnog operatora na tržištu Srbije.\nSoftware:Adobe Photoshop Lightroom 3.6 (Windows) Created: 2013:12:17 13:25:05\nSoftware:Adobe Photoshop Lightroom 3.6 (Windows) Created: 2013:12:17 13:26:10\nHot Godišnjica Telekom Srbija MTS Rođendan


Kilogram brašna kokosa košta 280 dinara, mleko diže cenu kafe: Da li su nam skupi egzotični sastojci - Biznis Telegraf.rs\n27/02/21 | 08:26\nTržište kokosa raste iz dana u dan: u 2018. vredelo je 11,5 milijardi dolara, a procena je da bi do 2026. trebalo da vredi 31,1 milijardu dolara\nKokos / Foto: Unsplash\nZemlja koja je prva po proizvodnji kokosa jeste Indonezija, mada je ona od 2012. do 2019. pomalo opala. Najviše kokosa uzgaja se u provinciji Sulavezi Utara, na istoimenom ostrvu.\nZa ovo egzotično voće kažu da je "eliksir života", a poslednjih godina popularizovani su kokosovo mleko, brašno, ulje, kokosova voda, kao proizvodi koji donose ogroman profit komercijalnom prehrambenom, ali i kozmetičkom tržištu.\nIzvoz je ključni izvor prihoda indonežanske ekonomije, tako da su velike šanse da, ako u lokalnom kafiću zatražite kafu s kokosovim mlekom, ono bude produkt upravo kokosa iz Indonezije. To voće prelazi daleki put kako bi stiglo do Evrope i ostatka sveta, a naporan rad farmera, transport i priroda voća - diktiraju cene.\nTržište kokosa raste iz dana u dan: u 2018. vredelo je 11,5 milijardi dolara, a procena je da bi do 2026. trebalo da vredi 31,1 milijardu dolara. Od svih proizvoda na bazi kokosa, ulje "uzima" više od polovine tržišnog kolača, i naći ćete u gotovo svakom kozmetičkom proizvodu danas, mada je poznato od davnina.\nMarketing ili dokazano dejstvo kokosovog ulja?\nIma elemenata oba. Iako je kokosovo ulje, koje se koristi i u prehrambenom svetu, zaista lekovito i hranljivo, kozmetička industrija je dodatno podstakla njegov bum dobrim marketinškim kampanjama. Jednostavno, kokosovo ulje zaista zvuči moćni, kao da radite nešto dobro za sebe, ako njime negujete kosu ili kožu.\nKoristi ga i uslužna industrija, za pravljenje smutija, šejkova, kolača, pa čak i za kokanje kokica, kao što je slučaj u bioskopima. To je ono što podiže cenu kese kokica, ali i uverava kupca da unosi nešto kvalitetnije u svoj organizam, od hrane pržene ili kuvane na "klasičnom" (čitaj: suncokretovom) ulju.\nDa znate da je Indonezija jedna od vodećih izvoznika kokosove vode? Da li znate da kokosova voda i kokosovo mleko nije isto? koristi se kao osnovni sastojak za hranu ili kao osvežavajući napitak kod mnogih zdravstvenih tegoba#BusinessWithIndonesia#sulawesi #RintisKemajuan pic.twitter.com/Mydo5kgi7a\n— IndonesianEmbassyBelgrade (@KBRI_Beograd) February 10, 2021\nKada su statističari pravili procene napredovanja kokosa od 2018. do 2026. godine, došli su do ovih zaključaka: najveći rast će ubuduće imati kokosova voda, zatim ulje, pa mleko, dok će ostali proizvodi slabije rasti, ali će ipak beležiti uspon. Ako se pitate koja grana dominira: hrana, piće ili kozmetika?\nOdgovor je kozmetička industrija. Proizvodi na bazi kokosa najviše se konzumiraju u SAD, Kanadi, Meksiku, Nemačkoj, Francuskoj, Velikoj Britaniji, Holandiji, Italiji, Indiji, Indoneziji, Kini, Filipinima itd.\nOd kafe do kolača: Gde je sve kokos našao svoje mesto\nKokosovo i bademovo mleko su na ceni, i nude ih svi bolje snabdeveni kafići i restorani u Srbiji i Beogradu. Kafa s takvim mlekom obično košta 25 do 30 dinara skuplje, jer je i samo mleko, naravno, dosta skuplje u prodaji. Čak i tu postoje razlike, da li je organsko ili ne.\nDrvo kokosa / Foto: Freepik.com\nNa primer, 400 grama (dakle, nepunih pola litre) kokosovog mleka, prosečne marke, košta 260 dinara. Ako to uporedimo s kravljim mlekom iste mililitraže, shvatamo da je kokosovo skuplje oko 4,5 puta. Isto tako, brašno od ovog voća sve više se koristi u kulinarstvu.\nPrimera radi, pšenično brašno od 1 kilogram u proseku košta 50 do 60 dinara, zavisno od marketa, dok samo 100 grama kokosovog brašna, marke jeftinijeg ranga, košta malo više od 75 dinara. Ipak, veća pakovanja su svakako isplativija, pa tako kilogram kokosovog brašna možete naći za 280 dinara.\nČupavci sa kokosom: Sočni, slasni, čokoladni kolač koji se topi u ustima\nNajaktivniji vulkan u Indoneziji opet proradio: Merapi izbacuje reku lave dugu 1.500 metara\n1. mart 2021 | 10:35\nNisu skupi, od jednog kokosa koji košta stotinak dinara može da se napravi deset litara mleka


Dačić: Muka mi je od novog 5. oktobra\nTema: Dačić: Muka mi je od novog 5. oktobra\n11.05.2012., 13:55 #1\nOglasio se i ministar policije.\nJaša Tomić - Ministar unutrašnjih poslova Srbije i lider socijalista Ivica Dačić rekao je danas da je teško poverovati da pored tolikog broja posmatrača na izbornim mestima dodje do tako velike izborne kradje o kojoj govori predsednički kandidat Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić.\nDačić je, nakon susreta sa poljoprivrednicima, kazao da se već jednom "sapleo na taj kamen", misleći na izbornu kradju, i da misli da je sve to u funkciji podizanja rejtinga pre drugog kruga predsedničkih izbora 20. maja.\nPrema njegovim rečima, ako postoje sumnje u kradju glasova, postoje organi koji to treba da utvrde - policija i sudovi.\nMinistar je dodao da nije obavešten da se neko obratio MUP-u povodom navodne izborne krađe, ali da, ako je bilo kradje, treba da odgovara onaj koji ju je sproveo.\nNikolić je danas kazao da je podneo krivičnu prijavu protiv nepoznatih osoba zbog izborne kradje i dodao da ga još niko od nadležnih organa nije povodom toga kontaktirao.\nžao mi Ivice, uvek je na pogrešnoj strani\n11.05.2012., 14:01 #2\nRe: Dačić: Muka mi je od novog 5. oktobra\na DOS mi se smučio\ntoliko mu se smucio da ce da produzi koaliciju sa njima\n11.05.2012., 14:01 #3\nPa taj 5 Oktobar je evo kako vidimo doneo nam upravo njega Pacica !!!!\n11.05.2012., 14:01 #4\nMinistar policije priznao da je već jednom učestvovao u izbornoj krađi\n11.05.2012., 14:04 #5\nAu , ovo uvijeno znači da je žandarmerija dobila bonuse za izbore i da će tek da razmešta bubrege ako se neko drzne da nervira Ivicu .\n11.05.2012., 14:04 #6\nМлађи можда не знају, а старији су можда заборавили, какав је Ивица био пропагандни мајстор у време Слобе.\n11.05.2012., 14:05 #7\nE sad jedino nek mi neko objasni kako to da covek koji je prema svom priznanju ucestvovao u izbornoj kradji i dalje bude nosilac bilo kakve funkcije u drzavi\n11.05.2012., 14:06 #8\nja dacica razumem kao da poziva na novi 5 oktobar\njer on me moze da kaze `ajde, juris`, ali moze to suptilno, indirektno. sve je spomenuo, dos, ulicu, 5 oktobar, i da treba sve brzo zavrsiti\nto da niko nije zvao mup, po svoj prilici da mu nisu rekli. upravo je na radio fokusu bio advokat koga je policija privela na zvezdaru, a ustvari on je otkrio lopove na izborima\nu istoj emisiji je naveden isti slucaj u novom sadu da je policija privela onoga sto nije dao da se krade\n11.05.2012., 14:06 #9\n11.05.2012., 14:06 #10\ndačić je u stvari glup..da li je svestan sta je izjavio...bota i njegovi ce da polude a tek cedini...mada je sps-u od 2008 sve dopusteno..muka mu 5.10 jer je izvrsen po njemu puc a vec 4 godine je zbog tog navodnog puča u vlasti i ostaće...debil debeli\n11.05.2012., 14:06 #11\nМала дебела комуњарска политичка проститутка\nУ кампањи је био највећи опозиционар жутом режиму, највећи радикал, највећи патрота, највећи Србин ...\nУрлао о пљачкашкој приватизацији, о понизности према западним амбасадорима ...\nЈедном је чак јавно, отворено рекао да Борис Тадић има западног газду\nСлушајући га колико је критиковао Тадића и његове, човег би помислио да је спс ове четири године био највећа опозоциона странка у парламенту\nИсти такав и ћелави дебели мафијаш балван Палма\nИ одмах након избора Дачић и његова коалиција потрчали у загрљај том истом Тадићу (којим управља странац)\nДебелом је мука од новог 5. октобра ... па наравно. Зашто да мења ишта ... иста власт он у њој ... кофери ...\n11.05.2012., 14:06 #12\nVisestruki povratnik ...\n11.05.2012., 14:06 #13\nDacic ce potraziti sakriveno koferce ....za slucaj da se desi ono sto se njemu smucilo....\n11.05.2012., 14:07 #14\nOriginal postavio Goran2\nPa njegov prethodnik je bio osudjeni razbojnik i provalnik , a još nije ni iz Srbije ,nego iz inostranstva ,\n11.05.2012., 14:10 #15\n"...И тврдим да се припрема заиста египатско пролеће у режији управо оних који су изгубили изборе, а сада желе да на улици остваре победу"\nPoslednji put ažurirao/la комшија : 11.05.2012. u 14:12\n11.05.2012., 14:11 #16\nDugačka palica zakona će da radi je hteo reća, mada je njegova pozicija lagodna. Dal je u pravu za peti oktobar, jeste. Revolucija je vodila daljem urušavanju države posle sanckija i bombardovanja čemu bi verovatno vodio i pokušaj nove, musave, naprednjačke danas.\n11.05.2012., 14:12 #17\nJa sam, inače, i protiv te prakse masovnog ponavljanja izbora, jer sve to liči na '96. godinu (SPS poništio pobedu Koalicije Zajedno na lokalnim izborima) i jednostavno izborni rezultat treba prihvatiti, jer je to izborna volja naroda\njoš reče da ne treba ponavljati izbore, iako je bilo krađe maestralno\n11.05.2012., 14:15 #18\nskreces sa teme ali nema veze navikao sam na to kod tebe\nnego po zakonu lice koje izvrsi tesko krivicno delo ne moze da bude dostojno za vrsenje najvisih drzavnih funkcija\n11.05.2012., 14:16 #19\nДок је друг Ивица на челу Министарства унутрашњих послова, до сценарија дестабилизације Србије и покушаја "револуције" неће доћи!\n11.05.2012., 14:19 #20\nTi si prvi počeo da pričaš kako počinioci krivičnog dela nisu podobni za mesto ministra UP , a ja sam samo rekao da ovaj nije prvi , jer je pre njega na tom mestu bio osudjeni razbojnik i provalnik iz Crne Gore , protiv ovog debelog koliko znam i nema nikakvih presuda ,iako ne mislim da je pošten naravno .\n11.05.2012., 14:22 #21\n............ ...... дебелом ће опет да преседне..........аааааааааааа\n11.05.2012., 14:24 #22\nnije razbojnik i provalnik ali jeste sudjen za nesto drugo\nsto opet nije ni priblizno kvalifikacijama koje si izneo\n11.05.2012., 14:26 #23\na i nije potrebno da bude osudjen kad je sam izjavio da je ucestvovao u izbornim kradjama.... sta je drugo lustracija nego eliminisanje iz politickog zivota ljudi koji su radili takve stvari a ostali nekaznjeni iz ovih ili onih razloga\n11.05.2012., 14:26 #24\nDačić nije glup i ništa slučajno ne izjavljuje , ne " izleti" mu kao tupavom , musavom mustafi .\nMoguće da je suptilno pripremio narod na ipak koaliciju ds-a i okobajčetinaca odmah posle predsedničkih , a onda će iskusno da kaže " jesam vam rek'o"...\n11.05.2012., 14:27 #25\nOvde se zaboravlja da je jedan naš predsednički kandidat falsifikovao diplomu i to ne jednu nego dve, a drugi se protivustavno kandidovao po treći put. Kakve onda veze ima što su tamo neki ministri možda nešto maznuli.


Jovana Jeremić uzburkala društvene mreže, otkrila tajnu uspeha! – Radio Balkanfox\nVoditeljka Jovana Jeremić je poznata kao neko ko se ne libi da kaže svoj stav na bilo koju temu, to je bio slučaj i ovog puta.\nNaime, na društvenoj mreži Instagram ona je podelila par svojih citata i dobila bezbroj komentara.\nU jednom od njih Jovana je otkrila tajnu svoj uspeha:\n– Tajna mog uspeha u ljubavi je to što sam uvek znala tačno šta želim i nikada nisam pristajala na manje od toga. Umem da pružim ljubav, zato je i dobijam. Pravi muškarac me uvek voli jer on zna kolika je vrednost dobre i kvalitetne žene – napisala je Jovana pa dodala:\n– Žene se dele na one koje briši i na one koje dižu prašinu!\nNADAM SE POBEDI! Sofronijević bi da ide na Evroviziju, pa progovorio o parama: Bakšiš delim na ravne časti!\nMlada muzička zvezda Anastasija Ražnatović sinoć je bila u provodu sa svojim dečkom fudbalerom Nemanjom Gudeljom, a osim prijatelja, društvo im je pravila i Ceca Ražnatović koja je blistala u crvenoj odevnoj kombinaciji...


SNIJEG PROUZROKOVAO PROBLEME NA SAOBRAĆAJNICAMA ŠIROM BIH: EVO GDJE JE NAJKRITIČNIJE | Hayat.ba\nSNIJEG PROUZROKOVAO PROBLEME NA SAOBRAĆAJNICAMA ŠIROM BIH: EVO GDJE JE NAJKRITIČNIJE\nBrojni problemi u saobraćaju širom BiH uslijedili su nakon posljednjih snježnih padavina.\nPosebno otežano se, zbog novih snježnih nanosa, saobraća na Karauli. U MUP-u Tuzlanskog kantona kažu da su službe za održavanje puteva aktivno na terenu i da raščišćavaju snijeg.\nNa tom dijelu put sada je na snazi zabrana za teretna vozila s prikolicom i šlepere.\nNa regionalnom putu kod mjesta Donje Dubrave (Živinice) od 09:30 sati saobraća se naizmjenično, jednom trakom. Podsjećamo, zbog saobraćajne nezgode na ovoj dionici saobraćaj je bio potpuno obustavljen.\nKako je saopćeno iz BIHAMK-a, na širem području Romanije (Sarajevo-Rogatica), za teretna vozila preko 7,5 tona neophodno je korištenje lanaca. Na pojedinim dionicama u višim predjelima mjestimično ima raskvašenog snijega na kolovozu. Upozoravamo na učestale odrone na brojnim dionicama i savjetujemo oprezniju vožnju. Napominjemo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.