Šminka je ljubav: Proizvodi koje sam potrošila 24\nToo Cool For School Egg Mellow Cream miriše kao neki fil za tortu, takve je i teksture, hranljiva i ugodna, spada u tzv. comfort cream. Više hrani i neguje nego što hidrira, uživale bi u donjoj žene sa zrelom kožom, ali i devojke čija je koža suva i normalna. Vrlo se sporo troši, ne znam kad sam toliko dugo koristila jednu kremu. Detaljnije o njoj i drugim proizvodima ovog brenda u ovom postu.\nPotrošila sam malu verziju novog Eucerin Dermopure matirajućeg fluida i definitivno je to proizvod za masnu kožu, eventualno mešovitu u letnjem periodu. Mene je zatezao, moja dehidrirana osetljiva koža traži hranljivije kreme, ali u slučaju da tražite kremu koja stvarno matira razmotrite upravo ovu. Više o Dermopure liniji možete pročitati u ovom postu.\nOde i Eucerin Aquaporin Active dnevna krema sa SPF25. Zasebno sam je recenzirala u ovom postu, a ukratko ću reći da bi odgovarala svim tipovima kože osim masnoj, a da je zbog teksture pogodnija za hladniji period godine osim ako ste izraziti suvokožac.\nSephora Super regenerating oil-serum imam jako dugo, toliko da nisam sigurna jesam li ga recenzirala ili ne. Reč je o uljanom serumu koji se koristi i danju, nije previše mastan i ukoliko se ne pretera sa količinom može ga u potpunosti upiti čak i masna koža, premda bih masnokošcima svakako preporučila upotrebu samo noću. Kao jedini proizvod mojoj mešovitoj koži nije bio dovoljan, ali je odlično funkcionisao kao dopuna kremama koje hidriraju kožu, uz pomoć njega stečena hidratacija zadržavala bi se u koži. Jako, jako se sporo troši.\nCaolin Premium Pore Pack Duo Hot & Cool nije maska nego je čudo od maske, najefikasnija maska protiv mitesera i proširenih pora koju sam u životu probala! Detaljno sam je recenzirala u ovom postu, obratite pažnju na nju, izuzetan je proizvod i ima je dovoljno za dosta više upotreba nego što je proizvođač napisao.\nIsprobala sam sve tri L'Oreal Paris Pure Clay maske za lice, a ovde se nalaze dve, Exfo mask i Purify mask. Recenziju možete pročitati ovde, a važno je da spomenem koliko su mi se promenili utisci za Exfo masku kako se promenilo godišnje doba. U toplom periodu mi je jako prijala da bi uz centralno grejanje moja koža buknula od ove maske, toliko da sam je na kraju bacila, a da je nisam do kraja potrošila. Definitivno nije za osetljivu kožu ma kog tipa. O Purify sam zadržala mišljenje, prijatnija je nego što bi sedalo zaključiti zi opisa, zapravo je najblaža od ove tri maske.\nPotrošila sam i Sephorinu masku Pink Clay na kojoj piše da je dovoljna za 4 upotrebe, a meni je trajala najmanje 10! Isti efekat dobije se kad se namaže u tanjem i debljem sloju, više je nalik na kremu nego na klasičnu masku tako da brže trošenje stvarno nema smisla. Ne posvetljuje lice kako bi trebalo, ali celokupan izgled kože bude lepši nakon nje i vrlo je prijatna i lagana, ne iritira ni na kakav način.\nKo bi rekao da sam potrošila i nešto šta spada u šminku! MUFE HD Primer moj je omiljeni prajmer, ima baš sve šta ja želim od jednog prajmera. On daje koži dodatnu vlažnost, ujednači ten pre pudera, diskretno ublaži pore tako da se puder neuporedivo lakše nanosi, lepše izgleda, a i duže traje. Nije, dakle, klasični silikonski prajmer, više je nalik losionu po svojoj teksturi. Ovo je stara verzija, imala sam tester nove i rekla bih da osim ambalaže ništa nisu menjali. Ovo je nijansa 0, neutralni, postoji još nekoliko: za ublažavanje žutila ili crvenila, matiranje, davanje svežine i dr.\nBlistex Moisture Max balzam za usne nisam do kraja potrošila, ali ga jesam bacila. Blistex generalno volim, balzami za usne su im stvarno fini, ali ovaj mi nije legao, pre svega zbog guste teksture koja sedi na sunama do daljnjeg, dakle dok se ne obriše o nešto- Lepo on neguje usne, pogotovo kad se nanese pre spavanja, ali više volim balzame koje ne osećam na usnama i sa kojima mogu normalno da funkcionišem.\nEOS Honeysuckle Honeydew nisam potrošila, ali sam morala da ga bacim pošto se pokvario. Baš je promenio miris, miriše na užeglo i nisam imala izbora. Istina da sam ga držala u neseseru koji je išao sa mnom na Adu letos, verovatno je to bilo previše za njega. O EOS balzamima koje sam isprobala pisala sam u ovom postu (u međuvremenu se mogu kupiti i u Srbiji), a ovaj zeleni mi je najmanje drag od isprobanih, čisto zbog najmanje lepog mirisa.\nIsprobala sam testerić Dior Capture Totale kreme za okoloočnu regiju i osnovni utisak bi bio da je vrlo "vlažna" i ugodna, ali na duže staze pogodna za nekog mlađeg, recimo ispod 30 godina pošto su za moje već vidljive prve bore nega i hidratacija koje pruža nedovoljni.\nVolim Sephorine gelove za tuširanje, ovaj je bio limitirani za Dan zaljubljenih, a sam miris deo je redovne linije, to je Cotton Flower. Miriše blago i nežno, a gel je znatno kremastiji od svih drugih Sephorinih.\nOpet sam potrošila Balea Golden Glamour losion za ruke iako me njegov prejaki, orijentalni miris odbija, ali sviđaju mi se nega koju pruža, lakoća nanošenja i brzina upijanja pa podnesem miris.\nPotroših i Clarins dvofazni skidač šminke sa područja očiju, receniju možete pročitati ovde. Dobro skida šminku, ali glavni adut mu je podatak da ni najmanje ne pecka, ne magli pogled i ni na kakav način ne iritira oči ni za vreme ni posle skidanja šminke.\nPotrošila sam Tony Moly bananicu iliti losion za ruke sa mirisom, a i oblikom banane. Detaljnije sam pisala o njemu u ovom postu, a ovde ću navesti da se neverovatno brzo upija, blag je i dovoljan za redovnu negu ruku, ne spada u jaču kategoriju.\nTo bi bilo sve za ovaj post, a već sam nakupila polovinu praznih kutijica potrebnih za novi post ovog tipa pa očekujte još jedan u naredna dva meseca.


Stvari skuplje na sniženju! Banjaluka.com\nStvari skuplje na sniženju!\nObjavljeno: 8. 7. 2016\n14. 11. 2017. | 20:57\n6. 11. 2017. | 14:25\nBanjaluka: Sudski izvršitelj novac od naplate dugova trošio na kocku\n28. 02. 2017. | 14:36\nFond PIO RS otkrio nove prevarante\n12. 01. 2017. | 11:24\nPrevaranti na saobraćajnim nesrećama zarade i do 30.000 KM\nDa sniženja cijena odjeće i obuće nisu uvijek prava, odnosno da sniženo ne znači ponekad i jeftinije, pokazuje slučaj jedne Banjalučanke, koja je jednu majicu platila na rasprodaji skuplje nego što joj je bila prvobitna cijena.\nZato iz udruženja potrošača apeluju na kupce da posebno obrate pažnju kad su sniženja.\n“Cijena majice koju sam platila na ‘sniženju’ bila je 20,50 KM, a kada sam došla kući i skinula tu cijenu ispod je pisala prva cijena od 17,95 KM. Znači, oni su povisili cijenu, a lažirali da se radi o sniženju. S obzirom na to da je u pitanju manja razlika nisam to prijavila nadležnim inspekcijama, ali je to pouka da treba biti oprezan, pogotovo kada kupujemo nešto skuplje. U taj butik više neću ući”, ispričala nam je ova Banjalučanka.\nIako je prema Zakonu o zaštiti potrošača RS propisano da trgovac na rasprodajama i sniženjima cijena proizvoda treba jasno i vidljivo da označi cijenu prije i cijenu tokom rasprodaje ili sniženja, to se uvijek ne poštuje.\n“Ukoliko uoče bilo kakve nepravilnosti, sugerišemo potrošačima da se obrate opštinskoj/gradskoj ili republičkoj tržišnoj inspekciji kako bi nadležni organi mogli preduzeti mjere prema trgovcu. U praksi nije čest slučaj da građani prijavljuju inspekciji ove nepravilnosti”, rekla je Borka Surtov, glavni republički tržišni inspektor.\nDodaje da, ako je procenat sniženja u rasponu od pet do 15 odsto, najveći procenat sniženja treba da se odnosi najmanje na jednu petinu vrijednosti svih proizvoda na rasprodaji.\nU Republičkoj upravi za inspekcijske poslove kažu da tržišni inspektori svakodnevno kontrolišu da li trgovci uredno ističu cijene proizvoda, da li cijene koje su istaknute na robi odgovaraju cijenama formiranim i evidentiranim u poslovnim knjigama i da li se po istim vrši prodaja robe.\nDragovan Petrović, sekretar Pokreta potrošača RS, rekao je da cijene treba da budu vidno istaknute prije i tokom sniženja i procenat za koji je nešto sniženo. Zasad nisu imali pritužbe na malverzacije tokom rasprodaja.\n“Najveći broj pritužbi građana je na tehničku robu, kućanske aparate i telefone koji se kvare prije isteka garancije, te telekomunikacijske usluge”, kaže Petrović.\nTagovi: CijenePrevareRS\tPrijavi grešku


Informacije o promeni cena taksi, polisa i usluga koje prate registraciju vozila . Informacije o izmenama i pravilnicima za registraciju vozila. Nova sekcija na sajtu-Provera porekla vozila\tU saradnji sa AMSS-Centrom za motorna vozila sajt www.registracija-vozila.rs je omogućio vlasnicima vozila, a pre svega onima koji nameravaju da kupe automobil, pruži neophodnu pomoć u proveri porekla vozila.\nProvera porekla vlasnicima, i potencijalnim budućim vlasnicima daje odgovore na sledeća dva pitanja:\n1. Da li postoji potraga za automobilom?\n2. Da li je vozilo na regularan način odjavljeno iz zemlje iz koje se uvozi u Srbiju?\nZa više informacija o proceduri provere vozila kliknite na sliku ili na dugme ispod.\nProvera porekla vozila Cena registracije u Senti\tOd 05.03.2010. sajt www.registracija-vozila.rs raspolaže iznosima komunalnih taksi za opštinu Senta.Cenu registracije i za tu opštinu možete izračunati ako kliknete O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nKalkulator za Čačak\tOd 02.03.2010. sajt www.registracija-vozila.rs raspolaže iznosima komunalnih taksi za opštinu Čačak. Sada i vozači iz tog grada mogu saznati apsulutno tačne cene registracije svojih motornih vozila.Cenu registracije možete izračunati ako kliknete O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nNovi članci o međunarodnim dokumentima\tObjavljeni novi članci na stranama :\nNeke odredbe o međunarodnoj vozačkoj dozvoli Neke odredbe o međunarodnom ovlašćenju Promena ekološke takse\tDošlo je do promene visine naknade za zagađivanje životne sredine.Naš sajt raspolaže sa njihovim tačnim iznosima. Možete ih pogledati O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nPromene komunalne takse za Valjevo\tNa osnovu Službenog glasnika grada Valjeva od 28.12.2009. godine došlo je do promene iznosa komunalnih taksi za taj grad. Naš sajt raspolaže sa njihovim tačnim iznosima. Možete ih pogledati O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nPromene iznosa komunalnih taksi za beogradske opštine\tOd 12.02.2010.za beogradske opštine se primenjuju novi iznosi komunalnih taksi.Naš sajt raspolaže sa njihovim tačnim iznosima. Možete ih pogledati O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nOdgovori na Vaša pitanja od 10.02.2010.\tObjavljen novi set odgovora na vaša pitanja. Da ih vidite kliknite na sliku ispod.\nAkcija AMSO - maksimalni popust za Auto kasko osiguranje novih vozila u FEBRUARU\tPostovani korisnici sajta www.registracija-vozila.rs, obaveštavamo vas da AMS Osiguranje u okviru svoje FEBRUARSKE akcije odobrava poseban popust za auto kasko osiguranje novih automobila. Popust će važiti SAMO U FEBRUARU.Ako i Vi imate novo vozilo i želite da ga kasko osigurate, iskoristite popust i kliknite na dugme ispod. IZRAČUNAJ KASKO Poskupljenje javnih puteva za TAXI vozila na TNG\tDošlo je do promene iznosa javnih puteva za TAXI vozila sa pogonom na TNG. Sa dosadašnjih 3200 dinara, taksa je poskupela na 3460 dinara.Cene na našem sajtu su uredno ažurirane i možete ih videti O V D E (KALKULATOR REGISTRACIJE).\nUputstvo za registraciju vozila pravna lica\nPromena iznosa komunalne takse za Sremsku Mitrovicu\nPromena iznosa komunalne takse za Kuršumliju\nPokrenut portal www.kasko-osiguranje.rs\n<< Početak < Prethodna 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Sledeća > Kraj >>\tStrana 14 od 21\tRV Informator


FUTROLA SARANSKA 6 STAPOVA DELUXE (215cm) CP-215116 | Formax Store\nŠifra artikla: 36642\nVelika i prvoklasna debelo tapacirana futrola dizajnirana za smeštaj čak 6 šaranskih štapova dužine 3.90 m (dužina futrole 215 cm) sa namontiranim mašinicama. Tri štapa se postavljaju u uobičajenom smeru a tri u kontra smeru, tako da su mašinice smeštene u dva debelo tapacirana džepa sa iste strane, a štapovi okrenuti jedan prema drugom vrhovima i "prolaze" jedni zmeđu drugih. Ova futrola u unutrašnjosti poseduje i dva duga džepa za smeštaj meredova i suncobrana, zatvara se kvalitetnim i jakim rajsferšlusevima i ima gumiranu ručku za nošenje i jak i debelo tapaciran kaiš za nošenje o ramenu. Top model u našoj ponudi!\nNaziv robe: FUTROLA SARANSKA 6 STAPOVA DELUXE (215cm) CP-215116


Srbiju volimo - Tradicija dragačevskog sela "Veliki Grabovski"\nTradicija dragačevskog sela "Veliki Grabovski"\nBajkovito etno naselje u selu Veliki Grabovski u blizini Guče, zasluzuje posebnu paznju ljubitelja netaknute prirode, svezeg okrepljujuceg vazduha i očuvane tradicije srpskog sela, zahvaljujuci posebnim odlikama koje ga krase.\nEtno domacinstvo se nalazi na porodičnom posedu u dubokoj šumi planine Jelice, u selu Grab, sa veličanstvenim pogledom na čitav kraj bogat zelenilom šume i lepotom planinskih vrhova. Gosti kazu da ova panorama vredi milion eura ! U centralnom delu naselja je etno kafana u kojoj se mozere okrepiti, opremljena drvenim stolovima i ukrašena starim predmetima i poljoprivrednim alatkama, koje su koristili nasi preci. U ovom delu je roštilj i mesto za pečenje jaganjaca, prasica ili krompira na tradicionalni način /sač/\nSmeštaj je organizovan u 4 kucice - srpska vajata sa lezajevima pokrivenim tradicionalnim cilimima, koji mirišu na bosiljak i drugo okolno lekovito bilje, kojem obiluje planina Jelica, stolicom, stolom i furunom, koja se koristi tokom zima. Poseban dozivljaj predstavljaju kupatila koja se sastoje od tuševa u kojima se gosti kupaju u drvenim buradima !!! Ovde se pripremaju isključivo srpski tradicionalni /zaboravljeni/ specijaliteti : proja, kačamak, sir, kajmak, popara, kajgana sa koprivom, gibanica sa sirom ili zeljem, slanina, pršuta, pasulj, sarmice, raznovrsne sveze salate, svadbarski kupus...\nOvo tradicionalno naselje je prava oaza mira, tišine, čistog vazduha, spokoja i prijatnih trenutaka, te je, zahvaljujuci blizini Guče, izuzetno pogodno za smeštaj tokom čuvanog Sabora trubača, kao i u drugim terminima.


Rut Benedikt — Википедија\nRut Benedikt (pravo ime Rut Fulton, engl. Ruth Benedict; 5. јун 1887 — 17. септембар 1948.), je američki antropolog.\n(1887-06-05)5. jun 1887.\n17. septembar 1948.(1948-09-17) (61 god.)\nRođena je u Njujorku 1887. godine. Doktorirala je kod Franca Boasa i Alfreda Krebera, na Univerzitetu Kolumbija, gde je bila profesor od 1924. godine do smrti. Pripadala je pravcu Kultura i ličnost. U svom najpoznatijem delu, „Obrasci kulture“, istakla je koliko je mali raspon ljudskog ponašanja razrađen u bilo kojem društvu. Opisala je na koji način se ti oblici ponašanja formiraju u obrasce ili konfiguracije i podržavala relativizam ili donošenje sudova o kulturnim pojavama u kontekstu kulture u kojoj se one ostvaruju. U delu „Hrizantema i mač“, primenila je svoje metode na japansku kulturu. Njena dela imala su veliki uticaj na kulturu i antropologiju. Takođe, jedno od njenih velikih dela je i „Konfiguracije kultura u Severnoj Americi“ gde je upoređivala kulturne obrasce dva indijanska plemena. Rut Benedikt je bila vodeća ličnost u razvoju američke antropologije, a njeni radovi su ujedno doprineli primenjivanju psihologije u antropološkim studijama.\nUmrla je 1948. godine\n2 Koledž i brak\n3 Antropološka karijera\n3.1 Obrazovanje i rana karijera\n3.2 Veza sa Margaret Mid\nRođena kao Rut Fulton u Njujorku 5. juna 1887. godine, ćerka je Beatrise i Frederika Fultona. Njena majka je radila u gradu kao školska učiteljica, dok je njen otac razvijao svoju karijeru kao homeopatski doktor i hirurg. Iako je njen otac voleo svoj rad i istraživanja, tokom jedne od svojih operacija 1888. godine je oboleo od nepoznate bolesti koja je dovela do njegove prevremene smrti. Zbog njegove bolesti, porodica se preselila nazad u Norvič u Njujorku, na farmu kod Šatukovih, Rutinih babe i dede sa majčine strane. Preminuo je godinu dana kasnije, 10 dana nakon što se vratio sa puta na Trinidad u potrazi za lekom.\nGospođa Fulton je bila vrlo potresena zbog smrti svog muža. Svako pominjanje njegovog imena ju je ophrvavalo bolom i tugom; svakom marta je plakala i u crkvi i u krevetu. Rut je mrzela tugovanje svoje majke i videla je kao znak slabosti. Najveći tabui u njenom životu su se ticali upravo plakanja pred drugim ljudima i iskazivanja bola. Jednom prilikom je rekla: "Nisam volela svoju majku; mrzela sam njen kult tuge". Sve se to psihološki odrazilo na Rut zato što je "u isto vreme ona [Rut] prošla kroz gubitak dve najbrižnije i zaštitničke osobe - smrt svog oca i smrt njene majke od tuge".\nKao mala je obolela od ospica koje su joj oštetile sluh, što se nije uočilo sve dok nije pošla u školu. Kao malo dete, Rut je bila fascinirana fenomenom smrti. Kada joj je bilo četiri godine, njena baka ju je odvela da vidi nedavno preminulo dete. Nakon što je videla njegovo lice, Rut je rekla da je to najlepša stvar koju je ikada videla.\nSa sedam godina, Rut je počela da piše kratke stihove i čita bilo koju knjigu koja joj je pala u ruke. Njena omiljena autorka je bila Džin Inglou i njene omiljene knjige su bile Legenda o Bregencu i Judino drvo. Kroz svoje pisanje je sticala poštovanje i priznanje od svoje porodice. Pisanje joj je služilo kao ventil i sa vrlo uviđajnom percepcijom je pisala o realnostima života. Na primer, u prvoj godini srednje škole napisala je komad Lulino venčanje (istinita priča), u kome se prisećala venčanja jedne porodične služavke. Umesto da čitav taj događaj romantizuje, Rut ga je verodostojno prikazala kao neromantičan, ugovor brak kroz koji je Lulu prošla zato što ju je čovek naprosto poveo sa sobom, iako je bio mnogo stariji od nje.\nIako je njena fascinacija fenomenom smrti počela da se razvija još od malih nogu, Rut je nastavila da proučava kako smrt utiče na ljude tokom njihovih karijera. U svojoj knjizi Obrasci kulture, Benediktova je proučavala Pueblo kulturu i načine na koje se ona nosila sa smrću i oplakivanjem. U toj knjizi je opisala kako se pojedinci na različite načine mogu nositi sa osećanjima koje smrt uzrokuje, kao što su frustracija i bol. Sva društva imaju svoje norme koje slede; neke dozvoljavaju eksplicitnije iskazivanje osećanja povodom smrti, npr. oplakivanja, dok ona u drugim društvima nisu dozvoljena.\nKoledž i brakУреди\nNakon srednje škole, Rut se sa svojom sestrom, Mardžori, upisala u Sent Margaret školu za devojke, pripremnu školu za koledž uz pomoć pune školarine. Devojke su bile uspešne u školi i upisale su se na Vasar koledž u septembru 1905. godine, gde je Rut zablistala u ženskom okruženju. U to vreme su kružile priče da devojke koje odu na koledž kasnije nemaju dece i da se neće udati. Međutim, Rut je na koledžu sledila svoja interesovanja i kroz pisanje se među svojim kolegama sa klase istakla kao "intelektualni radikal". U to vreme je bila pod uticajem pisca Voltera Pejtera, koji joj je bio uzor i po ugledu na kog je želela da živi dobrim životom. Sa svojom sestrom je diplomirala 1909. godine na odeljenju engleske književnosti. Bila je nesigurna po pitanju svoje budućnosti nakon koledža i dobila je pozivnicu da pođe na potpuno plaćeno putovanje Evropom od strane imućnog prijatelja sa koledža. Zajedno sa dve devojke koje nikada pre nije srela, Ketrin Norton i Elizabet Atsat, Rut je proputovala Francusku, Italiju, Švajcarsku, Nemačku i Englesku u toku jedne godine tokom koje je imala mnogo prilika da se nastani među porodicama iz tih zemalja.\nNarednih nekoliko godina, Rut je obavljala različite poslove. Prvo je pokušala sa plaćenim socijalnim radom za jedno dobrotvorno društvo, a kasnije je prihvatila posao učiteljice u Vestlejk devojačkoj školi u Los Anđelesu, u Kaliforniji. Dok je tamo radila, zainteresovala se za Aziju. što će kasnije uticati na njen antropološki poziv. Međutim, i tim poslom je bila nezadovoljna i nakon godinu dana otišla da predaje engleski u Pasadeni, u Orton devojačkoj školi. Te godine su joj teško pale i patila je od depresije i izražene usamljenosti. Međutim, čitajući autore poput Volta Vitmana i Džona Ričarda Džefrisa, povratila je osećaj lične vrednosti, značaja i važnosti života i vere u bolju budućnost.\nPrvo leto nakon predavanja u Orton školi, provela je kući, na farmi Šatukovih kako bi provela neko vreme u miru i tišini. Stenli Rositer Benedikt, inženjer na Kornel Koledžu Medicine ju je tamo počeo posećivati. Rut ga je slučajno srela u Bafalu, u Njujorku oko 1910. godine. Tog leta se Rut zaljubila u Stenlija koji ju je počeo češće posećivati i prihvatila je njegovu prosidbu. Opijena ljubavlju, Rut je radila na nekoliko projekata za pisanje kako bi popunila vreme pored svakodnevnih kućnih poslova u svom zajedničkom životu sa Stenlijem. U to vreme je počela da objaljuje pesme pod raznim pseudonimima, kao što su Rut Stenhoup, Edgar Stenhoup i En Singlton. Takođe je počela da piše i biografiju o Meri Volstonkraft i o drugim ženama za koje je smatrala da su zaslužile više priznanja za svoj rad i zasluge. Do 1918, njen brak je počeo da se raspada. Stenli je zadobio povredu zbog koje je želeo da provodi više vremena van grada, a Benediktova je bila nezadovoljna kada se par preselio na Bedford Hil, podalje od grada.\nObrazovanje i rana karijeraУреди\nU potrazi za karijerom, Benediktova je odlučila da pohađa predavanja na Novoj školi za društvena istraživanja, dok je u isto vreme težila ka tome da postane edukacioni filozof. Na toj školi pohađala je kurs pod nazivom "Pol u etnologiji" koji je držala Elsi Kluz Parsons. Taj kurs joj se dopao i nakon njega se prijavila na drugi sa Aleksandrom Goldenvajzerom, studentom poznatog antropologa, Franca Boasa. Sa Goldenvajzerom kao učiteljem, ljubav Benediktove prema antropologiji je postepeno rasla. Sa Goldenvajzerom je radila godinu dana, nakon čega ju je 1921. godine poslao da radi sa Francom Boasom na Univerzitetu Kolumbija. Razvila je blizak odnos sa Boasom, koji je za nju postao očinska figura - Benediktova ga je iz ljubavi zvala "Tata Franc".\nBoas joj je odao priznanje za sve kurseve koje je pohađala na Novoj školi za društvena istraživanja. Benediktova je napisala svoju disertaciju "Koncept duha čuvara u Severnoj Americi" i dobila zvanje doktora antropologije 1923. godine. Benediktova je otpočela prijateljstvo sa Edvardom Sapirom koji ju je podstakao da nastavi svoja istraživanja odnosa između individualne kreativnosti i kulturnih obrazaca. Sapir i Benediktova su delili interesovanje za poeziju, čitali su i kritikovali jedno drugo, svoje radove slali istim izdavačima koji su njihove radove odbijali. Oboje su takođe bili zainteresovani za psihologiju i odnose između individualnih ličnosti i kulturnih obrazaca i u svojim korespondencijama su neretko psihoanalizirali jedno drugo. Međutim, Sapir nije puno mario za lična razmišljanja i osećanja Benediktove. Preciznije rečeno, njegova konzervativna rodna ideologija se sukobila sa emancipatorskom ideologijom Benediktove. Iako su još neko vreme ostali u prijateljskim odnosima, njihove razlike u pogledima na svet i ličnostima su ih kasnije razdvojile.\nBenediktova je 1922. godine predavala na svom prvom kursu antropologije na Barnard Koledžu i među njenim studentima je bila i Margaret Mid, na koju je imala značajnog uticaja.\nBoas je Benediktovu video kao pogodnog predavača na odeljenju za antropologiju i 1931. ju je postavio za pomoćnog profesora na antropologiji, što nije bilo moguće učiniti dok se nije razvela od Stenlija te iste godine.\nStudentkinja kojoj je Benediktova bila naročito draga je bila Rut Land. Pisma koja je Landova pisala Benediktovoj su pokazivala da je Landova bila oduševljena načinom na koji je Benediktova predavala i podsticala svoje studente da razmišljaju na nekonvencionalan način.\nKada se Boas penzionisao 1937. godine, mnogi studenti su mislili da je Benediktova najočigledniji izbor za poziciju upravnika odeljenja za antropologiju. Međutim, administracija Univeziteta Kolumbija nije bila tako progresivna po pitanju žena predavača kao što je to bio Boas i predsednik univerziteta Nikolas Murej Batler je bio odlučan u svojoj nameri da potre uticaj Boasovaca, koji su bili smatrani za političke radikale. Umesto nje, Ralf Linton, jedan od bivših Boasovih studenata, veteran iz Drugog svetskog rata i vatreni protivnik antropološkog pravca "kultura i ličnost" je postavljen za upravnika odeljenja. Benediktova je bila uvređena ovom odlukom i odeljenje na Kolumbiji je bilo podeljeno između dva rivala, Lintona i Benediktove, gde su, pritom, oboje bili uspešni antropolozi sa uticajnim publikacijama, ali nijedan od njih nije referirao na radove i istraživanja onog drugog.\nVeza sa Margaret MidУреди\nMargaret Mid i Rut Benedikt su među dvema najuticajnijim ličnostima u antropologiji svoga vremena. Razlozi za njihovo dugotrajno prijateljstvo su bili njihova strastvena posvećenost profesiji i osećaj ponosa koji je izvirao iz toga što su obadve bile uspešne, zaposlene žene u vreme kada to nije bila česta pojava. Obadve su bili kritički nastrojene prema radu one druge; njihovo drugarstvo je proisteklo iz zajedničkog rada, ali koje je u ranom periodu bilo i erotskog karaktera. I Benediktova i Midova su težile prevazilaženju stereotipa o ženama tog doba i dokazivanju da i žene mogu biti uspešne u sferi posla, iako se ona prevashodno vezivala za muški pol. U memoarima o svojim roditeljima, Kroz ćerkine oči, ćerka Margaret Mid je implicirala da je veza između Midove i Benediktove delimično bila seksualnog karaktera. Nakon što je Benediktova preminula od srčanog udara 1948. godine, Midova je preuzela na sebe supervizije projekata na kojima je Benediktova radila i uređivala je i objavljivala beleške sa studija koje je Benediktova sakupila tokom svog života.\nObrasci kulture (1934)\nHrizantema i mač (1946)\nKonfiguracije kultura u Severnoj Americi\n^ а б в Young 2005\n^ а б в г д ђ е ж з и ј к л Caffrey 1989.\n^ а б в г д ђ е Benedict 1959: 97–112\n^ Mead, Margaret (1977). An anthropologist at work: writings of Ruth Benedict.Greenwood Press, ISBN 978-0-8371-9576-6\n^ а б Benedict 1959: 118–155. "In spite of myself bitterness at having lived at all obsessed me; it seemed cruel that I had been born, cruel that, as my family taught me, I must go on living forever" ... "I am not afraid of pain, nor of sorrow. But this loneliness, this futility, this emptiness—I dare not face them"\n^ "Ruth Benedict". Webster.edu. 1948-09-17. Archived from the original on 2013-11-06. Retrieved 2013-11-02.\n^ Steven E. Tozer (2010). Handbook of Research in The Social Foundations of Education. Taylor & Francis. p. 79. ISBN 9780203874837.\n^ а б Cole, Sally. "Mrs Landes Meet Mrs. Benedict." American Anthropologist 104.2 (2002): 533–543. Web. 12 January 2010.\n^ а б Maksel 2004\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Rut_Benedikt&oldid=22875576”\nПоследњи пут уређено на датум 1. фебруар 2020. у 00:14\nДатум и време последње измене странице: 1. фебруар 2020. у 00:14


Sony FE 90mm f/2.8 Macro G OSS / Objektivi - Fotodiskont Beograd Srbija\nNaslovna Proizvodi Objektivi Sony FE 90mm f/2.8 Macro G OSS\nSony FE 90mm f/2.8 Macro G OSS je vrhunski makro objektiv sa E bajonetom za Sony full-frame fotoaparate. Vrhunske izrade otporan na prašinu i vlagu. Poseduje maksimalni otvor blende od F/2.8 i omogućava maksimalno uvećanje od 1:1. U kompletu idu zonerica i torbica za nošenje objektiva.\n€ 1,140 134.634 RSD Prebaci u RSD\n€ 1,197 141.366 RSD\nDimenzije (mm) 79.0 x 130.5\nTežina (g) 602


Neverovatni Mansory skuter - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nNeverovatni Mansory skuter\nPoznata tjuning kompanija ovog puta predstavlja sjajan skuter za vodu koji će se svideti svim ljubiteljima nautike...\nMansory je uspeo da smanji težinu ovog plovila, što automatski povećava njegovu brzinu. Takođe, ova kompanija se pozabavila i sa motornim performansama, pa je sa 260 KS ovaj skuter preobražen u zver od neverovatnih 550 KS. Priznaćete da je to velika snaga za ovako lagano, vodeno plovilo.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: 5 najotrovnijih supstanci na svetu


Hatidža Mehmedović dobila plato u Novom Pazaru - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Hatidža Mehmedović dobila plato u Novom Pazaru\nPriznanje za toleranciju\n1Piše: S. Novosel 28. oktobra 2018. 20.36\nHatidža Mehmedović, Novi PazarNovi Pazar\n29. oktobra 2018. u 01.19\nČesto idem poslom u Sarajevo, i svaki put se sve više iznenadim kada vidim broj ljudi is arapskih zemalja koji posećuje taj grad. To su, za razliku od domaćeg stanovništva, ljudi druge nacionalnosti, kulture, jezika, druge rase… Nemaju nikakvih dodirnih tačaka, osim vere. I uvek se zapitam da li to najvažnija stvar na svetu? Da li je moguće da su to ljudi koje doživljavaju braćom, a ne mi koji to stvarno jesmo. Da ne bude zablude, često poslom putujem i u Moskvu, i nikada nisam doživeo takav osećaj pripadnosti i poistovećivanja kakav uvek doživim u odnosu na sve narode bivše SFRJ. Biće da sam ja “nakrivo nasadjen”, ili izdajnik, peder, a svakako simpatizer opozicije. Nešto od toga mora biti… Sad se setih, zaboravio sam komunjare…


Govori Nema Knjiga (Mutus Liber)\nSavršeni Brak je spoj dvaju bića, jednog koje voli više i drugog koje voli bolje\nVOPUS | Gnoza Alhemija Govori Nema Knjiga (Mutus Liber)\nZa one koji proučavaju Nauku alhemijskih Transmutacija, nauku koja dodiruje lepote starih kultura i još konkretnije srednjovekovnu epohu naše zapadne istorije, neka se zna da rad kojeg je napisao Oscar Uscategui otvara, najzad, put ka razumevanju jednog od najvažnijih alhemijskih dela koje je u svoje vreme nosilo ime dubokog značenja MUTUS LIBER (Nema Knjiga).\nZanimljivo je ime ovog srednjovekovnog dela, zbog činjenice da je sastavljeno iz crteža ili gravura i nema nikakvog pisanog objašnjenja. Bez dvoumljenja , reč je o delu koje kondenzuje alhemijsku nauku preko crteža koji nam u svojoj tišini govore o Velikom Delu (Autorealizacija).\nNeophodno je ovde napomenuti reči nekih ljudi od značaja kao Fulcanelli, Paracelsus i Samael Aun Weor koji podvlače sledeći hermetički iskaz:\nDa bi podrobnije razumeli nauku Velikog Unutrašnjeg Dela potrebno je da imamo Božji dar.\nJasno je i evidentno, da je autor ovih otkrića učinjenih nad "Mutus Liber", mogao doći do razumevanja alhemijskih gravura zahvaljujući ogromnoj pomoći koju je čovečanstvu pružio, Samael Aun Weor, Otac Savremenog Gnosticizma. Niti gnostičke doktrine vodile su autora dela "Govori Mutus Liber" ("Govori Nema Knjiga"), čak do samih korenova hermetičke nauke, ili nauke Intimne Realizacije Bića.\nNa stranicama ovog dela sjaji mudrost umetnosti transmutacija koja je u stanju da nas ponovo dovede do anđelskog stanja kojeg je čovečanstvo nekad izgubilo i koje se danas može teško naći unutar ovog ljudskog bića naviknutog da ceni samo racionalistčki intelekt i da potcenjuje večite istine Duha.\nČitalac koji ozbiljno teži da korača po alhemijskim stepenicama koje vode ka Intimnoj Autorealizaciji Bića, otkriće u "Govori Mutus Liber" jasnog i tačnog vodiča radi razvijanja u samom sebi celokupne filozofije Umetnosti Transmutacija.\nPonovo je potrebno da informišemo našeg ljubaznog čitaoca o neophodnosti izučavanja, sa neograničenim strpljenjem i rešenošću, svih postulata koji su unešeni u ovo delo. Zbog toga nas obavezuje, pre svega, potreba za čitanjem i meditiranjem svake postavke sadržane u ovom jedinstvenom kompendijumu. U suprotnom slučaju, obična lektira sa nedostatkom verovanja (koja produbljuje izučeno), samo bi nas bacila u tamnicu praznog intelektualizma i koja na kraju dobija tako ulogu biblijske "neplodne smokve".\nMoraće da se radi ovog još jednom oslonimo na alhemijsku rečenicu koja doslovce glasi ovako: "Lege, lege, relege, labora et invenies"; ova rečenica u prevodu nam kaže: "Čitaj, Čitaj, ponovo Čitaj, radi i naći ćeš".\nNeka se sva vrata palate Kralja (unutrašnjeg) otvore pred tobom, nemirni tragaču Realne Spoznaje, kako bi jednog dana mogao stići da sedneš sa desne strane Oca koji je na nebesima.\n< Arka Alijanse\nGovori Mutus Liber (Nema knjiga) – Gravura 1. >\nCopyright © 2005 - 2020 VM Samael Aun Weor: Gnoza Psihologija Alhemija Astrologija Meditacija Kabala - Govori Nema Knjiga (Mutus Liber)


Kako mogu i ja da merim zagađenje? - Eko Straža\nPostove dve vrste uređaja: mobilni i stacionarni senzori. Što se tiče mobilnih senzora, možete potražiti različite varijante pod nazivom PM2.5 detector preko sajtova kao što su AliExpress.\nAli ako želite da nabavite senzor sa kojim ćete se uključiti u proces obaveštavanja javnosti o kvalitetu vazduha u vašem mestu, savetujemo da nabavite stacionarni senzor.\nPored zvaničnih mernih stanica (u trenutku pisanja u našoj zemlji postoji još 30-ak stanica koje su postavili građani poput nas) i koje šalju podatke u realnom vremenu sajt http://sensor.community/ (https://luftdaten.info/)\nPodatke možete pratiti preko tog sajta ali i preko aplikacije AirCare koja je povezala sve sensor.community senzore sa svojom aplikacijom, pa situacija može da se prati uživo i preko AirCare-a.\nSamim tim ne samo da ćete znati koliko je zagađenje ispred vaše kuće, već omogućavate celom komšiluku, naselju, pa čak i gradu da ima indikativna merenja i stanje u svojoj sredini. Dobrobit za društvo je nemerljivo. Naravno ukoliko se odlučite za ovo morate imatu u vidu da je to kao kupovina ljubimca. Morate voditi računa o tome da postavite uređaj kako treba i da se trudite da stalno bude on-line. Potrošnja struje je minimalna, a sem struje potrebno je imati wi-fi ruter i to je sve.\nŠto se tiče nabavke delova i postavljanja proces je sledeći:\nUređaj može da se kupi iz Poljske i Bugarske, u principu, potrebno je ovo, a ovo su dve verzije koje imaju sve što je potrebno: link 1 i link 2.\nMoramo da napomenemo da Eko straža nema nikakve veze sa ovim ljudima, niti ih poznaje, uređaj možete naručiti odakle god želite. Bitno je da mogu da se povežu sa sensor.community sistemom\nPrednost je što sve stiže odjednom u paketu, trebalo bi da Bugarska strana skine PDV, pa da ovde platite PDV na carini. Cena je oko 40€ + PDV. Ovi paketi imaju instaliran firmware, tako da je samo potrebno da se sklopi.\nUputstvo je ovde.\nZa nekoga ko nikad ništa nije sklapao, ovo može biti malo veći korak, tako da bi bilo dobro da pomogne neko ko zna da pročita uputstvo i ne plaši se sklapanja. Ukoliko imate problema sa sklapanjem, kontaktirajte nas, pa ćemo pomoći.\nMožete odgledati ovaj video\nU pitanju je drugi uredjaj koji je donacija Beogradske otvorene škole, ali je princip isti\nŠto se tiče pitanja koliko su ovi uređaji merodavni, evo odgovora sa njihovog FAQ odeljka:\nWe are aware that the results can not be identical to those of the professional measuring sensors, which cost hundreds of thousands of euros, but the data from these sensors are\nbelieved to be sufficiently reliable by the German media as well as the legislative, municipal and executive Power in Germany. We expect this data to be used and recognized by the scientific community and the authorities in your country.\nEto, ako je dobro za nemačku naučnu javnost, dobro je i za nas.


Djerlek: Izbore za nacionalne savete treba prepustiti strucnjacima - SJENICA.com forum\nSJENICA.com forum » Vijesti - Vase i nase » Vijesti iz Sandzaka » Djerlek: Izbore za nacionalne savete treba prepustiti strucnjacima\nDjerlek: Izbore za nacionalne savete treba prepustiti strucnjacima\nPredsednik Sandžačke narodne partije (SNP) Mirsad Đerlek rekao je danas da ova stranka neće podržati ni jednu od bošnjačkih lista koje bi trebalo da učetvuju na izborima za nacionalne savete nacionalnih manjina.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da ovi izbori treba da se prepuste ljudima od struke, onima koji se pre svega bave jezikom i obrazovanjem.\n"Ovo što trenutno vidimo je više mešavina političko- verskih izbora, nego izbora za nacionalne savete. Političari i verski lideri ne treba da se mešaju u rad nacionalnih saveta, jer prosto ne znaju dovoljno o stvarima koje su u nadležnosti ovog organa. Taj posao treba prepustiti stručnim ljudima, čiji će rad biti autonoman", rekao je Đerlek.\nOn je dodao da će njegova stranka podržati jedino listu stručnih ljudi, ukoliko se takva pojavi do izbora za nacionalne savete, 26. oktobra.\n"Na žalost, političari i verski lideri u ovom trenutku nisu pokazali ni malo ozbiljnosti da se svi Bošnjaci okupe na jednom mestu, već su pokazali sebičnost i oholost koja nas tera u ekonomsku, politički i svaku drugu propast", rekao je Đerlek.\nOn je dodao da pojedinci pokušavaju ovu regiju da vrate u politiku devedesetih godina, koja je skupo plaćena zatvorima, batinanjem i migracijom stanovništva.\n"Sulejman Ugljanin je šest godina bio ministar i ćutao je kao zaliven, a sada se probudio u priča ono što je pričao i pre 25 godina. Pokušava da prevari sopstveni narod na isti način ponovo, ali sam siguran da je nova generacija Bošnjaka politički zrelija, da razmišlja o svojoj deci", rekao je Đerlek.\nOn je dodao da se Ugljanin setio jedinstva Islamske zajednice u trenutku kada su najavljeni izbori za nacionalne savete, iako je sam učestvovao u razbijanju iste.\n"Sada imamo paradoks da se Ugljanin i Muamer Zukorlić udružuju, spašavaju jedan drugog, a to što su podelili džematlije nikom ništa. Islamska zajednica treba da bude stub očuvanja Bošnjaka na ovim prostorima, a ne materijal za izbornu kampanju", rekao je Đerlek.\nNacionalizam nanosi štetu samo Bošnjacima\nSandžačka narodna partija neće učestvovati u izborima za Bošnjački nacionalni savet. Mirsad Đerlek: Zalažemo se za „srednji put“ i kulturnu autonomiju u Srbiji\nPREDIZBORNA kampanja za nacionalni savet Bošnjaka pliva ovih dana na talasu nacionalizma, neki političari i verski lideri pokušavaju da vrate narod u devedesete - pominju nekakvu sandžačku vojsku, autonomiju Sandžaka, crtaju granice na Balkanu, marširaju u nekavim uniformama i pljuju po državi u kojoj žive... Svako ko je svoju politiku gradio na nacionalizmu najviše štete naneo je svom narodu. Mi nećemo u to blato, nećemo da nanosimo štetu Bošnjacima i svima koji žive u Sandžaku i zato nećemo učestvovati na ovakvim izborima za Bošnjački nacionalni savet.\nOvo je u Novom Pazaru rekao dr Mirsad Đerlek, predsednik Sandžačke narodne partije (SNP) koja zajedno sa SDP-om i SNS-om upravlja gradom.\n- Ako su nacionalizam i esktremizam recept za dobijanje glasova, mi poručujemo da ćemo taj recept odmah pocepati i baciti ga u kantu za smeće. Taj recept je propao devedesetih godina, najviše štete imali su Bošnjaci koji su dobijali batine, robijali po zatvorima i listom se selili. Zagovarati sada takvu politiku je sramota, drskost i bezobrazluk. Uvereni smo da Bošnjaci više neće slediti političare kojima je glavni adut - nacionalizam, koji nas vraćaju 25 godina unazad i rade protiv svog naroda i samo za sebe - istakao je Đerlek. On naglašava da je Sulejman Ugljanin šest godina ćutao kao zaliven, da je učestvovao u razbijanju islamske zajednice i BNV-a, da je godinama svađajući se sa muftijom Zukorlićem delio Bošnjake i stvarao lošu atmosferu u Sandžaku. Sada se, kaže, probudio sa pričom od pre 25 godina i saradnjom sa Zukorlićem pokušava da prevari Bošnjake i spase sebe i Zukorlića.\n- Mi se zalažemo za takozvani srednji put, za autonomiju Sandžaka, ali kulturnu, u okviru Srbije, kojom možemo ostvariti sva prava. Zalažemo se i za jedinstvo islamske zajednice, hoćemo da se ona bavi verom, a ne politikom, hoćemo da Bošnjaci adekvatno budu zasupljeni u državnim institucijama, hoćemo i da ispoštujemo ljude koji su streljani na Hadžetu, želimo da svake godine odemo tamo, da izučimo fatihu (molitvu), ali ne želimo da prljamo te grobove politikom, zloupotrebom vere, paradiranjem nekakvih ešalona i pravljenjem cirkusa, ti ljudi nisu to zaslužili - smatra lider SNP-a.\n- MI smo i protiv svakog drugog nacionalizma i esktremizma, četnicima koji iz Ukrajine najavljuju nekakvu šetnju po Novom Pazaru poručujemo: „Manite se vi Novog Pazara, šetajte po Ravnoj gori, jer šetnja po Novom Pazaru može skupo da vas košta“ - poručio je Đerlek.\nU BNV NAJUMNIJE LjUDE\nĐERLEK smatra da Bošnjačko nacionalno veće treba prepustiti stručnjacima, najumnijim i politikom neopterećenim Bošnjacima koji gledaju u budućnost i koji će najbolje raditi za svoj narod.\n- Tek kada se na listi pojave takvi ljudi mi ćemo izaći na izbore i glasati za BNV.\ndjerlek, izbore, nacionalne, prepustiti, savete, strucnjacima, treba\nAll times are GMT +2. The time now is 20:14. Powered by vBulletin® Version 3.8.7


pink.rs | PRODAJA PREKO DRUŠTVENIH MREŽA POD LUPOM! Inspektori češljaju internet, ova roba je posebno na udaru, a novi zakon im olakšava hvatanje ONLAJN ŠVERCERA\nPRODAJA PREKO DRUŠTVENIH MREŽA POD LUPOM! Inspektori češljaju internet, ova roba je posebno na udaru, a novi zakon im olakšava hvatanje ONLAJN ŠVERCERA\nJedan pogled na Fejsbuk ili Instagram otkriće nam nebrojeno mnogo ljudi koji na ovaj način nude svoje proizvode, mahom potpuno nelegalno.\nLekovi, posteljina, odeća, obuća, igračke i hrana samo su neke stvari koje možemo da naručimo preko društvenih mreža od prodavaca od kojih nećemo dobiti ni mogućnost reklamacije, ni povraćaja novca u slučaju da dobijeni proizvod ne odgovara onom sa slike.\nZato, kako kažu u Tržisnoj inspekciji, u narednom periodu fokus će biti suzbijanje nelegalne trgovine putem interneta, za šta će posao u mnogome olakšati usvajanje Zakona o poštanskim uslugama budući da je veliki problem to što je tesko utvrditi identitet osobe koja prometuje takvu robu jer najčešće ostavljaju lažne podatke. Taj zakon, inače, propisuje obaveznu identifikaciju lica koje šalje paket, kao i onog koji ga prima.\nInače, tržišni inspektori uklonili su u proteklom periodu 200 oglasa za prodaju, odnosno promet duvana preko interneta.\nUdar na internet švercere\nOsim tradicionalne realne sive ekonomije, u zamahu je i ona u sivoj zoni trgovine koja se obavlja preko društvenih mreža i to naročito akcizne robe.E-trgovina je za savremene zemlje svakodnevnica, kod nas je u povoju, ali je to nije sprečilo da postane polje za sivu ekonomiju jer poslednje procene kažu da je nedozvoljena internet trgovina po svom obimu prevazišla obim sive ekonomije na pijacama. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija nastoji da informisanjem i edukacijom građana, odnosno potrošača ukaže na sve zamke i prava potrošača na internetu. Oni koji obavljaju prodaju preko društvenih mreža, moraju da imaju u vidu da tržišna inspekcija kontroliše nedozvoljeno obavljanje delatnosti od onih koji se oglašavanju na Fejsbuku i Internetu uopšte.\nNačelnik u Sektoru tržišne inspekcije Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Mirjana Damjanović rekla je da je Vlada Srbije pokrenula Akcioni plan za suzbijanje sive ekonomije naročito preko interneta, te da tržišna inspekcija ima aktivnu ulogu u tome.\n- Pregledamo sajtove, kontrolišemo šta se oglašava i obaveštavamo druge nadležne organe u slučaju da uočcimo oglašavanje robe koja nije u nadležnosti sektora tržisne inspekcije, poput lekova za koje recimo, obaveštavamo Ministarstvo zdravlja - rekla je Damjanović za Tanjug. S obzirom na to da se trgovina uglavnom "preselila" na internet, tržišni inspektori se moraju tome prilagoditi i u saradnji sa drugim organima sprečiti, odnosno kažnjavati takve slučajeve.\nKaže da postoje utvrđene procedure za to, ali da je problem što ta lica ostavljaju uglavnom lažne podatke pa je teško utvrditi ko stoji iza toga. Damjanović kaže da se nadaju što skorijim izmenama zakona o poštanskim uslugama koje će omogućiti lakšu identifikaciju lica koja se bave prometom različitih proizvoda i koja neće moći ubuduće da se predstavljaju lažnim imenima.\n- Oduzeli smo više stotina hiljada paklica, tona duvana od lica koje smo zatekli ili imali saznanja da to rade. Kada imamo podatke da se to najčešće nalazi u kućama, pribavljamo nalog suda da možemo da uđemo u taj objekat - kaže ona.\nInspektori od avgusta ulaze u prodavnice inkognito i love prevare trgovaca\n- Sada imamo ovlašćenja da postupamo kao prikriveni kupci, da se ne predstavimo, ne najavimo, već pojavimo kao potrošac i vidimo kako se poštuje zakon - objašnjava Damjanović za Tanjug.\nNoviteti u radu su i mogućnost da inspektori izdaju prekršajne naloge, a u cilju bržeg i efikasnijeg okončanja postupka. Najčešći uočeni problemi tokon nadzora su vođenje evidencije, neposedovanje isprava o nabavci robe, ili to da nisu registrovani.\nKako ističe Damjanović, cilj nije samo suzbijanje nelegalne trgovine, već sprečavanje nelojane konkurencije.\n- Nije cilj samo puko kažnjavanje, nego da promovišemo i favorizujemo one koji poštuju zakon - ističe ona.\nNAJTUŽNIJI POZIV NA SVETU! Miloš (5) je pozvao beogradsku policiju da mu pronađu mamu 'Izašla je jutros, obećala je da će da dođe da gledamo film, ali\nZAPALILA INTERNET: Nikolija jednom fotografijom IZAZVALA POMETNJU, Relji neće biti dobro zbog ovog komentara! (FOTO)\nŽENE KONAČNO SIGURNE: Ova stvarčica će STATI NA PUT SILOVATELJIMA! (VIDEO)


Ćukoviću nagrada UKCG | SEEcult.org\nVest | Aleksandar Cukovic | Nagrade | UKCG | Pisci | Crna Gora\nPisac Aleksandar Ćuković ovogodišnji je dobitnik nagrade Udruženja književnika Crne Gore (UKCG) “Vidovdanska povelja” za knjigu kratkih priča “Kad skidaju krila” (Unireks, Podgorica, 2018).\nĆuković se u knjizi “Kad skidaju krila”, dosezanjem “zahtevnih poetičkih imperativa kratke proze, legitimizuje kao svojevrsni hroničar savremenog urbanog ambijenta, praveći inovativne introspektivne prodore u unutrašnji prostor otuđenog bića, tematizujući senzacije egzistencijalne zagonetke, koja je rešiva isključivo u području raskošne književne imaginacije koja je u knjizi ospoljena”, naveo je obrazloženju žiri, saopštilo je UKCG.\nŽiri je doneo odluku o dobitniku jednoglasno, a radio je u sastavu: Milica Kralj (predsednica), Perivoje Popović i Radoje Femić.\nAleksandar Ćuković, politikolog i pisac, rođen je 1991. godine u Nikšiću. Magistar je političkih nauka.\nAutor je zbirke priča “Sporedni poredak” (KZ “Mirko Banjević”, 2012), kratkog romana “Omča” (Unireks, 2013), knjige intervjua “Konture horizonta” (Jumedia Mont, 2015), kao i zbirke priča “Kad skidaju krila” (Unireks, 2018).


Pečat na pobjedu 30. avgusta, ili povratak DPS-a iz nokdauna - PV Informer Pečat na pobjedu 30. avgusta, ili povratak DPS-a iz nokdauna - PV Informer\nPečat na pobjedu 30. avgusta, ili povratak DPS-a iz nokdauna\n2 sedmice pre 171 pregleda Izvor: vijesti.me\nDa li Nikšićani i dalje žele da opozicija preuzme vlast u gradu, što su pokazali rezultati parlamemtarnih izbora, ili su uvjerenja da je aktuelna DPS-SD vlast dobro vodila Nikšić četiri godine i da zavređuje još jedan mandat, pokazaće lokalni izbori zakazani za 14. mart.\nZoran Vukićević, predsjednik nikšićkog DPS-a, ocijenio je da je lokalna vlast u prethodne četiri godine pokazala posvećenost gradu i ostvarila dobre rezultate i da su to građani prepoznali, što će pokazati i rezultati martovskih izbora.\n“Ostvareni su izuzetni rezultati koji su ostali po strani u odnosu na neke druge nametnute teme u prethodnom periodu. Bolji rezultat opozicije ostvaren u Nikšiću na parlamentarnim izborima splet je više okolnosti i faktora, čemu smo i mi u jednom dijelu doprinijeli. Svjesni svojih grešaka, krenuli smo dalje, sa novom energijom i korigujući se”, poručio je Vukićević.\nNakon parlamentarnih izbora u Nikšiću, on je funkciji zamijenio Ivana Mitrovića, koji je podnio ostavku zbog lošeg izbornog rezultata.\n“Naš odgovor daćemo i kroz odborničku listu za koju znam da će biti najkvalitetnija i o čemu ćemo građane blagovremeno informisati. Siguran sam, a to mi i građani u svakodnevnoj komunikaciji potvrđuju, da podrška našoj partiji raste uoči lokalnih izbora i da će svi pokušaji skretanja priče sa lokalnih tema, čemu svjedočimo i ovih dana, ostati bezuspješni”.\nSD: Građani će znati da cijene rad\nI u koalicionom SD-u kažu da očekuju dobar rezultat. Šef te parije Dragan Zečević ističe da očekuju pobjedu “državotvornih partija”, koje će u naredne četiri godine upravljati gradom, na dobro svih građana.\n“Sigurni smo da će naši građani znati da cijene uspješan rad gradske uprave u kojoj je SD učestvovao, ali i konkretan doprinos njenim rezultatima koji su pružili naši predstavnici u lokalnoj vlasti, obavljajući profesionalno i odgovorno svoje dužnosti. Na taj način smo u prethodne četiri godine pokazali da imamo kvalitetan kadrovski potencijal koji dostojno, profesionalno i stručno može participirati u upravljanju gradom”.\nZečević je rekao da će organi partije odlučiti kako će izaći na izbore. “Socijaldemokrate se već neko vrijeme ozbiljno pripremaju za lokalne izbore, u koje ulazimo vjerujući u uspjeh, kako zbog dosadašnjih učinaka, ali i novih ljudi izuzetnog ličnog i profesionalnog integriteta koji su u međuvremenu ojačali naš odbor, i koji su spremni da sav svoj kapacitet stave u funkciju prosperiteta Nikšića”.\nDPS “Zaslužio ubjedljiv poraz”\nZa razliku od njih, predstavnici opozicionih partija u gradu pod Trebjesom navode da će ostvariti isti rezultat kao 30. avgusta prošle godine i da će DPS-SD biti opozicija ne samo na državnom nivou, nego i u Nikšiću. Marko Kovačević, poslanik koalicije “Za budućnost Crne Gore“ iz Nikšića, ocijenio je da će lokalni izbori biti pečat na izbornu pobjedu 30. avgusta 2020. “DPS je zaslužio ubjedljiv poraz i sigurno je da on neće izostati. Vidimo po posljednjim događajima da je strateško opredjeljenje prethodnog režima bilo da se Nikšić uništi i unizi, jer u ovom labudovom pjevu njihove partije vidimo da su oni mogli da pomognu Nikšiću svih ovih godina, ali jednostavno nisu imali volje da to urade. Zato je došlo vrijeme da neki drugi ljudi vode naš grad, bolje i pravednije, a na dobro svih naših građana”.\nKoalicija “Za budućnost Nikšića” će nastupiti i na lokalnim izborima, a prema riječima Kovačevića, činiće je najveći broj konstituenata koalicije sa parlamentarnih izbora. On nije precizirao ko neće biti član pomenute koalicije.\n“Mnogi lokalni pokreti i ugledni Nikšićani biće dio naše koalicije. Imamo jedan inkluzivan pristup koji ide ka tome da se što više demokratskih snaga ujedini na lokalnom nivou kako bi i u Nikšiću srušili vlast DPS-a koja je uništila grad. Naše očekivanje je da će koalicija ‘Za budućnost Nikšića’ sama biti jača od DPS-a, jer će je prije svega činiti ljudi kojima je Nikšić prva, a ne rezervna opcija”.\nDemokrate: Kraj jednoumlja i oslobođenje\nMomo Koprivica, potpredsjednik Demokrata koji je 2017. godine, prije nego što su sve opozicione partije odlučile da bojkotuju lokalne izbore, bio prestavljen kao nosilac liste te političke partije, kazao je da u izborni ciklus ulaze “sa kapitalom održane riječi, prepoznatog programa i ljudi sa znanjem”.\n“Očekujemo pobjedu i apsolutnu dominaciju, s obzirom na stepen podrške javnosti i strùčnost ljudi koji stoje iza našeg programa. Uvjeren sam da ćemo okončati vladavinu DPS-a koja je Nikšić obilježila devastiranom privredom i jednoumljem kojeg su promovisale lokalne zarobljene institucije. Nikšić će, kao i Crna Gora, doživjeti transformaciju koja proizlazi iz oslobođenja građana. Biće to raskid sa familijarno-kleptokratskom praksom i da započne sveukupna obnova Nikšića na dobro svih građana”.\nDemokrate su u Nikšiću, kako je istakao, na domaćem terenu, rastu iz dana u dan, a svaki dan se pripremaju za martovske izbore. “Formalno-pravne radnje u vezi sa utvrđivanjem izborne liste i slično vrše se u unutarpartijskom postupku koji kreće od raspisivanja izbora i ima svoje faze. Imamo od ranije tješnju saradnju sa programski srodnim partijama, grupama birača i intelektualaca i spremni smo za kreiranje jedne zdrave i progresivne alternative”.\nURA: Bez identitetskih naracija na lokalu\nPredsjednica nikšićkog odbora pokreta URA Tatjana Đurišić Bečanović kazala je “Vijestima” da će na predstojećim izborima u nastupiti samostalno i da očekuju rezultat koji će im omogućiti participiranje u lokalnoj vlasti, što je preduslov realizacije njihovih programskih načela i predviđenih aktivnosti. “Naš program bavi se realnim problemima Nikšićana i Nikšićanki. Akcenat je stavljen na ekonomsku i ekološku problematiku, ali nije zapostavljena ni kulturna sfera. Prava radnika i njihov socijalni status predstavljaju jednu od ključnih tačaka našeg programa, koji predviđa brojne strategije za rješavanje gorućeg problema nezaposlenosti, kao i izgradnju reciklažnog centra u Nikšiću, što će presudno uticati na popravljanje katastrofalne ekološke situacije u gradu. Pošto je URA programski usmjerena na odbranu ljudskih prava i sloboda, jedan od naših ciljeva jeste i poboljšanje egzistencijalnih prilika romske populacije, koja živi u neljudskim uslovima i služi kao izmrcvareno glasačko tijelo odlazećem DPS-u”.\nNa listi URA, prema njenim riječima, naći će se i određeni broj nestranačkih ličnosti, a činiće je, kako je istakla, ugledni građani i građanke bez sumnjive političke prošlosti.\n“Nakon izbora sarađivaćemo s građanski orijentisanim političkim subjektima. U pokušaju da izbjegnemo teške identitetske naracije na lokalnom nivou, osuđujemo nacionalističke i desničarske divagacije o pravoj vjeri i pravoj naciji, nadajući se da građani i građanke Nikšića dobro znaju ko su i što su, te da im to ne moraju objašnjavati lokalni eksperti za identitet”.\nLokalnu vlast u Nikšiću vrše DPS i SD, nakon što je opozicija 2017. godine bojkotovala izlazak na birališta. Tada je DPS osvojio 21.104 glasa, Socijaldemokrate 2.324, nevažećih listića je bilo 2.894, a biračko pravo je iskoristilo 26.322. građana.\nDPS potučen 30. avgusta\nNa parlamentarnim izborima 30. avgusta prošle godine, pravo glasa imalo je 58.440 građana, a glasalo je 48.772. Vladajuća DPS-SD koalicija osvojila je 19.588 glasova – u odnosu na 2017. DPS je imao 2.562 glasa manje (18.542), dok je SD imao upola manje glasova (1.046).\nPravo glasa na martovskim izborima u Nikšiću, prema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova, na dan 6. januar imalo je 58.544 građana.


Broj 1021 – Monitor\nSve vijesti sa tagom "Broj 1021"\nMinistru saobraćaja i pomorstva Andriji Lomparu nakon sjednice Savjeta za izgradnju autoputeva Vlade Crne Gore nije bilo lako: drama oko izgradnje autoputa prerasla je u pravu...\nKnjiga moga jezika\nKnjiga Đe sunce ne grije napisana je na mom maternjem crnogorskom jeziku. Ona je, dakle, knjiga moga jezika. Ko čuje ili ko pročita ovu tvrdnju, nadam...\nKoalicija na čelu sa DPS-om nudi evropsku, ujedinjena opozicija bolju Crnu Goru, SDP, tamo gdje nastupa samostalno, tvrdi da je ta partija – čist izbor. Kampanja...\nOptimizam bez pokrića\nPočetkom ovog mjeseca održana je četrnaesta sjednica užeg vladinog koordinacionog tima za praćenje turističkih sezona kojom je predsjedavao premijer Milo Đukanović. Posljednja kao i prethodne sjednice...\nBudvanin ojadio Srbiju\nBivši ministar odbrane državne zajednice SCG Prvoslav Davinić biće do 21. maja optužen zbog sklapanja ugovora o iznajmljivanju špijunskog satelita od izraelskog preduzeća Imidžset internešnal. Davinić...\nČist posao ili protekcija\nLijekovi su opet u modi, ili, bolje reći, medicinska oprema. Tako bi se makar reklo nakon press konferencije koju je održala izvršna direktorka kompanije Osmi red-D...\nDa se pogledamo u oč\nBivši gradonačelnik Berana Relja Jovančević (SNP), odlučio je da odustane od podnošenja tužbe za nadoknadu duševnih bolova protiv aktivista nevladinih organizacija i grupe građana bliskih Demokratskoj...\nĐedovina na rasprodaji\n– Jeste li vi vlasnik stana koji će Hipotekarna banka dati na prodaju ovog mjeseca zbog naplate duga? – A ne, nijesam ti ja taj, to...


Rudimental DJ SET – Demofest\nGrupa Rudimental osnovana je 2010. godine, a prvi album “Home” objavljuje 2013. godine. Rudimental uspijeva prodati preko pola miliona kopija prvenca, koji je tako postao jedno od svega nekoliko debi izdanja kojima je to uspjelo tokom prvih 12 mjeseci. Ovo im donosi nagradu BRIT za numeru “Waiting All Night”, kao najbolji singl, kao i nominaciju u druge dvije vodeće kategorije, a bili su nominovani za MOBO nagradu, te Mercury Prize.\nUspostavljen kao jedan od najvećih sastava u Velikoj Britaniji, sa platinastim tiražima, BRIT nagradom za singl “Waiting All Night” i rasprodatim turnejama, Rudimental nastavlja da gradi svoje ime na međunarodnoj sceni. Rekordna prodaja u Australiji, ogromna popularnost u Evropi i uspješna turneja po SAD sa Edom Sheeranom, ovu ekipu čini istinskim globalnim zvijezdama.


Ovako Vučić ocenjuje večerašnju RUNDU OBNOVLJENOG DIJALOGA u Briselu | Info video\nOvako Vučić ocenjuje večerašnju RUNDU OBNOVLJENOG DIJALOGA u Briselu | Mondo Portal\nNakon 20 meseci je ponovo pokrenut dijalog Beograda i Prištine, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić ovako je sumirao večerašnji sastanak u Briselu sa predstavnicima EU i Prištine.\nAleksandar Vučić dijalog beograd -priština brisel EU Kosovo srbija\n16.07.2020. / 21:46\nРунде у боксу и нокаут од јачег то следује превртљивом политичару.\nUpravo gledate PRETTY LOUD: Ponosne smo što smo Romkinje! 0 Viral Pre 48 min Članice rep sastava Pretty Loud Zlata i Silvia, provele su MONDO ekipu kroz romsko naselje u Zemunu i pričale nam o...


"Zajedno obilježavamo i slavimo Mjesec ponosa" | Kodex.ME\n02. 06. 2020 - 15:59 Autor: Kodex\n"Ovog mjeseca okupljamo se u zajedništvu, solidarnosti i prijateljstvu, a Mjesec ponosa jeste i pravo vrijeme da se osvrnemo na prepreke koje je LGBTIQ zajednica u Crnoj Gori uspješno savladala i one sa kojima se još uvijek suočava.Danas, kada se širom svijeta vijore naše zastave i kada smo ponosni na sve što smo postigli tokom cijele decenije pokreta u našoj zemlji, ne možemo a da se ne prisjetimo da mnogi od nas i dalje žive u izolaciji, strahu od nasilja i brojnim problemima u svakodnevnom životu", naveli su iz LGBT Forum Progres-a.\nOni su kazali da Mjesec ponosa nas uči prihvatanju različitosti, a kroz proslavu ovog mjeseca ne borimo se samo za ravnopravnost i ljudska prava, već i za slobodu izbora, ljubav, obrazovnu reformu, istopolna partnerstva i ponosnu slobodu.\n"Mjesec ponosa obilježićemo različitim aktivnostima i događajima, a sve zainteresovane pozivamo da informacije o istim potraže u narednim danima na društvenim mrežama nevladinih organizacija LGBT Forum Progres i LGBTIQ Socijalni Centar. Slobodan život počinje ponosom!", navodi se u saopštenju.\nPredstavnici Evropske partije Zelenih o gorućim problemima sa predstavnicima LGBT Foruma Progres\n04. 03. 2020 - 17:22 | Društvo\nCrna Gora da suštinski postane „gay friendly“ zemlja i uveća benefite od turizma\n18. 04. 2019 - 16:23 | Društvo


In Store | Na licu mesta | Sutra počinje forum IZAZOV 2021\nSedmi regionalni forum komunikacionih lidera IZAZOV 2021, pod sloganom „Make it bigger“, održaće se, u organizaciji Marketing mreže, 6. i 7. aprila u hibridnom formatu. Svoje učešće na forumu potvrdilo je više od 500 kompanija i agencija iz celog regiona.\nOvogodišnji forum IZAZOV pomera granice organizacije online događaja u Srbiji, a okupiće najvažnija imena iz domaćeg i regionalnog sveta marketinga, PR-a i digitalnih komunikacija, navode organizatori.\nViše informacija o forumu pronađite na sajtu.\nTakođe, možete pogledati i promo video foruma.


Forma Ideale: Kuhinjski element LIDIA V UG\nKuhinjski element LIDIA V UG pripada sistemu kuhinjskih elemenata LIDIA. Praktično je rešenje za uređenje kuhinje, jer njegova ugaona konstrukcija omogućava maksimalnu iskorišćenost prostora visećeg dela kuhinje. Benefit je mogućnost izbora strane za pozicioniranje ručice. Sistem elemenata LIDIA predstavlja savremeni koncept za opremanje kuhinja koji se sastoji od donjih i visećih, kao i kombinovanih kuhinjskih elemenata.\nBenefiti: mogućnost izbora strane za pozicioniranje ručice.


Poslato: Uto Jan 04, 2011 10:16 am Naslov: Re: Papagaji\nI meni je to malo cudno..meni su papagaji samo za unutra...ne verujem da bi preziveli po ovoj hladnoci...\nPoslato: Uto Jan 04, 2011 10:47 am Naslov: Re: Papagaji\nvolijere su ipak malo zasticene a preko zicznog dela moze da se prebaci cerada ako sumnjate sacekajte mislim da je neko sa foruma rekao da je odgajivac uostalom jata divljih papagaja (mali aleksndri)se vec gnezde po engleskoj i nemackoj\nPoslato: Sre Feb 09, 2011 2:38 pm Naslov: Re: Papagaji\nmilos je u pravu... normalno da ne okacimo kafez napolju usred zime i da ocekujemo da ptica prezivi, ali volijeri su drugo. prvo moze da se kretanjem/letenjem ptica zagreje, drugo ponekad se volijeri prave tako da imaju recimo mogucnosti da udju u 'neko unutra'. ako je volijer prikacen uz garazu recimo, ostavi se rupa da mogu da udju unutra gde je recimo isto tako volijer, ali manji... da se sklone kad je bas hladno. inace tacno je i to da im promaja puno smeta i da cesto uginu upravo od promaje... da, volijer moze, ali potrebno je to smisliti i napraviti po propisu... ako ima zainteresovanih, mozemo da nastavimo diskusiju


M. K. 22. novembra 2016. 16:41\nLegendarni nemacki teniser Boris Beker, trener Novaka Đokovića, izjavio je danas da je uveren da će se srpski as u 2017. godini vratiti jači na teren i da je možda i dobro što je u finalu Mastersa u Londonu izgubio od Endija Mareja.\n„Novak je imao sjajnu prvu polovinu godine, osvojio je toliko čekani Rolan Garos, držao sva četiri gren slema, sto je psolednji uradio Rod Lejver 1969. i normalno je da mu posle padne motivacija. On praktično nije znao šta je sledeći cilj. Sa druge strane nedostajali su mu Rafael Nadal i Rodžer Federer i Marej, koji je uvek bio „četvrti covek“ je to iskoristio“, rekao je Beker za CNN.\nSlavni Nemac je slikovito objasnio koliko veruje u Đokovića.\n„Kada bih morao da odaberem jednog igrača koji bi igrao za moj život, odabrao bih Novaka, toliko mu verujem. Ovaj finiš sezone bi mogao da bude prekretnica za Novakovu 2017. Koliko god da će ga boleti ovaj poraz, to će ga verovatno inspirisati, biće ponovo motivisan za sledeću godinu. Možda je to na kraju bila i dobra stvar“, poručio je Beker.\nBoris Bekernovak djokovictenis


Vijest dana - datum: 2019-03-09 SKANDALOZNA ZLOUPOTREBA ZAKONA O TAJNOSTI PODATAKA\nĐukanović Kriju s kim se Milo sastajao Đukanovićev saradnik Slavoljub Stijepović je kreativnim tumačenjem zakona naveo da je bezbjednosni značaj podataka iz evidencije posjetilaca zgrade i rezidencije predsjednika takav da je interes njihove zaštite značajniji od interesa za slobodnim pristupom informacijama\nGeneralni sekretar predsjednika Crne Gore Slavoljub Migo Stijepović donio je rješenje kojim javnosti zabranjuje uvid u evidenciju posjetilaca zgrade predsjednika Crne Gore u Podgorici, kao i rezidencije predsjednika na Cetinju. Rješenje, čiji je sadržaj po svemu skandalozna zloupotreba zakona o tajnosti podataka, donijeto je 2. oktobra 2018. godine. Zahtjev za dostavljanje podataka iz te evidencije nedavno je dostavila Mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS), nakon čega im je dostavljeno rješenje koje je potpisao Stijepović, a koje se navodno temelji na nekoliko članova Zakona o tajnosti podataka.\nTime je javnost ostala uskraćena za podatke o tome sa kime se šef države i DPS-a Milo Đukanović sastajao u zgradi predsjednika u Podgorici i rezidenciji na Cetinju.\nStijepović je u rješenju napisao da ga donosi zbog označavanja tajnosti podatka, u stepenu „interno” u vezi sa evidencijom posjetilaca zgrade predsjednika Crne Gore u Podgorici, kao i rezidencije predsjednika na Cetinju.\n– Administrativnom zonom čuvanja proglašava se čitav prostor zgrade koju koristi Služba predsjednika Crne Gore. Pristup tajnim podacima iz stava jedan imaju zaposleni u organu, koji imaju opravdanu potrebu za njihovim korišćenjem radi izvršavanja poslova i radnih zadataka. Tajnost podatka prestaje istekom roka od dvije godine, od dana nastanka – naveo je Stijepović u rješenju.\nKako tvrdi, zaključak je donijet u skladu sa članom deset, članom 11 stavom jedan, tačka četiri, te članom 12 stav pet, članom 15 i članom 19 Zakona o tajnosti podataka.\n– Ocijenjeno je da je bezbjednosni značaj podataka – evidencija posjetilaca zgrade predsjednika Crne Gore u Podgorici, kao i rezidencije predsjednika na Cetinju u kojima je sjedište predsjednika Crne Gore i Službe predsjednika Crne Gore, takav da je potrebna njihova zaštita, kao i da je interes njihove zaštite, u konkretnom slučaju, značajniji od interesa za slobodnim pristupom informacijama. Prilikom određivanja stepena tajnosti cijenjene su moguće štetne posledice i zaključeno da će se najnižim stepenom tajnosti obezbijediti zaštita interesa, koji bi neovlašćenim otkrivanjem tog podatka mogli biti ugroženi, zbog čega je određen stepen tajnosti „interno” – navodi Stijepović.\nIstiče se da je rješenje donijeto uzimajući u obzir da se radi o istovrsnim podacima, koji u kontinuitetu nastaju i ponavljaju se, zbog čega je neophodno da se donose posebna rješenja za svaki pojedinačni podatak.\nStijepović tvrdi i da je u skladu sa zakonom izrekom rješenja utvrđeno da pristup tajnim podacima stepena tajnosti „interno” imaju svi zaposleni u organu i organizaciji, u skladu sa principom „potrebno je da zna”.\n– Lice – zaposleni koje ne posjeduje dozvolu za pristup tajnim podacima dužno je da, prije vršenja uvida u tajni podatak stepena tajnosti „interno” potpiše izjavu da će s tajnim podacima postupati u skladu sa zakonom i drugim propisima – zaključeno je u rješenju koje potpisuje Stijepović.M.V.\nPosebna dozvola za pristup podacima\nKako se navodi u rješenju koje je potpisao Stijepović, pravo da koriste tajne podatke u vezi sa evidencijom posjetilaca zgrade predsjednika Crne Gore u Podgorici, kao i rezidencije predsjednika na Cetinju, imaju fizička i pravna lica kojima je izdata dozvola za pristup tajnim podacima ili bezbjednosna dozvola, u skladu sa zakonom.\n– Stepen tajnosti važi do dvije godine od dana određivanja, sa mogućnošću produživanja istog – navodi se u tekstu rješenja koje je potpisao Stijepović.\nPodsjetimo, Đukanović je još 20. maja prošle godine polaganjem zakletve pred poslanicima crnogorskog parlamenta zvanično stupio na funkciju šefa države.\nStijepović akter afere u kojoj je i Knežević\nInteresantno je da je Slavoljub Stijepović osumnjičen za pranje novca putem pomaganja, što je prošlog mjeseca potvrđeno iz Specijalnog državnog tužilaštva. Svojevremeno je u Specijalnom državnom tužilaštvu saslušan Stijepović, u svojstvu okrivljenog, dok je okrivljeni Duško Knežević u bjekstvu. Podsjetimo, Stijepović je saslušan u tužilaštvu zbog snimka koji je objavio predsjednik Atlas grupe Duško Knežević, za kojim je raspisana Interpolova potjernica, na kojem se vidi kako Knežević Stijepoviću daje kovertu, u kojoj je 97.500 eura.\nKnežević, koji se trenutno nalazi u Londonu, tvrdi da je novac dao po dogovoru sa Đukanovićem. Viši sud u Podgorici odredio je pritvor Dušku Kneževiću.


Predstavljamo startape: ActiveCollab - SerbianTech\nSerbianTech Novosti Predstavljamo startape: ActiveCollab\nPredstavljamo startape: ActiveCollab\nPredstavljamo startape: ActiveCollab\t13 августа, 2021\nActiveCollab je softver za upravljanje projektima koji vam daje potpunu kontrolu nad vašim radom. Više od decenije, preko 50.000 timova velikih svetskih brendova ostvarilo je svoje ciljeve koristeći ActiveCollab, među kojima je i Apple. Hajde da ga zajedno upoznamo.\nIdeja i osnivači startapa\nOsnivači ActiveCollab-a su Ilija Studen i Goran Radulović. Ilija je na početku fakulteta bio vrlo zainteresovan za programiranje i veb. Imao je puno započetih malih projekata, a vrlo malo završenih. Tako je započet i ActiveCollab. Napravio je sebi okruženje koje spaja elemente bloga i to-do liste, zapakovane u fascikli sa nazivom Projekat. Nije delovalo teško, jer je svoj blog sistem već napravio, koristio i puno naučio u tom procesu. Ubrzo mu se u izradi pridružio i kolega Goran, koji je takođe programer.\nRazvoj open source projekta započet je 2006. godine. Od tada su promenili 2 oblika licenciranja – 2007. na komercijalni i 2013. na pretplatu. Model se u početku svodio na prodaju licence koja kupcu daje pravo da instalira jedan ActiveCollab kod sebe na server, a taj model prodaje i dalje postoji. Od 2013. krenuli su u prelazak na SaaS. Prelazak je završen između 2017. i 2018., ali je zadržan jer i dalje postoji grupa mušterija koja ne može da pređe na SaaS zbog zakonske regulative i sigurnosti. Kako se tržište i očekivanja korisnika stalno menjaju, tako se i oni prilagođavaju njima.\nKako se ActiveCollab ističe?\nNa tržištu danas postoji puno alata za organizovanje projekata i posla, među kojima su i velike kompanije. Ono što izdvaja ActiveCollab od ostalih je svakako dizajn, ali i način na koji razvijaju proizvod. Iako su među prvima ušli u ovu sferu softvera, ostali su mala firma, što može delovati kao mana, ali je zapravo i prednost jer se bliže posvećuju svojim korisnicima. Pažljivo čitaju povratne informacije, komentare i sugestije koje dobijaju i trude se da ih što efikasnije implementiraju u aplikaciju. Sa korisnicima redovno komuniciraju kako bi znali koje su potrebe njihovih biznisa. Činjenica na koji su ponosni i koju rado ističu je to što su integrisali brojne mogućnosti u jednu aplikaciju i time podmirili više korisničkih potreba.\nActiveCollab nudi jedinstveno rešenje za sve potrebe jednog preduzeća. Na jednom mestu se mogu:\norganizovati zadaci celog tima,\nuskladiti rokovi svakog dela projekta,\nsarađivati s klijentima i tako izbeći beskonačne nizove mejlova i potencijalno gubljenje informacija.\nTakođe, mogu se beležiti odsustva, lako raspoređivati posao na jednake delove, beležiti vreme integrisanom štopericom na svakom zadatku i projektu, kao i naplaćivati zabeležene sate preko faktura koje se direktno šalju klijentima. Ukratko, od same ideje, preko realizacije, pa sve do naplate – celokupan proces se može organizovati kroz ActiveCollab.\nKako bi korisnici mogli da nastave saradnju sa svojim timom gde god se nalazili, ActiveCollab nudi i mobilnu aplikaciju koja se može preuzeti na iOS i Android prodavnicama.\nPored toga, funkcionalnost koja je vrlo tražena je i integrisana je štoperica koja neinvazivno meri vreme provedeno na zadacima, bez hvatanja slika ekrana i beleženja posećenih sajtova.\nVažno je naglasiti i da od osnivanja pa do danas, ActiveCollab nije imao spoljnih investicija. Proizvod i firma rastu isključivo iz prodaje koju ostvaruju.\nTrenutno rade na razvoju najnovijeg dela aplikacije, a to je integrisana aplikacija za ćaskanje.\nCilj je centralizovanje celokupne timske komunikacije na jednom mestu, pa i one neformalne. Kroz zadatke, diskusije i beleške vole da komentarišu na “zvaničan” način svaki delić posla, ali sada žele da omoguće korisnicima i da vode manje zvanične diskusije kroz Chat. Svesni su da su neki alati poput Slacka veoma popularni među firmama, ali takođe znaju i koliko se lako gube informacije na ovakvim mestima. Još jedna stavka koja se direktno kosi s njihovim osnovnim principima je da ovakve platforme omogućavaju menadžerima da čitaju poruke svojim zaposlenima. ActiveCollab Chat osigurava da poruke ostaju između sagovornika i time žele da sačuvaju svačiju privatnost.\nZa više informacija posetite njihov sajt.\nČitajte i o ostalim startapima na našem blogu. Tu vas čekaju i mnogi korisni saveti za vaše poslovanje.\nUkoliko želite da se i vaš startap nađe na našoj mapi – popunite upitnik ili nas kontaktirajte putem info@serbian.tech.\nPredstavljamo startape: Blinking6 августа, 2021\nZbog čega je važno imati mentora?18 августа, 2021


Kenijac Žoel Maina Mvangi i Dobojka Biljana Cvijanović pobjednici su 15.Međunarodne ulične trke “Prnjavor 2014“.\nAtletičar iz Kenije osim što je zauzeo prvo mjesto u najjačoj,seniorskoj konkurenciji i pridobio simpatije publike postavio je i novi rekord staze -17 minuta i 45 sekundi.\n“ Organizacija je bila odlična,trka dobra ,jako sam zadovoljan. Oduševila me je publika,tako su svi veseli i nasmijani,podržavali su me čitavo vrijeme.Ako bude prilike ponovo ću doći.“rekao je Mvangi.\nDrugo mjesto ,kod seniora,pripalo je Laslu Totu iz Mađarske,a treće Osmanu Januzoviću iz Doboj-Istoka.\nU trci seniorki trijumfovala je Biljana Cvijanović,koja je stazu od 3.540 metara istrčala za 12.minuta i 13 sekundi.\nOna je izrazila zadovoljstvo što je po prvi put ostvarila pobjedu na trci u Prnjavoru.\n“Jako sam srećna,trka je bila kvalitetna.Počela sam da sarađujem sa Mirkom Petrovićem,koji je sada moj trener,pa se nadam dobrim uspjesima u ovoj godini.“rekla je Cvijanović.\nDruga je bila Mađarica Zita Kačar.Šapčanka Nađa Ceravac bila je treća u ovoj trci,a ujedno i najbrža u konkurenciji juniorki.\nU konkurenciji juniora pobijedio je Uroš Kutlešić iz Užica,koji je postignutim rezultatom 19 minuta i 27 stotinki oborio rekor staze.\nU okviru ove sportske manifestacije održano je i otvoreno opštinsko školsko prvenstvo na kojem je nastupilo oko 1000 učenika,od prvog do devetog razreda,učenika srednjih škola i cicibana.\nOrganizator trke je Atletski klub “Prnjavor“,a generalni pokrovitelj opština Prnjavor. (kraj)/ts/\nПРЊАВОР, 16. МАРТА - Начелник општине Прњавор Дарко Томаш рекао је на данашњој конференцији за новинаре да ће од 16.00 часова због преоптерећености постојећих линија за пријављивање лица која су ...


Dejan Pantelić progovorio o najtežoj životnoj bitki, a onda otkrio od čega BOLUJU NJEGOVA MALOLETNA DECA - alo.rs\nAUTOR: Glorija/R.J. DATUM I VREME: 15.01.2019. 20:46\nOtkrio sve detalje borbi koje njegova porodica bije\nDejan Pantelić, Foto: Screenshoot Youtube\n- Porodica je ta koja vas diže, mada bez lekara nema ničeg. Klanjam se ljudima koji su se potrudili da me vrate tamo gde mi je mesto, a bilo je baš žestoko opasno. Osim njih, presudno je da vas ukućani ne gledaju kao jadnika, već da vas uposle, makar vam "naredili" da prošetate psa - posavetovao je u intervjuu za Gloriju voditelj sve one koji u svom okruženju imaju nekoga ko se bori sa bilo kakvom bolešću.


Kraj horske bajke zvane Liceum\nPoslednje ponoćno zvono 2018. godine, označilo je kraj horske bajke zvane Akademski (gradski) kamerni hor Liceum.\nTrajala je 28 godina, u kojima smo zajednički – pevači, umetničko rukovodstvo, organizatori i finansijeri – bez sopstvenog radnog prostora, u okruženju ratova, sankcija, bombardovanja, političkih i ekonomskih kriza i previranja – uveli Kragujevac u geografsko-kulturološku mapu horskih gradova Srbije i Jugoistočne Evrope.\nPostignuto je to preko 27 premijernih konceptualnih celovečernjih programa (12 od njih sa inovativnim elementima horskog teatra) i nekoliko desetina drugih izvedenih kompozicija, (dovoljnih za bar još tri celovečernja koncerta); preko učestvovanja na 52 horska festivala, od toga 25 u inostranstvu, u 13 zemalja na tri kontinenta (Evropa, Azija, Latinska Amerika) i dobijanja devet nagrada na uglednim međunarodnim takmičenjima (od toga tri u rangu prvih, odnosno zlatnih); preko realizacije nekoliko stotina koncerata različitih vrsta po gradovima, selima, crkvama i manastirima, zamkovima i tržnim centrima Srbije i inostranstva; preko dvanaest uspešnih sesija unikatnog Međunarodnog festivala kamernih horova i vokalnih ansambala u Kragujevcu, koji smo osmislili i organizovali i u njima učestvovali...\nNajzad, a ne na kraju, i preko toga što smo dostigli, kao unutrašnji horski standard, iskreno zadovoljstvo zajedničkog pevanja i kreativnog uzbuđenja pri realizaciji složenih, umetnički zahtevnih koncerata, što smo ostvarili mnoga velika prijateljstva, pa i brakove unutar hora, što nas je i publika dugo volela...\nPevačima Akademskog (gradskog) kamernog hora Liceum, svih generacija, kao i svima onima koji su omogućili i pomagali njegov nastanak i opstanak kroz svih proteklih 28 godina, upućujem izraze svoje duboke i iskrene zahvalnosti i želim srećnu novu, 2019. godinu i mnogo uspeha u daljem radu!\nIskreno i srdačno,\nosnivač i stalni umetnički rukovodilac i dirigent hora\nod 26. decembra 1990. do 27. decembra 2018. godine\nAKH LICEUM FB GRUPA\nTV HRAM: HORSKI MOMENTI\nAkademski kamerni hor Liceum osnovan je 1990. godine na inicijativu Društva za preporod kragujevačke kulture, od strane Skupštine opštine grada Kragujevca i Univerziteta u Kragujevcu, sa ciljem da obnovi i unapredi jednoipovekovnu tradiciju horskog pevanja u Kragujevcu, nekadašnjoj prestonici Srbije. Od 2011. godine, Liceum radi u okviru Muzičkog centra Kragujevac, pod nazivom Gradski kamerni hor Liceum.\nTokom dvadeset šest godina svoga rada, AKH Liceum je ostvario preko pet stotina koncertnih nastupa u Kragujevcu, zemlji i inostranstvu (Austrija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Mađarska, Makedonija, Meksiko, Poljska, Rumunija, Rusija, Slovačka, Turska, Crna Gora, Češka, Španija), uključujući gotovo sve najvažnije muzičke festivale u zemlji i mnoge međunarodne horske festivale širom sveta.\nHor je nastupio i u nekoliko desetina radio i TV emisija na Radio-televiziji Srbije i nekoliko drugih radio i TV stanica.\nNa XV, XVI i XVIII Jugoslovenskim horskim svečanostima (1994, 1996. i 2000. godine) u Nišu hor je dobio nagradu za najbolja izvođenja dela savremenih kompozitora.\nHor je bio finalista XVIII međunarodnog takmičenja Bela Bartok u Debrecenu (Mađarska) 1998. godine. Na XI međunarodnom takmičenju Trnavski horski dani u Trnavi (Slovačka) 1999. godine hor je dobio treću nagradu u obe takmičarske kategorije – kategoriji svetovne i kategoriji duhovne muzike. Na 24. međunarodnom festivalu Dani crkvene muzike u Hajnuvki (Poljska), 2005. godine, hor je dobio prvu nagradu u prestižnoj kategoriji akademskih horova. Na 12. međunarodnom takmičenju akademskih horova u Banskoj Bistrici (Slovačka), 2007. godine, hor je dobio zlatnu medalju u kategoriji kamernih horova i srebrnu medalju u kategoriji mešovitih horova. Iste godine, Liceum je postao pobednik tradicionalnog međunarodnog natpevavanja horova na 42. Mokranjčevim danima u Negotinu (Srbija), septembra 2007. godine.\nHor je 1994. godine dobio najveće priznanje grada Kragujevca, Oktobarsku nagradu.Akademski kamerni hor Liceum je inicijator, organizator i učesnik svih dosadašnjih sesija letnjeg Međunarodnog festivala kamernih horova, koji se održava od 1995. godine.\nProgramsko opredeljenje hora obuhvata sve značajnije kompozicije srpske i svetske horske literature, izvođene samostalno ili u saradnji sa vokalnim i instrumentalnim solistima i ansamblima. Koncertni projekti hora imaju tematski i stilski zaokruženu umetničku strukturu. Hor je do sada pripremio i javno izveo dvadeset četiri takva konceptualno osmišljena celovečernja koncertna programa (tzv. premijerna programa):\nPravoslavna duhovna muzika – srpska i ruska(premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije 11. februara 1992. godine)\nStradanje, smrt i uskrsnuće Gospoda i Spasitelja našega, Isusa Hrista, u delim horskih kompozitora od 15. do 20. veka (premijerno izveden u Auli Opštinskog suda u Kragujevcu, 9. aprila 1994. godine)\nVokalno-instrumentalna dela Johana Sebastijana Baha (Motet - kantata - misa) (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije 19. maja 1995. godine)\nZlatno doba rukoveti u jugoslovenskoj horskoj muzici – 1890-1960 (premijerno izveden u sali Domu kulture u Negotinu, na 31. Mokranjčevim danima, 13. septembra 1996. godine)\nLiturgija pređeosvećenih darova (prva kompletna takva liturgija za mešoviti hor u Srpskoj pravoslavnoj crkvi, kompilacijska, za značajnim učešćem delova koje je komponovao dirigent, Miloje Nikolić; premijerno izvedena u okviru Liturgije u crkvi Sv Arhanđela Gavrila u Aranđelovcu, 26. marta 1997. godine)\nLepota cvećem krasi se (Madrigali 19. i 20. veka) (premijerno izveden u Kneževoj dvorani u Aranđelovcu, na Smotri jugoslovenske umetnosti Mermer i zvuci, 14. avgusta 2001. godine)\nKompozicije za hor i klavir (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, u okviru Petog festivala kamernih horova, 15. avgusta 2004. godine)\nCrnačke duhovne pesme, kao samostalan koncertni program i kao organski deo predstave Sedam (po Eshilovoj tragediji Sedmorica protiv Tebe - dramatizacija: Filip Vujošević, režija: Uroš Jovanović), u saradnji sa Teatrom Joakim Vujić iz Kragujevca (premijera scenske varijante održana je 26. decembra 2005. godine, u sali Teatra Joakim Vujić u Kragujevcu).\nMozartiana (Mocart na Đurđevdan) (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, 6. maja 2006. godine, u okviru proslave Dana grada Kragujevca).\nHorska muzika Stevana Stojanovića Mokranjca (1856-1914)(premijerno izveden u Galeriji srpske akademije nauka i umetnosti u Beogradu, 2. oktobra 2006. godine, kao koncert kojim je otvorena sezona 2006/2007. u ovoj galeriji)\nPosveta rodonačelnicima srpske muzike – Josifu Šlezingeru /1794-1870/, Korneliju Stankoviću /1831-1865/ i Stevanu Stojanoviću Mokranjcu /1856-1914/ - multimedijalna predstava (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, 26. decembra 2006. godine, kao završni koncert kojim je Kragujevac obeležio 175. godišnjice osnivanja Knjažesko-srbske bande Josifa Šlezingera i rođenja Kornelija Stankovića i 150. godišnjicu rođenja Stevana Stojanovića Mokranjca)\nLjubavni valceri Johanesa Bramsa (Ljubavni valceri /Liebesliederwalzer/, . 52) i Novi ljubavni valceri /NeueLiebesliederwalzer/, . 65) - multimedijalna predstava (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, u okviru Koncertne sezone Grada, 29. januara 2008. godine)\nMadrigali i poezija srpskih autora – muzičko-poetska rukovet (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, u okviru Sedmog festivala kamernih horova, 17. avgusta 2008. godine)\nMuzika za hor i orgulje Morisa Diriflea (Maurice Duruflé, 1902-1986) (premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, u okviru Koncertne sezone Grada Kragujevca, 1. aprila 2009. godine)\nPesme zavičajne Dimitrija O. Golemovića (scenski pokret: Marija Jakovljević, svetlo i kompjuterski efekti: Ljuba Brkić, reditelj: Bojan Milosavljević) (premijerno izveden u holu Druge kragujevačke gimnazije, u okviru Osmog festivala kamernih horova, 16. avgusta 2009. godine)\nZapjevajmo veselo, i zaigrajmo – horski teatar, inscenacija folklorno inspirisanih horova srpskih kompozitora (scenski pokret: Sanja Todorović) (premijerno izveden u Gradskom tetaru u Puebli, Meksiko, u okviru 11. Međunarodnog svetskog horskog festivala, 8. septembra 2010. godine)\nNova srpska pravoslavna duhovna horska muzika (premijerno izveden u Sabornoj crkvi u Kragujevcu, 4. maja 2012. godine)\nStrune, milo se glasite– horska muzika slovenačkih kompozitora koji su stvarali i stvaraju u Srbiji(premijerno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, 29. novembra\nLjubavne pesme Mokranjčevih „Rukoveti“ –kolaž (inscenacija: Milić Jovanović) (premijerno izveden u holu Druge kragujevačke gimnazije, u okviru Desetog međunarodnog festivala kamernih horova i vokalnih ansambala, 18. avgusta 2013. godine)\nČetvrta sveska Antologije srpske horske muzike – svetovna muzika između dva svetska rata (pretpremijerno, parcijalno izveden u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije\n– kolažna metaforična pasija, posvećena obeležavanju stogodišnjice albanske golgote srpske vojske i naroda u Prvom svetskom ratu i nastanka Opela Stevana Hristića(inscenacija: Milić Jovanović) (premijerno izvedena u Muzeju „Stara livnica“ u Kragujevcu, u okviru Jedanaestog međunarodnog festivala kamernih horova i vokalnih ansambala, 16. avgusta 2015. godine).\nGeorg Fridrih Hendl/Tomas Morel, Teodoraili Veličanje čiste ljubavi i žive vere - herojska poema (skraćena i adaptirana verzija, inscenacija: Bojan Milosavljević, premijerno izvedena u okviru Koncertne sezone Muzičkog centra, u Svečanoj sali Prve kragujevačke gimnazije, 20. juna\nHorske kompozicije Džona Tavenera (John Tavener, 1944-2013) (program rađen u saradnji sa Gradskim horom Crvčanin iz Kraljeva, premijerno izveden u Sabornoj crkvi u Kragujevcu, 18. septembra 2016. godine, u okviru sedmih Gospojinskih svečanosti)\nŠekspirovi soneti i muzika njegovog doba (premijerno izveden u okviru Koncertne sezone Muzičkog centra, u sali Stare srpske skupštine, 29. novembra\nVećina ovih programa je reprizirana više puta. Pojedine kompozicije iz ovih programa kasnije su kombinovane sa drugim horskim delima u okviru tzv. kompilacijskih programa, koji su prilagođavani specifičnim zahtevima prilika u kojima su izvođeni, odnosno zahtevima organizatora koncerata.\nLJUBAVNE PESME MOKRANJČEVIH "RUKOVETI"\nMiloje Nikolić je rođen 6. juna 1948. godine u Kragujevcu (Srbija). Diplomirao je i magistrirao na Odseku za muzičku teoriju Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu,a doktoriraona Odseku za multidisciplinarne studije Univerziteta umetnosti u Beogradu.\nRadio je kraće vreme kao profesor teorijskih muzičkih predmeta u Muzičkoj školi Josip Slavenski u Beogradu, a najveći deo svog radnog veka (od 1977. godine) bio je zaposlen na Katedri za muzičku teoriju Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu (od 2001. godine kao redovni profesor), gde je predavao različite predmete iz oblasti muzičke teorije, prvenstveno iz analize vokalne muzike. Radio je, kao gostujući profesor, i na visokim muzičkim školama u Kragujevcu (Srbija), Istočnom Sarajevu (Bosna i Hercegovina – Republika Srpska) i Cetinju (Crna Gora). Od oktobra 2016. godine je u penziji, s tim da je i dalje radno angažovan na matičnom fakultetu.\nU periodu 1979-1983.bio je prodekan Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu. Bio je jedan od inicijatora osnivanja i upravnik Nastavnog odeljenja Fakulteta muzičke umetnosti iz Beograda u Kragujevcu (1998-2002), kao i jedan od osnivača i prvi vršilac dužnosti dekana Filološko-umetničkog fakulteta u ovom gradu (2002-2004).\nU svom naučnom radu bavio se najviše istraživanjima horske muzike, pretežno iz domena srpske, jugoslovenske i šire balkanske horske literature. U poslednjih desetak godina interes je pomerio ka istraživanjima bazičnih značenja i tumačenja vokalne muzike, čiji osnovni analitički diskurs proizlazi iz kognitivnih teorijaumetnosti.\nČlan je redakcije (selekcione komisije) za sastavljanje Antologije srpske horske muzike Udruženja kompozitora Srbije.\nZnačajan deo aktivnosti Miloja Nikolića čini njegov dirigentski rad, uglavnom sa horskim ansamblima.\nOd 1979. do 1990. godine radio je kao dirigent različitih beogradskih horova (1979-1980: Branko Cvetković, Beograd; 1980-1983. i 1989-1990: Ivo Lola Ribar, Beograd; 1984-1989: Žikica Jovanović-Španac, Beograd). Godine 1990. osnovao je Akademski kamerni hor Liceum u Kragujevcu, koji od tada kontinuirano vodi, kao umetnički rukovodilac i dirigent. Sa navedenim horovima gostovao je u velikom broju evropskih zemalja, učestvovao na svim značajnim festivalima i takmičenjima u zemlji i na nemalom broju festivala i takmičenja u inostranstvu (u Španiji, Engleskoj, Francuskoj, Nemačkoj, Švajcarskoj, Poljskoj, Rumuniji, Mađarskoj, Slovačkoj, Bugarskoj, Češkoj, Rusiji, Turskoj, Austriji i u republikama nekadašnje Jugoslavije).\nIako nerado i retko učestvuje na takmičenjima horova, dobitnik je osam nagrada na različitim domaćim takmičenjima i šest nagrada na međunarodnim konkursima u inostranstvu:\nU okviru umetničke aktivnosti Miloja Nikolića posebno se ističe dvadeset četiri konceptualno osmišljena i uspešno izvedena (sa horom Liceum iz Kragujevca) celovečernja programa, od kojih su neki imali i odlike multimedijalnih.\nOsnivač je, autor osnovne koncepcije i umetnički direktor Međunarodnog festivala kamernih horova i vokalnih ansambala u Kragujevcu, koji je od 1995. godine do sada imao jedanaest vrlo uspešnih sesija.\nBio je inicijator i prvi selektor i organizator Novogodišnjeg koncerta kragujevačkih muzičkih umetnika, 1992. godine, koji je sada već tradicionalan i predstavlja jedan od vrhunaca muzičkog života u Kragujevcu.\nAutor je Elaborata o osnivanju, a bio je i prvi predsednik Upravnog odbora Muzičkog centra Kragujevac.\nBio je jedan je od inicijatora i član je zvaničnog Inicijativnog odbora za osnivanje operske scene pri Knjaževsko-srpskom teatru u Kragujevcu.\nU više navrata bio je član domaćih i međunarodnih žirija na takmičenjima horova (Kragujevac, Niš, Šabac /Banja Koviljača/, Beograd, Negotin) i učenika i studenata dirigovanja (Sverusko takmičenje u Krasnojarsku, 2009. godine).\nJedan je od inicijatora osnivanja i osnivača međunarodne asocijacije Balkanski horski forum, član je njenog upravnog odbora, a osnivač je i predsednik njene srpske sekcije (Balkanski horski forum – Srbija).\nRedovni je (inostrani) član Bugarske akademije nauka i umetnosti (BANI), kao dirigent.\nIzvor: Muzički centar\nFoto: Kulturni Centar Ribnica Kraljevo;\nAkademski Kamerni Hor Liceum, Kragujevac/Lucky Lazarević


Obama Rusiji odobrio slobodnu trgovinu | Trgovina | Al Jazeera Balkans\nObama Rusiji odobrio slobodnu trgovinu\nAmeričke kompanije moći će izvući punu korist iz nedavnog ulaska Rusije u Svjetsku trgovinsku organizaciju.\nPredstavnički dom i Senat u američkom Kongresu su velikom većinom usvojili zakon koji je omogućio Obami da odobri Rusiji režim PNTR Getty\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Barack Obama u četvrtak je zvanično odobrio Rusiji režim "stalnih normalnih trgovinskih odnosa" (PNTR), poslije nedavne akcije Kongresa koja mu je otvorila put za uklanjanje traga koji je ostavila era Hladnog rata na trgovinu između dviju zemalja, prenosi Reuters.\n"Utvrđeno je da Ruska Federacija u potpunosti poštuje zahtjeve o slobodi emigriranja", u okviru amandmana na zakon Jackson-Venika iz 1974. godine, naveo je Obama u proglašenju "stalnih normalnih trgovinskih odnosa" s Rusijom, prenosi Tanjug.\nTaj amandman je povezivao odobravanje povoljnih američkih carina s pravima Jevreja u bivšem Sovjetskom savezu da slobodno emigriraju.\nPredstavnički dom i Senat u američkom Kongresu su velikom većinom usvojili zakon koji je omogućio Obami da odobri Rusiji režim PNTR kako bi osigurao da američke kompanije izvuku punu korist iz nedavnog ulaska Rusije u Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO).\nKongres je, međutim, povezao PNTR s propisom kojim se kažnjavaju osobe koje krše ljudska prava u Rusiji tako što im se zabranjuje ulazak u SAD i zamrzava imovina koju imaju u američkim bankama.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin je u četvrtak oštro kritizirao tu američku mjeru o ljudskim pravima.\n"To je veoma loše. To, naravno, truje naše odnose", rekao je Putin na godišnjoj konferenciji za novinare.\nTrgovinski rat SAD-a i Rusije\nRusija postala 156. država članica STO-a\nRusija u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji


"Grad Beograd se hvali punom kasom, jer kasa jeste puna. Pre pet godina kada je Đilas smenjen u skupštini grada Beograda, on je gradu ostavio budžet od 630 miliona evra i 1, 2 milijarde duga, malo više nego što ima naš sadašnji budžet. Za pet godina smo uspeli to da dupliramo i zato se sve radi u Beogradu, fasade, sređuju parkovi, ulice jer grad Beograd ima novca", rekao je Vesić.\n"S druge strane, imali smo neke od opozicionih stranaka koje su dolazile i želele da razgovaraju i Đilasa kome je od početka to bio alibi da ne razgovara, jer mu izbori nisu potrebni. On nema stranku, nema ljude, zna da će izgubiti na izborima", rekao je Vesić dodajući da je njegov plan da ubedi sve opozicione stranke da bojkotuju razgovore.


Naučite da vozite bezbedno i sigurno u različitim vremenskim prilikama - Trendy portal\nPočetna Saveti Naučite da vozite bezbedno i sigurno u različitim vremenskim prilikama\nMladi vozači ponekad nisu svesni u kojoj meri vremenske prilike mogu da izmene uslove na putu. Obraćanje pažnje na uslove na putu je od velike važnosti za prilagođavanje brzine i osvetljenja automobila. Razlog tome je što sve padavine i vremenske prilike utiču na promenu prijanjanja guma na kolovoz. Kvalitetna vozačka obuka pomaže vozačima da se dobro nose sa izazovima vremenskih uslova tokom vožnje.\nPod smanjenom vidljivošću se podrazumeva pojava magle, susnežice i noćni uslovi vožnje. Uvek treba imati na umu tehničke karakteristike i opremu vozila, pa spram tih informacija prilagoditi brzinu vožnje i osvetljenje uslovima puta. Ukoliko je prisutna magla na putu koriste se kratka svetla i svetla za maglu, ako ih vozilo poseduje, uz značajno smanjenje brzine.\nVožnja u uslovima magle\nAko je magla mnogo gusta i vozači su primorani da brzinu smanje drastično, potrebno je upaliti sva četiri migavca. U tim prilikama se ne prati srednja linija već linije puta sa desne strane ili stubići i tačke za maglu. Na raskrsnici, zbog nepostojanja stubića i osvetljenja sa strane treba otvoriti prozore i osluškivati zvukove u saobraćaju.\nU uslovima izražene magle od pomoći je GPS jer znatno olakšava kretanje, naročito noću. Nekim osobama ne odgovara da voze noću zbog drastično smanjene vidljivosti, naročito na putevima koji nemaju rasvetu.\nNoćna vožnja zahteva izuzetno dobru koncentraciju i ako nemate sklonost da ostajete dugo budni, izbegavajte da vozite noću. Tokom obuke za polaganje vozačkog ispita svaki polaznik treba da ima časove vožnje i u noćnim uslovima.\nNije uvek dovoljno upaliti klima uređaj u automobilu da bismo izbegli probleme sa vrućinom. Vožnja po vrućini zahteva dodatno pripremanje za put vodom i naočarima za sunce. Vrućina loše utiče na koncentraciju kod velikog broja ljudi, te je poželjno što češće praviti pauze.\nUmor je jedan od najvećih faktora koji utiče na izazivanje saobraćajnih nesreća. Zato nemojte čekati da osetite umor da biste napravili pauzu, već odmarajte kad god se za to ukaže prilika. Vozači ne treba da se prejedaju neposredno pre vožnje, kako im se ne javila pospanost.\nZimski uslovi vožnje sa snegom i poledicom zahtevaju veoma dobru tehniku vožnje vozača. Kada se vozi nizbrdo po snegu i ledu treba kočiti „gasom“, kada auto ostaje u brzini, a nijedna od pedala se ne gazi. Ukoliko vozač želi da ubrza vožnju, to se radi sa manjim gasom u višem stepenu prenosa nego kada su uslovi regularni.\nNe treba kočiti u krivini i neposredno pre krivine da ne bi došlo do rizičnog proklizavanja i izletanja vozila. Potrebno je prilagoditi brzinu na dovoljnoj razdaljini od krivine. Treba izbegavati dubok sneg i nanose pored puta.\nKiša ometa pažnju\nKiša najviše smeta u gradskim uslovima kada su veće gužve. Uvek treba proveriti stanje guma na brisaču automobila pre kretanja po kiši jer kvar može da smanji vidljivost.\nUkoliko se desi da pada jači grad najbolje je na bezbednom mestu parkirati vozilo i sačekati da prođe kako ne bi došlo do ozlede.\nTemeljna vozačka obuka\nDa bi se vozač adekvatno pripremio za vožnju u različitim vremenskim prilikama potrebno je da ima vrlo iskusnog instruktora. Neke od važnih informacija kada je bezbedna vožnja u pitanju smo gore naveli, ali napominjemo da svaki vozač mora da prođe temeljnu vozačku obuku. Ukoliko ste položili vozački ispit, a smatrate da još uvek ne znate dovoljno da biste bez problema vozili u svim uslovima zakažite dodatne časve u auto školi Fest na telefone: 011/407-9304 i 065/325-1321.\nPrethodni članakTrendy interview: Ana Stamenić, klinički psiholog, odgovara na naša pitanja o ljubomori\nSledeći članakMont Saint-Michel: Istorija prelepog ostrva u Francuskoj od kojeg zastaje dah


Novak Simović sudi 165. Večiti derbi, treći put uzastopno u prvenstvu, ukupno šesti - Svetionik.com\nMOZZART Sport - Vesti iz fudba #1112\n1112 Novak Simović sudi 165. Večiti derbi, treći put uzastopno u prvenstvu, ukupno šesti\nMOZZART Sport - Vesti iz fudbala · 15.09.2021 20:33\nOdređeni arbitri nedeljnog duela na stadionu Partizana\nTreći golman adut za Razgrad: Najvažniji period u karijeri Zorana Popovića\nMOZZART Sport - Vesti iz fudbala · 23.09.2021 11:55\nSpletom okolnosti momak iz Pakraca će uskoro moći da pokaže zašto ga smatraju najboljim rezervnim čuvarom mreže u novijoj istoriji crveno-belih Pročitaj više


Moj grad – moja sigurna kuća | TV KANAL 9 NOVI SAD\nVIDEO K9: Grad Novi Sad svojim primerom pokazuje kako lokalna samouprava u okviru svojih nadleđnosti može da bude presedan, da vodi aktivnu politiku u razvijanju svesti i sprečavanju nasilja i pomoći žrtvama.\n“Ja želim u to da verujem da mi nismo prirodno nasilni, ali u to da smo spremni kao odgovorni članovi društva, da svako od nas se edukuje, da širimo svest o tome da je nasilje neprihvatljivo, da o tome pričamo najmlađima, da ih u tom pravcu vaspitavamo. Takođe, da svako od nas ako se nađe u takvoj situaciji, učini sve da spreči nasilje, da upozori na nasilnika, ili pak pomogne žrtvi”, rekao je Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada.\nNasilje u porodici nosi velike bezbednosne rizike po žrtve, društvo i zajednicu. Policijski službenici su osobe koji se u većini slučajeva prvi suočavaju sa situacijom nasilja u porodici. Ta profesionalna uloga nosi velike rizike, izazove i odgovornosti.\nZakon o sprečavanju nasilja u porodici koji je donet 1. juna ove godine postavio je pred policijske službenike nove zadatke\n“Policija u slučaju nasilja ima obavezujuće postupanje, po prijavi. Dakle, policijski službenik će izaći na svaku intervenciju, bilo da je taj poziv usledio od strane poznatog ili od strane nepoznatog lica. Policijski službenik će prilikom svake intervencije pre svega prekinuti nasilje, zaštiti žrtvu, obezbediti pružanje neophodne medicinske pomoći ukoliko je ona potrebna, obezbediti zbrinjavanje žrtve i utvrditi činjenično stanje, zatim pribaviti tragove i dokaze krivičnog dela, uhapsiti učionica, podneti protiv njega krivičnu ili prekršajnu prijavu i niz drugih mera, u zavisnosti od svakog konkretnog slučaja”, rekla je Daliborka Vojvodić Tomović iz Policijske uprave Novi Sad.\nTužilaštvo je deo sistema zaštite od nasilja u porodici koje ima presudnu ulogu u kvalifikaciji događaja i proceni težine učinjenog dela.\n“Novine krivičnog zakonodavstva su donele pooštrenu kaznenu politiku, te je cilj da se izvršioci krivičnih dela što jače kazne i da im se izrekne adekvatna krivična sankcija, koja će uticati kako na njih, tako i na buduće izvršioce, da ne vrše ova ili slična krivična dela”, istakla je Danijela Ilić, iz Osnovnog javnog tužilaštva u Novom Sadu.\nSud je institucija koja ima najznačajniju ulogu u sankcionisanju počinilaca porodičnog nasilja i slanju jasne poruke da u društvu postoji nulta tolerancija na nasilje u porodici.\nFenomen porodičnog nasilja se jasno razlikuje od porodičnog konflikta. Međutim žrtve nasilja često iz straha umanjuju nasilje koje trpe, a okolina je spremna da nasilje smatra konfliktom.\n“Nasilje u porodici predstavlja kršenje osnovnih ljudskih prava i nasilje u porodici je diskriminacija, jer je uvek jedan u ulozi moći u odnosu na drugog. Naš Ustav propisije zabranu diskriminacije. Naš Ustav propisuje pravo svakog na zaštitu osnovnih prava i sloboda, pa i na zaštitu od diskriminacije”, navela je Jelica Bojanić Kerkez, iz Apelacionog suda Novi Sad.\nČinjenica je da što su oni koji se bore protiv nasilja glasniji, to ima više efekta, a pogotovo ako se uzme u obzir da borba protiv nasilja nije čin pojedinca, već čitavog društva. Kako je istaknuto, u Srbiji su se danas protiv nasilja prema ženama udružili političari, ustanove, socijalna zaštita, pravosuđe, zdravstveni sistem, obrazovni sistem, institucije i nevladin sekotor.\nCilj u borbi protiv nasilja u porodici, prema ženama i u partnerskim odnosima jeste dostizanje nulte tolerancije prema nasilju.\nrukovoditeljka Sigurne ženske kuće\nPrethodni tekstOdblokiran račun FK Vojvodina\nSledeći tekstŽelje Novosađana: Da smo živi i zdravi!