Opel Team Serbia • Pogledaj temu - informacija o kupovini polovnog automobila u inostranstvu\nDanas je 07 Avg 2020 02:57\ninformacija o kupovini polovnog automobila u inostranstvu\n[ 178 Posta ] Idi na stranicu Prethodni 1 ... 3, 4, 5, 6, 7, 8 Sledeća\nTema posta: Re: informacija o kupovini polovnog automobila u inostranstv\nPoslato: 12 Jul 2013 21:16\npa nisu reg ali su ocarinjeni...\nPoslato: 12 Jul 2013 22:05\npa i ovaj je bio ocarinjen u bugarskoj.\nPoslato: 12 Jul 2013 22:07\npa kako onda nasi da ti traze ponovo da ga carinis? ako je carinjen kod njih to znaci da je uvezen u bugarsku i nema vise nikakve veze sa svajcarskom, bar mislim da je tako, logicno je,i platis samo porez?\nPoslato: 12 Jul 2013 22:18\nne ne.... Moraš i ovde platiti carinu, ako auto nije iz eu i ako se ne uklapa u one kubikaže, a porez obavezno. Ali jednostavno, što neko reče, ako sam uvoziš samo veza.... I pored svih papira meni su carinili kao švajcarca.\nPoslato: 12 Jul 2013 22:22\nmeni bi trebao covek da sredi papire u francuskoj, videcu kako ce sve da prodje, valjda nece biti puno cimanja..\nPoslato: 21 Sep 2013 18:02\nIz Slovenije vam treba saobraćajna dozvola i homologacijski karton. Najčešće, kao i u drugim zemljama, vlasnici odjavljuju auto. U Sloveniji, sem ako ne napomenete, a u nekim opštinama ni tada, neće vam vratiti odjavljenu saobraćajnu, pa je potrebno da je prethodno isfotokopirate i overite u Upravnoj Enoti (njihova opština), jer bez toga nećete moći ocariniti auto u Srbiji. Homologacijski karton uglavnom svi vlasnici auta u Sloveniji imaju već uz saobraćajnu dozvolu. Ukoliko ga nemaju, veoma lako i brzo se vadi u najbližem ovlaštenom servisu ili auto-kući za tu marku vozila. Stariji homologacijski kartoni su male kartonske knjižice, a noviji su A4 formata. U Sloveniji takođe možete izvaditi col tablice, i one koštaju oko 70€, a ukoliko auto nema važeći tehnički pregled, potrebno ga je izvršiti pre vađenja colki. Tehnički košta oko 35€. Napominjem da ako vidite na oglasu da auto nije registrovan to ne znači da nema važeći tehnički, jer kod njih tehnički nije datumski vezan za istek registracije. Uglavnom na oglasima stavljaju podatak do kada važi tehnički.\nRazmisljam se da uvezem nesto iz Slovenije, ima li neko neki savet i info osim ovoga jer planiram da sam to odradim pa da ne platim duplo vise nesto na granici samo iz neznanja . Tamosnji diler kaze da mogu da mi obezbede euro obrazac al jod cekam na potvrdu. Ostalo?\nPoslato: 21 Sep 2013 18:48\nnajjeftinije ti je da pitas nekog speditera kod nas i da se s njim dogovoris, veruj mi, platices ga ali ces izbeci dosta muke, ja sam se u to licno uverio.\nPoslato: 21 Sep 2013 18:51\nmislis speditera da mi odradi sve ovde ili da ode gore po auto? Pa auto bih isao ja i dovezao bih ga ovde u Luku kod njega, nego cisto papiroloski da bude pokriven kad budem prelazio granicu\nPoslato: 21 Sep 2013 19:02\nti odes po auto, za to vreme spediteru s kojim si se dogovorio posaljes mailom kopije svih papira i saobracajne da bi mogao da ti zavrsi papire za uvoznu deklaraciju. tako stedis vreme jer ce on odmah da ti kaze da li ti nedostaje neki papir ili da slucajno nesto nije pogresno popunjeno. ne zaboravi da kupoprodajni ugovor i faktura moraju da budu potpisani i overeni\nna granici se samo nadjes sa njim preda ti papire i ides kod carinika koji ce da pogledaju auto i potpisu sve sto treba. posle toga sa svim tim papirima koje imas oteras auto na carinski plac, predas spediteru kljuceve i papire i za par dana ti on sve zavrsi i kaze koliko se placa porez ili carina, platis, uzmes auto i papire i teras na tehnicki pregled i registraciju. i ne zaboravi euro1 obrazac, ja ga nisam vadio pa sam dao za carinu vise od 300 evra.\njeste da ces dati pare spediteru ali ces mnoogo sebi da olaksas.\nPoslato: 21 Sep 2013 19:05\naha kapiram, samo tesko da ce on da dolazi na granicu jer je iz BG, znaci ja granicu moram da predjem sam, da pokazem papire i imam valjda 3 dana fore da ga oteram negde na cerinjenje, u mom slucaju u luku Beograd. Jedino da mu ubrzam tako sto cu odmah od prodavca da mu posaljem kopije papira?\nPoslato: 21 Sep 2013 19:15\nna granici se plaćaju neke dve takse i to je to. Oko 4,5h.... Ja nisam poslušao, ali ti poslušaj kontaktiraj bilo kog špeditera da ti konkretno kaže šta i kako. Ja sam eto dobio taj eur obrazac ali ga nisu priznali, bačene pare i živci.\nPoslato: 21 Sep 2013 19:26\n@ testdriver prvo ti kontaktiraj coveka, imaju oni svoje ljude na granici, ne mora on licno da te ceka jer su svi spediteri povezani. a sto se tice papira, sve je relativno. mom prijatelju koji je uvozio iz svajcarske, i imao speditera, su trazili cak i potvrdu o proverenim izduvnim gasovima, pitali zasto na prvoj strani servisne knjizice nema podatke vozila (broj sasije, tip, model itd....) i maltretirali do bola, na takvu smenu je naisao. ja sam imao srece sto su bar nasi bili ekstra raspolozeni kad sam stigao na carinu i za manje od dva sata sam sve zavrsio.... i uvek ocekuj neko maltretiranje jer ti tako stavljaju do znanja da trebas da ih castis\nPoslato: 21 Sep 2013 19:42\nPoslato: 02 Okt 2013 17:23\nNocas se vratio iz Slovenije, dovezao sebi auto po prvi ( i po zadnju put ovako na svoju ruku) pa reko da podelim bogato iskustvo od jednog dana koji kao da je trajao bar tri.. Elem, u kombinaciji sa informacijama ovde (a koje su tacne) i detaljnim informacijama koje sam dobio od speditera koji mi carini auto situacija sa papirima, barem iz Slovenije, je da su potrebni dokumenti za carinjenje:\n1.kupoprodajni ugovor overen kod notara\n2. izvozni carinski papiri\n4.kopija saobracajne overena kod notara\n6.privremene tablice i osiguranje od 3 dana ako se auto dovozi na tockovima.\nPomislih, pa nije ovo nikakvo sveto pismo pa sam odlucio da sam odem gore po auto, naravno sa odabranom ekipom u drugom autu\nElem, krenuli smo oko 2 izjutra posto mi je vlasnik auta rekao da ako ne budemo tu bar do 8 , necemo stici da nabavimo sve papire do kraja dana jer je birokratija kao i ovde. Naravno, stigli smo tamo oko 9 i krenuli u proceduru. Prvo smo napravili u ovlascenom servisu Opela kupoprodajni ugovor u toku cijeg pravljenja mi je spediter iz Luke BG dojavio koliku cifru minimalnu mogu da stavim zbog osnovice za porez i ja se tu odusevim jer cu proci povoljnije nego sto sam ocekivao. Onda smo cekali da iz predstavnistva Opela za Sloveniju stigne potvrda za EU1 (a ne sam eu1 kako sam mislio a mozda su i oni) i to se ubrzalo jer sam zvao svoje poslovne kontakte iz ovdasnjeg predstavnistva pa su oni cimali one gore da bi se ovi malo brze angazovali za moj auto i zaista jesu pa su poslali mailom overen taj papir. Onda smo cekali jedno 2 sata da vlasniku auta iz lizing kuce stigne neki papir da je izvrsio sve obaveze otplate lizinga i da moze da prenese auto na mene jer bez tog papira nismo mogli nista dalje. Za to vreme smo se smarali po trznim centrima okolo. Kad je to stiglo, mogao sam s vlasnikom da odem do notara (po naski kao neka agencija za prenos vlasnistva) da isplatim lovu i da mi overe kupoprodajni ugovor ali oni to ne rade vec su nas poslali u opstinu na overu gda zamalo nisam platio kaznu za nepropisno parkiranje. Onda smo se vratili kod notara da mi overi kopiju saobracajne, da mi izda nove tablice i osiguranje. Mislili smo da ce nam oni uraditi izvozne papire jer je samo jos to ostalo ali su nas uputili u neku speditesku firmu. Vec je bilo pola 4 i tamo sam poljubio vrata. Zapravo su se ovi iz Opelovog servisa bas potrudili da mi nadju speditera koji RADI u pola 4 ali nije ih bilo. Uglavnom su mi rekli da krenem kuci pa na granici za Hrvatskom odem kod bilo kog koji tamo rade 24h i uzmem te papire. Na putu ka granici s hrvatskom smo se nasli na delu autoputa BEZ vinjete sto se kaznjava 150e po autu (x 2 auta) al smo uspeli da eskiviramo pandure na granici da nam ne gledaju u soferke Usput sam saznao da su slovenacki spediteri ti koji izdaju i famozni eu1. I tu onda nastaju prave muke, oni mogu (zele) da izdaju eu1 samo ako je taj papir koji sam dobio od predstavnistva original a ne kopija a usput mi treba i nekakvo idiotsko ovlascenje bivseg vlasnika vozila koji napismeno ovlascuje speditera da mi izda eu1 a koji naravno nisam imao pa su mi tada (oko 5 popodne) lagano predlozili da se vratim nazad ili “skoknem” do Ljubljane po originale iz Opela za sta vise nisam imao snage. Naravno opet potezem svoje veze iz Opela pa mi nekako popustaju i kao mozda mogu naknadno da im posaljem te papire sto jos ne znam dal ce proci.. Nastavljamo put ka BG i na izlasku iz HR ka Srbiji bilo mi je ranije predoceno da tu gde pokazujem pasos da im turim pod nos te izvozne papire samo da mi overe. Naravno, nista tog dana nije islo glatko pa ni to pa su me poslali u carinarnicu gde sam se zatekao s jedno 30 kamiondzija, raznoraznih nacionalnosti koji cekaju isto sto i ja, stim sto ja imam jedan papir a oni papire od celog tovara. Usput pocinje nekakva pauza tih na salteru (vec je negde oko 22h) i meni dodje da zapalim i sebe i auto. Gotovo na kolenima molim hrvatskog carinika da mi provuce papire preko reda, casticu ga, cast odbija al ipak me najavljuje preko reda usred pauze. Moj optimizam se opet pomalo vratio pa sam pozvao unapred ugovorenog speditera na nasoj strani koji mi je rekao da se tu javim nekim pandurima da mi izdaju neke papire (preko reda) a da se onda javim i njemu da mi zavrsi ne znam vise ni ja sta. Nekako smo se nasli medju jedno 50 slepera jer ja nisam mogao da prodjem kao obican putnik, vec ovamo gde se carini roba. Onda me on upita dal hocu da sacekam sat vremena da mi ovi nasi na carini urade papire ili da malo castim tamo nekog i da skratim vreme na 10-15 min. Naravno pristao sam i dao trazenih 1000din, samo da sto pre stignem kuci. Cekao sam ipak jedno 45 min i odande zvao mog speditera da vidi u cemu je stvar jer castio sam. Onda se on pojavio tamo i malo “pogurao stvar” pa sam ubrzo bio pozvan kod carinika koji mi je samo potpisao te papire i bez problema konstatovao da bih mogao da ga castim za pice. Ja mu rekao da sam pare vec ostavio pre toga s papirima koji su zavrsili kod njega na sta je on najpre uzeo da trese svezanj papira ne bi li nesto ispalo iz njih ,onda je otisao tamo za neki salter da proveri dal je to tacno da sam ostavio cast, vratio se i rekao: a pa to si castio da te primimo preko reda da ne cekas (iako sam cekao) a ovo je sad za mene (???). Dao sam mu 1000 kinti i izasao bez reci seo u auto i pun gas do kuce,gde sam stigao posle 1 Jutros me zovu od dilera gde sam uzeo auto da im je postom stigao original, ja im ispricam sta je bilo juce pa su zvali tu spediciju na granici i ovi su rekli da mogu da urade naknadno sto bi sprecilo da platim oko 1000 eur carine ali ne mogu da garantuju da ce carina da prihvati to naknadno tako da sad ganjam to da uradim daljinski jer mi traze da se vratim opet tamo da pokusam da ne platim carinu.\nZakljucak: ako to radite prvi put,isplativije je dati nekom iskusnijem 300e i lepo sedeti kod kuce. Ako se vec uvozi auto,najbolje od pravnog lica,nikako od fizickog. Papire za izvoz vaditi kod speditera u gradu a ne na granici jer onda ima vremena da se dopuni sta treba. Ja nisam hteo da nocim tamo pa sam to jurio na granici. Ni jedan papir od gore navedenih koji sam vadio nije bio potpun tako da nije to samo tako,izvadi papire i sve ce ici glatko. Potvrda od Opela koja treba za eu1 izgleda ovako.\nPoslato: 02 Okt 2013 18:29\nE zato kao sto kazes das 300e i nemas glavobolje\nPoslato: 02 Okt 2013 19:54\ne, to je ono sto sam ja pricao. mislim da kad bih sledeci put trebao da idem po auto da bih dobro razmislio\ncuti bar ces sve da zavrsis\nPoslato: 29 Apr 2014 16:16\nnovi nameti na uvoz polovnjaka\nhttp://www.politika.rs/rubrike/Hronika/ ... je.sr.html\nPoslato: 18 Okt 2014 14:46\nDa li moze neko ko je uvozio automobil u skorije vreme da napise sta se sve placa prilikom uvoza? Na sajtu carine pise da se placa porez, carina, pdv?! Nigde ne pise od koje sume ili ja ne kapiram.\nTakodje ovde moze da se pogleda procena vrednosti automobila, jel to cena iz kataloga koja se koristi na carini ili... ?\nDakle, ne zanimaju me posebno svi papiri koji su potrebni, moze samo okvirno cena toga (tablice, odjava...) i koliko se placaju carina i porez i od koje sume.\nPoslato: 18 Okt 2014 15:37\npa carinu ne placas ako imas eu1 papir a pdv ide na katalosku vrednost auta koju ti oni odrede, trebalo bi po katalogu amss mada sam cuo da gledaju i trisnu vrednost u nekim slucajevima. Imas trosak spedecije ok 120e i gore odakle dovozis auto zavisi odakle i kako, odjavu tablica, col table ako ga dovozis na tockovima i tako...\nPoslato: 18 Okt 2014 15:59\nprocenu automobila ne mozes sam da procenis jer to zavisi od nasih carinika, mogu da te odrape manje a mogu i vise. ja kad sam uvozio priznali su mi cenu iz kupoprodajnog ugovora i na osnovu nje odredili carinu i porez. eu1 obrazac nisam ni vadio, mada sam cuo da nije jeftin i da mozes da ga dobijes u unostranstvu samo ako na placu kupujes od pravnog lica. ali cak i da ga vadis mogu da ga ne priznaju, ne znam zasto, cuo sam od nekog sa foruma.\nPoslato: 18 Okt 2014 16:10\nja nisam placao eu1 ,mada su cene sarolike, uglavnom je 50e mada sam cuo i do 300, valjda kako ko odluci da dere. a to za pravna lica je tacno. Ako odes preko da ga sam dovezes i kupis od vlasnika, eu1 tesko da ces uspeti da dobijes. Pravno lice ce vec kontaktirati uvoznika i traziti taj papir, za pare. Ja sam vec u ovoj temi pisao da ako se neko ne razume u proceduru uvoza, bolje nek plati nekom uslugu, na kraju jeftinije uvek izadje skuplje . A da, po novom se placaju jos neke dazbine ovde carini\nPoslato: 18 Okt 2014 16:49\nsad se placa i utvrdjivanje tehnicke ispravnosti vozila kad uvozis, ne znam koliko kosta ali sigurno nije jeftino. ako bilo ko planira sam da doveze auto, ako mu je to vec zelja ili ako ima nekog u inostranstvu da mu pogleda/pazari auto, najbolje je da se ovde pre polaska u inostranstvo dogovori s nekim spediterom oko sredjivanja papira jer ce mu biti mnogo lakse a i manje ce da ga kosta, spediter ce ti tacno reci sta sve od papira trebas da imas kod sebe u trenutku ulaska u srbiju. oni imaju neverovatne veze na carini (licno se uverio) i sve papire sredjuju za najkrace vreme.\nPoslato: 18 Okt 2014 16:52\nspediter, upravo to, znao sam da nesto fali da navedem\nPoslato: 19 Okt 2014 19:54\nZnaci nema nacina da se preracunam do koliko para da trazim auto da bih se uklopio u budzet posle placanja svih tih obaveza... Na sajtu AMSS stoji cenovnik u kome postoji ovaj katalog i kad sam zvao da porucim rekli su mi da ne mogu to da mi prodaju, da li neko mozda poseduje taj katalog?\nPoslato: 19 Okt 2014 20:24\nImam ja na poslu,sutra mi samo javi sta gledas pa cu ti reci,prilicno se cifra uklapala s onim sto sam placao za ovu G


Od tri domaće opere najavljene za jubilarnu 150. sezonu Narodnog pozorišta u Beogradu 14. juna premijeru će doživeti „Koštana“ Petra Konjovića, nastala prema istoimenom dramskom komadu iz vranjskog života Borislava Stankovića. Ova, prema rečima v. d.\nU trenutku dok je u probnoj sali Narodnog pozorišta u Beogradu istrajavao na režiji nove operske predstave u pet slika „Koštane” Petra Konjovića prema istoimenom delu Bore Stankovića reditelj Jug Radivojević postavljen je za v. d. direktora Beogradskog dramskog pozorišta.\nOpera Petra Konjovića "Koštana", prema istoimenoj dramskoj priči Bore Stankovića, pod dirigentskom upravom Ane Zorane Brajović, i u režiji Juga Radivojevića, biće premijerno izvedena 14. juna na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu, najavljeno je na konferenciji za medije ...\nPremijera "Koštane" 14. juna u Narodnom pozorištu Opera Petra Konjovića "Koštana", prema istoimenoj dramskoj priči Bore Stankovića, pod dirigentskom upravom Ane Zorane Brajović, i u režiji Juga Radivojevića, biće premijerno izvedena 14.\nU predstavi će učestvovati Orkestar, Hor, Balet i Operski studio Narodnog pozorišta. Opera Petra Konjovića "Koštana", prema istoimenoj dramskoj priči Bore Stankovića, pod dirigentskom upravom Ane Zorane Brajović, i u režiji Juga Radivojevića, biće premijerno izvedena 14.\nOpera Petra Konjovića "Koštana", prema istoimenoj dramskoj priči Bore Stankovića, pod dirigentskom upravom Ane Zorane Brajović i u režiji Juga Radivojevića, biće premijerno izvedena u petak na sceni Narodnog pozorišta.


Vanredna sjednica Skupštine akcionara „Toplana“a.d. Banja Luka, održaće se dana 14.12.2017. godine (četvrtak ), u 11,00 časova, u prostorijama Društva (velika sala), Bulevar vojvode Živojina Mišića broj 32.\n3.Razmatranje i usvajanje Zapisnika sa vanredne sjedice Skupštine akcionara Društva, održana dana 20.11.2017.godine\nU skladu sa članom 277. Zakona pravo učešća i pravo glasa na Skupštini imaju svi akcionari Društva koji su upisani u listu akcionara koju izdaje Centralni registar hartija od vrijednosti a.d. Banja Luka na dan 04.12.2017. godine (deseti dan prije dana održavanja Skupštine), a koja lista je dostupna svim akcionarima radi uvida i kopiranja u sjedištu Društva u Bulevaru vojvode Živojina Mišića broj 32, Banja Luka, Republika Srpska/Bosna i Hercegovina.\nNa dan upućivanja ovog poziva Društvo ima ukupno 29.648.609 običnih akcija koje glase na ime. Svaka akcija daje pravo na jedan glas što čini ukupno 29.648.609 glasova.\nGrad Banja Luka, sa sjedištem u Banjoj Luci, Trg srpskih valadara 1\n0,02 KM za jednu običnu (redovnu) akciju.\nprijedlog odluke o prenosu akcija,\ngodišnji finansijski izvještaji, izvještaji o poslovanju i izvještaji nezavisnog revizora za tri prethodne poslovne godine,\npisani izvještaj otkupioca iz člana 438b stava 2. Zakona i\nrevizorski izvještaj o primjerenosti naknade.\nMaterijali iz dnevnog reda, kao i materijali u skladu sa članom 438b Zakona o privrednim društvima, dostupni su svim akcionarima u sjedištu Društva svakim radnim danom u periodu od 8:00-16:00 časova, kao i na internet stranici „Banjalučkeberze": www.blberza.com.\nU slučaju nemogućnosti održavanja sjednice Skupštine akcionara u naznačenom terminu, ponovljena sjednica Skupštine akcionara, sa istim dnevnim redom, i na istom mjestu, zakazuje se za dan 15.12.2017godine (petak) u 11,00 časova.\nTam jsou rozmanité léky pro řadu zdravotních problémů. Existuje mnoho dobrých léků k dispozici v posledních letech. Tam bylo jen několik příkladů. Mnoho lidí zeptat Cialis České. Zřejmě každý dospělý člověk ví alespoň něco o tom, . Záležitosti, jako je , jsou spojeny s různými typy zdraví problémů. Obvykle muži i ženy trpí sexuálními potíže. Samozřejmě, že sexuální problémy mohou zvýšit oběh a co je ještě důležitější, potvrzují radosti života. Jeden způsob, jak k léčbě vztyčitelný dysfunkce je, aby se několik nečinné změny životního stylu, další je droga. změny životního stylu nějakou dobu trvat, ale výsledky jsou užitečné. Certifikovaný lékař posoudí vaši informaci, za předpokladu, léky, včetně Cialis, je vhodné pro vás.


Vrnjačka Banja • Vila Splendor\nVrnjacka Banja se nalazi 200km južno od Beograda u brdovitim predelima centralne Srbije. Sa juga, istoka i zapada zaklonjena je sumovitom planinom Goč, a sa severne strane široko otvorena prema dolini Zapadne Morave. Harmonično je uklopljena u prirodu koja je okružuje. Bogata je termo mineralnim izvorima koji su po svojim lekovitim svojstvima poznati još iz doba Rimljana. Postoje 7 izvora mineralne vode različitog fizičkog i hemijskog sastava (Snežnik, Slatina, Topla Voda, Jezero, Borjak, Beli Izvor, Vrnjačko Vrelo).\nZa balneološku terapiju se koriste četiri izvora i pomažu u lečenju sledećih bolesti: šećerne bolesti, bolesti creva i želuca, bolesti žučne kese i žučnih puteva, čira na želucu i dvanaestopalačnom crevu, bolesti mokraćne bešike i mokraćnih puteva, stanja posle preležane žutice, bolesti organa za vid. Kulturni život u Vrnjačkoj Banji je izuzetno živ. Tokom sezone održavaju se mnogobrojni muzički i filmski festivali, u julu se održava i“poznati vrnjački karneval“ što upotpunjuje prijatan boravak gostima i turistima.\nDanas je Vrnjačka Banja razvijena turistička destinacija sa tradicijom od 145 godina, popularna kod domaćih i stranih turista. Raspolaže brojnim hotelima, vilama, pansionima, restoranima, mnoštvom sportskih terena i nudi zabavu za sve generacije.


PALMA u zvaničnoj poseti Egiptu posetio ministarstvo turizma i Egipatski parlament\nPALMA u zvaničnoj poseti Egiptu posetio ministarstvo turizma i Egipatski parlament !!!\nIzvor: D.Marković /MEDIA PS\nPALMA U ZVANIČNOJ POSETI EGIPTU POSETIO MINISTARSTVO TURIZMA I EGIPATSKI PARLAMENT:\nPredsednik Jedinstvene Srbije, narodni poslanik i predsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma sa svojom delegacijom je u zvaničnoj poseti Egiptu. Danas je u egipatskoj prestonici Kairu, u Ministarstvu turizma Egipta imao sastanak sa zamenicom ministra turizma gospođom Gadom Halabi. Marković i Halabi su razgovarali o razvoju turizma u dve države, naročito u uslovima kada je čitav svet zahvatila pandemija KOVID 19.\nGospođa Halabi je predložila da se započne za razmenom studenata i da je to odličan način da se jačaju veze između dve države. Ministarka Halabi je izjavila da je ideja gospodina Markovića da dovede 100 najboljih lekara specikalista u Hurgadu od 11- 17. aprila briljantna ideja i da će lično dočekati tu delegaciju. Marković se složio sa predlogom da se započne sa razmenom studenata jer je arapski jezik deficitaran, naročito u Srbiji koja želi da razvija dobre ekonomske odnose sa afričko – arapskim zemljama, naročito sa Egiptom kao najznačajnijom zemljom Bliskog istoka. Palma je gospođi Halabi preneo pozdrav predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića.\nPALMA U EGIPATSKOM PARLAMENTU : POSLANICI OBA PARLAMENTA BOLjOM SARADNjOM MOGU ZNAČAJNO DOPRINETI JAČANjU ODNOSA DVE DRŽAVE\nDragan Marković Palma sa delegacijom je danas obišao i egipatski Parlament, gde ih je primila grupa egipatskih poslanika. Tu se razgovaralo o inteziviranju saradnje dva Parlamenta. Marković je istakao dobru praksu u Skupštini Republike Srbije da svakog utorka i četvrtka poslanici postavljaju pitanja Vladi a da svakog poslednjeg četvrtka u mesecu svi članovi Vlade prisustvuju sednici i direktno odgovaraju na pitanja poslanika, te da mi kao poslanici možemo pokrenuti na taj način i važna pitanja vezana za jačanje saradnje dve države u Parlamentu i pred našim Vladama. Marković je zamolio poslanike iz Egipta da zamole Vladu te države da ukine PCR test za one koji su se vakcinisali dva puta. Marković je narodnim poslanicima iz Egipta preneo pozdrave predsednika Narodne Skupštine Republike Srbije Ivice Dačića. Predsednik Jedinstvene Srbije je istakao da je Egipat važan partner Srbiji kao najjača država na Bliskom istoku i da su ovakvi susreti važni kako bi se što bolje objasnila pozicija Srbije i kako bi naši prijatelji jasnije razumeli šta se dešavalo u Srbiji u zadnjih 50 godina. Marković je pozvao egipatske kolege da posete naš Parlament, da bolje upoznaju Srbiju i da se uvere da Srbija nije onakva kakvom su je godinama opisivali veliki svetski mediji. Srbija danas prednjači u razvoju, i po stopi rasta BDPa je među prvim državama u Evropi. Srbija je danas ekonomski stabilna država što se moglo videti naročito i vremenu pandemije KOVID 19, jer je pružila veliku novčanu pomoć kako privredi tako i svim kategorijama stanovništva od radnika i lekara do penzionera.


Izbegnite grip! | Zdravi nam bili\nUsled hladnoće, naši udovi i krvni sudovi se skupljaju, kako bi štitili organizam od gubitka toplote. Ali pošto ićelije imunog sistema putem krvotoka cirkulišu kroz organizam, i oni će teže proći kroz “uske prepreke”, i na taj način će imati oslabljeni odbrambeni kapacitet. Organizam će na to reagovati pospešivanjem curenja nosa i kijanja, kako bi ubrzalo izbacivanje, sa ciljem da zaštiti disajne puteve i organe od zaraze.\nPrema ispitivanjima koja su vršena kod dece, došli su zaključka, da dnevni unos 10-15 mg cinka dovodi do smanjenja učestalosti pojave prehlade, manjeg broja izostanaka iz škole, kao i smanjenja upotrebe antibiotika. Jedno ranije ispitivanje je potvrdilo i to, da dodatni unos cinka u kombinaciji sa vitaminom C može uspešno doprineti smanjenju trajanja obolenja i ublažavanju ozbiljnosti pratećih simptoma. To nije iznenađujući rezultat, pošto vitamin C doprinosi jačanju aktivnosti imunih ćelija, a nedostatak cinka pogoršava rad imunih ćelija. Iako su ispitivanja vršena uglavnom na deci, ne postoji biološki razlog zbog kojeg bi dodatni unos cinka ili vitamina C blagotvorno funkcionisao samo kod dece.\nPrema jednom ispitivanju koje je rađeno 2011 godine, redovan unos probiotika može doprineti smanjenju učestalosti zaraza disajnih puteva, kao i kraće vreme trajanja zaraza i primene antibiotika, kao i smanjenje perioda izostanaka iz škole. Ispitivanje su ponovili 2015 godine, kada su ponovo dobili iste rezultate.\nKorišćena literatura i izvori: Temperature-dependent innate defense against the common cold virus limits viral replication at warm temperature in mouse airway cells – Foxman EF et al., Proc Natl Acad Sci U S A. 2015 Jan 20;112(3):827-32\nPrevention and treatment of the common cold: making sense of the evidence – G. Michael Allan MD, Bruce Arroll MB ChB PhD, CMAJ. 2014 Feb 18;186(3):190-9.\nProbiotics for preventing acute upper respiratory tract infections – Hao Q. et al., Cochrane Database Syst Rev. 2011 Sep 7;(9)\nColds and Influenza: A Review of Diagnosis and Conventional, Botanical, and Nutritional Considerations – Mario Roxas, ND and Julie Jurenka, MT (ASCP), Alternative Medicine Review Volume 12, Number 1 2007\n← Najnovije vesti o vitaminu D


REFERENDUM – DAN POSLE: Pobednici, gubitnici i šta se zapravo desilo? – Pokreni\nReferendum. Ishod je očekivan – 60:40. Ni liberalna, ni desničarska opozicija nisu zadejstvovale svoje resurse u opsežnu kampanju protiv izmena Ustava. Kampanja ne obuhvata samo agitaciju za opciju „Ne“, sa reklamama, bilbordima, obilaskom manjih mesta (u Beogradu je režim poražen – 45:55), već i mrežu plaćenih kontrolora koji bi širom Srbije učešćem u biračkim odborima vršili kontrolu nad izbornim procesom. Rasprave o pokradenom referendumu su besmislene kada se ima u vidu da opozicija nije uložila trud u praćenje izbornog toka. Štaviše, navodi o krađi služe skretanju teme da je opozicija namerno dozvolila da Ustav bude promenjen i postala saučesnik Vučića.\nŠta je radila opozicija?\nLiberalna opozicija je pozivima na bojkot direktno pomogla režimu, zbog toga što nije smela da podgine glas protiv promene Ustava koje su podržale EU i SAD (rušićemo režim neki drugi put). Nije bilo nijednog racionalnog argumenta za bojkot referenduma za koji se unapred znalo da će biti legalan čak i ako na njemu bude učstvovao samo Vučić lično. Pozivi na bojkot referenduma uz objašnjenje da je on nelegitiman, dok se istovremeno najavljuje učešće na aprilskim izborima koji su podjednako nelegitimni, predstavlja bezobrazluk i vređanje inteligencije građana. Dodatno je sulud argument o pozitivnosti niske izlaznosti koja delegitimiše referendum, kao da izlaznost od 25%, naprema zabeležene izlaznosti od 29% menja bilo šta za bilo koga.\nDesničarska opozicija je forme radi izjavila svoje protivljenje i na tome se završilo, ako ne računamo naknadno prenemaganje o krađi glasova, koja je jedino mogla biti sprečena ulaganjem sredstava u kontrolu. Iz izveštaja NVO koje se bave nadzorom izbora, kao što je CRTA, jasno se vidi da su nezavisni kontrolori bili prisutni samo u većim gradovima, dok su manja i ruralna mesta bila potpuno prepuštena režimu. Ostaviti kleptomana samog u sobi sa otključanim sefom nije krivica kleptomana, on krade pa krade, naročito ako u tome uživa podršku Zapada i ako ne krade ni od koga konkretno, jer nisu u pitanju izbori sa učešćem partija. Kada nisu direktno oštećene, partije nisu zainteresovane za ishod, naročito ako su neiskrene u svojim namerama od samog početka.\nReferendum i besmislenost teorije o sabotaži\nPoražavajuće teorije zavere da režim sabotira sopstveni referendum na osnovu izjava Đuke Bizona i toga što nije pokrenula sve svoje aktiviste samo svedoče o intelektualnom ponoru u koji su se sručili i obrazovaniji delovi srpskog društva. Režim je iskoristio onoliko resursa koliko mu je bilo potrebno da nadglasa odgovorne, informisane građane, što i sami možete da zaključite nije preterano teško. Zašto bi režim pokrenuo dva miliona aktivista, ako mu je po dostupnim istraživanjima javnog mnjenja gde se videlo da će izlaznost biti niska, bilo dovoljno da iskoristi upola manje sopstvenih birača. Nijedan šef generalštaba neće poslati milion vojnika na front kada sa satelistkih snimaka jasno vidi da se protiv njega okupila protivnička sila koja broji svega deset hiljada ljudi.\nIzgleda da je u Srbiji zaista potrebno biti genije da bi se došlo do zaključka da vlast ne pravi referendumsku atmosferu jer bi time antagonizovala većinu birača u Srbiji, a ne zbog toga što tajno sabotira referendum koji je raspisala kako bi tobože sačuvala korupciju u sudstvu (koju će svejedno sačuvati jer su izmene mrtvo slovo na papiru). Jedini razlog zašto Vučić dobija izbore, pored podrške Zapada, jeste neadekvatnost ponude opozicije. Referendumsko glasanje je noćna mora za režim jer se tu ne bira između Vučića i Đilasa, već se glasa za ili protiv režima. Da su se oba krila opozicije aktivirala, kao što nisu, Vučić bi verovatno bio poražen. Bilo bi u pitanju epsko nadmetanje, dok bi taj potencijalni poraz baš mogao biti inicijalna kapisla za početak pada režima. Pozivanjem na bojkot i negovanjem kulture teorija zavera koja seže decenijama unazad Srbija je lišena šanse da sruši hibridni režim.\nReferendum kao poraz politike odbrane teritorijalnog integriteta\nObratimo pažnju i na to da je ovaj referendum još jedan poraz državne politike za odbranu teritorijalnog integriteta države, jer su građani Srbije na Kosovu i Metohiji bili po prvi put onemogućeni da glasaju. Uskraćeno im je pravo da na svojim biračkim mestima na teritoriji Kosmeta glasaju o najvišem pravnom aktu svoje države čak i posredstvom OEBS-a, koji bi kasnije odneo glasački materijal u centralnu Srbiju da ga obradi Republička izborna komisija. Bez obzira da li ste izašli na referendum ili ne ovo se desilo i kalimerovskim bojkotom realnost nije postala nimalo manje opipljiva. Valja primtetiti da za razliku od prethodne krize na Kosovu kada je režim pretio primenom vojske, ovaj put nisu upućene ni verbalne pretnje, sve je zataškano samo da referendum prođe, biće drugih prilika za lažni patriotizam.


Brend: DAM Sifra proizvoda: 6035-\nDAM EFFZETT Executor Spinner 11g\nDAM EFFZETT Executor Spinner 11g Aerodinamično dizajnirano telo ovog "leptira" je idealno za zabacivanje na velike udaljenosti i za ribolov u dubokim vodama. Ponosni smo što možemo da kažemo da su radne karakteristike svih naših spinera razvijene do apsolutnog savršenstva. Naš asortiman se kont..\nDAM EFFZETT Executor Spinner 8g\nDAM EFFZETT Executor Spinner 8g Aerodinamično dizajnirano telo ovog "leptira" je idealno za zabacivanje na velike udaljenosti i za ribolov u dubokim vodama. Ponosni smo što možemo da kažemo da su radne karakteristike svih naših spinera razvijene do apsolutnog savršenstva. Naš asortiman se konti..\nDAM EFFZETT Standard Spoon 16g 4,5cm\nDAM EFFZETT Standard Spoon 16g 4,5cm Često kopirane, ali nikad tako dobro kao naš original. Odabrano od strane čitalaca i nagrađeno sa BLINKER AVARD 2008 kao najbolja varalica! Originalne EFFZETT® kašike. Ove kašike ne trebaju dalje objašnjenje. Decenije uspeha govore same za sebe. Zbir k..\nDAM EFFZETT Standard Spoon 22g 5,5cm\nDAM EFFZETT Standard Spoon 22g 5,5cm Često kopirane, ali nikad tako dobro kao naš original. Odabrano od strane čitalaca i nagrađeno sa BLINKER AVARD 2008 kao najbolja varalica! Originalne EFFZETT® kašike. Ove kašike ne trebaju dalje objašnjenje. Decenije uspeha govore same za sebe. Zbir k..\nSifra proizvoda: 4781\nDreamlures glavinjare L-model\nDreamlures glavinjare L-model Zbog optimizovanog balansa ulivenog tega, sve naše glavinjare daju odlične vibracije pod vodom. Ova karakteristika omogućava njihovu upotrebu kroz različite tehnike jiging, spinning, kao i vertikalni spining. Zahvaljujući svom dizajnu, ove varalice se mogu precizn..\nDreamlures glavinjare P-model\nDreamlures glavinjare P-model Ručno izrađene glavinjare od čvrstog i kvalitetnog silikona sa jakom vibracijom. Uspešna u lovu gotovo svih vrsta grabljivica. Opremljene sa dve VMC 9632BZ trokrake. Dostupne u dve veličine - težine : 8g i 12g..\nBrend: Gary Yamamoto Sifra proizvoda: 4673\nGary Yamamoto Fat Ika 4" je hibrid između tube i stickbait varalice. To je fantastična silikonska varalica, već dokazani nebrojeno puta u lovu basa, ali su ga nedavno otkrili i ribolovci na smuđa ili štuku. Na teksas montaži bez dodatne težine i na udici 4/0, učinićete da ovaj mamac rikoš..\nBrend: Gary Yamamoto Sifra proizvoda: 6335\nGary Yamamoto Fat XL Tiny Ika 4,5"\nGary Yamamoto Fat XL Tiny Ika 4,5" se nedavno pridružio Gary Yamamotovoj porodici mekih mamaca. Nova Fat XL Tiny Ika 4,5” nudi potpuno jedinstvenu prezentaciju! Duža i tanja od Fat Ike, ova nova Yamamoto kreacija je svestranija od svog velikog brata, što joj omogućava da se koristi u mno..\nBrend: Gary Yamamoto Sifra proizvoda: 5164\nGary Yamamoto Hula Grub 5"\nGary Yamamoto Hula Grub 5" je jedna od prvih varalica koje je razvio Gary Yamamoto pre više od 30 godina. Od tada, Hula Grub ne prestaje da niže takmičarske pobede i trofejne ribe. Ova imitacija raka je veoma raznovrsna i prilagodljiva varalica ne svim vrstama montaža, ali se poebno isti..\nBrend: Gary Yamamoto Sifra proizvoda: 6334\nGary Yamamoto Kreature 4" varalica koju je zamislio Gary Yamamoto, prava je zamka za ribe! Opremljena sa višestrukim vijugavim, vibrirajućim ili valovitim dodacima, Kreature se može koristiti bez težine za prolaz iznad trave ili za ultra sporo padanje ispred veoma oprezne ribe. Ali Kreature će..\nBrend: Gary Yamamoto Sifra proizvoda: 4672\nGary Yamamoto Senko 4" Ako postoji ijedna varalica koja je promenila oblik ribolova tokom godina,to je onda sigurno Yamamoto Senko. Sa svojim širokim spektrom primene i suptilnom prirodnom akcijom, Senko je brzo postao omiljen medju ribolovcima širom sveta. Lepota ove varalice je njena ..\nGary Yamamoto Senko 5" Ako postoji ijedna varalica koja je promenila oblik ribolova tokom godina,to je onda sigurno Yamamoto Senko. Sa svojim širokim spektrom primene i suptilnom prirodnom akcijom, Senko je brzo postao omiljen medju ribolovcima širom sveta. Lepota ove varalice je njena jedno..


Ne možete ih prevariti: Bebe znaju kad ste ljuti\nAutor: Uredništvo portala Ringeraja.rs | 12.4.2018\nOd odraslih možda možete da sakrijete kada ste ljuti, ali od beba - ne!\nEvo šta kažu naučnici, da li bebe plaču i pre rođenja i zašto to ne bi trebalo da vas rastuži.\nAutor: Uredništvo portala Ringeraja.rs | 28.3.2018\nFiziolozi su otkrili da su razvoj govora kode dece i pravilna motorika ruke u direktnoj vezi. To je veoma vidljivo kod dece koja, kada ne mogu da nađu pravu reč za određeni predmet, na isti pokažu prstom. Ili koja, dok pišu i crtaju, plaze jezik.\nZar ne bi bilo lepo da bebe dolaze sa uputstvima? Mnogi roditelji se pitaju kako se menjaju pelene i kad se bebe kupaju\nspavanje na mami\n18 činjenica koje treba da znate pre dolaska bebe\nAko razmišljate o velikom koraku, želite dete, pročitajte smešnu stranu roditeljstva i šta vas sigurno čeka.\nStvari koje možda niste očekivali\nMnogo toga znamo o bebama, ali i dalje ostaje puno toga što nas iznenađuje.\nOTAC-KOLAC I TATA-MATA\nAutor: Zoran Stanojević, novinar i urednik Radio-televizije Srbije | 30.1.2018\nAutor: Novosti.rs | 29.1.2018\nBeba voli da posmatra lica, ali joj je mamino najdraže, pa joj stalno upućuje nežne poglede. Osim toga, svaki put kada beba guguče ili ispušta zvuke, govori mami da je voli\nSindrom policističnih jajnika je najčešća hormonska bolest kod žena i najčešći uzrok izostanka ovulacije. Temeljna prome...\nDa li Vam se svidja ime Kaica?


Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na motorna vozila fondu (Nar. nov., br. 127/17) | TEB poslovno savjetovanje\nZakon o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na motorna vozila fondu (Nar. nov., br. 127/17)\nU Nar. nov. br. 127 od 20. prosinca 2017. objavljen je Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na motorna vozila https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/full/2017_12_127_2876.html koji stupa na snagu 1. siječnja 2018.\nSukladno navedenim izmjenama, pravne i fizičke osobe sa sjedištem ili prebivalištem u Republici Hrvatskoj plaćaju, umjesto poreza, upravnu pristojbu na stjecanje rabljenih motornih vozila u Republici Hrvatskoj na koja se plaća posebni porez na motorna vozila.


"Ni o èemu se ne sme razgovarati bez priznanja kosovske nezavisnosti" - B92\nJedan od kandidata za buduæeg kosovskog premijera Fatmir Ljimaj izjavio je da æe dijalog sa Srbijom biti najveæi problem buduæe kosovske Vlade.\nIzvor: Kosovo online èetvrtak, 19.09.2019. | 18:13\novi me sve vise podsjecaju na krajisnike. mogu dobiti toliko uz samo malo popustanja, dogovora i zdravog razuma. ali oni uporno po svoju, dokad vidit cemo.\n(Antisha, 20. septembar 2019 03:10)\nA problem nezaposlenosti ne postoji iako za više od 60 %radno sposobnih nema posla na Kosmetu?\nA zašto se preæutkuje problem ogromnog broja obolelih od neizleèivih bolesti i veliki procenat umiranja?\nA što se krije problem sve veæeg broja biološki defektne novorodjenèadi i velike smrtnosti dece?\nSve to Prištini nije problem?\n(rada, 19. septembar 2019 21:59)\nAko Albanija otme deo Srbije, onda æe svakoj suverenoj zemlji neko moæi da uzme deo teritorije oružanim sukobom. Jedino rešenje su države sa više narodnosti gde se svi izmeðu sebe poštuju. Braæo Albanci, vratite se Srbiji, biæe bolje svima.\n(Perica, 19. septembar 2019 21:58)\nKosovo ima priznanje od ekonomski najmoænijih država sveta, pa opet su najsiromašniji u Evropi, može Srbija sto puta da ih prizna, ali problem je u njima, Albanci sami sebe blokiraju. Šta Srbija ima sa narko mafijom, džihadistima koji se vraæaju na Kosovo, korupcijom, i zidovima koje su Albanci podigli prema Srbima, Grcima, Makedoncima ko je lud tu da uloži pola centa. Èak i Ameri koje štiti Bondstil ne ulažu.\n(Solomon, 19. septembar 2019 20:59)\nMa stvarno? Šta nam naprièa!\n(sloboda mišljenja!, 19. septembar 2019 20:05)\nAlbanski razbojnici vam opljaèkaju najvredniju imovinu pa traže da im se prizna da je to što su opljaèkali njihovo, a oni æe zauzvrat da vam prizanju da je vaše ono što vam još nisu oteli\n(Slepac Vidoje, 19. septembar 2019 19:18)\nS obzirom da sam siguran da je vama vise nego jasno da se Srbija nikada nece odreci Kosmeta,ova komedija znaci da vi NE zelite da razgovarate.\nSamo strpljivo,prvo da resimo ekonomske probleme gradjana,a oni nek se "krckaju"\n(Redalltheway, 19. septembar 2019 19:06)\nJel ovo ultimatum? Sto se nas tice ne moramo zaista vise niocemu pregovarati. Njima izgleda jos nije jasno ko ovde kome cini uslugu ako se nastavi sa pregovorima.\n(knez, 19. septembar 2019 19:05)\nОн социјалдемократа?Онда су им странке центра пробалистичке.\n(Шунто Златиборац, 19. septembar 2019 18:41)\nMorate prihvatiti realnost, da od nezavisnosti nema nista. Ljudi je sve manje na Kosovu i Metohiji i drzave vec povlace priznanja. Cim se Kosovo i Metohija opet uspostave pod centralnu vlast krecu domace i strane investicije.\n(Ivan, 19. septembar 2019 18:39)\nšto bi reko Šojic: 'Polako sa to priznanje Fatmiru; ne cveta cveæe ni u vaše preduzeæe'\n(Bucko koji ne razmišlja, 19. septembar 2019 18:37)\nSamo vi mastajte šta bi ste i kako bi ste ali priznanja biti neæe. Budite "nezavisni" i uživajte u kaljuzi koju ste napravili. Kim æe biti osobodjeno od vaše okupacije kad tad.\n(I1, 19. septembar 2019 18:34)\nNe mogu da verujem kakvi balvani . Pa kako æeš da se razviješ ako te Srbija nikada ne prizna ? Vi krojite i lažete i prièate smom narodu šta bi bilo kad bi bilo ?\nPa Srbija vas nikad neæe priznati i nikaf neçe u EU a vi i dalje držite blokade na Srpske proizvode i budite još 1000 puta siromašniji. Kakvi balvani .\n(Totem, 19. septembar 2019 18:32)\nAko bi neko sa naše strane potpisao taj dokument o priznavanju veštaèke tvorevine, takozvane države "kosovo", onda bi mi bili prvi i poslednji narod na svetu koji je svoju viševekovnu istorijsku zemlju poklonio susednom narodu. To je iskljuèivo želja Albanaca da pripoje KiM svojoj matici Albaniji i želja Amerike da tako opravda bombardovanje iz 1999 godine.\n(Pera, 19. septembar 2019 18:24)\nmoram priznati da sam bila za razgranièenje, ako bi to donelo neki mir nasem narodu tamo. Pored ovakvih njihovih izjava i stavova moram da priznam da sam sad potpuno protiv davanja bilo kog dela teritorije KiM njima. Sa teroristima se ne pregovara.\n(pahuljka, 19. septembar 2019 18:24)\nsve je dostavljeno Hagu..tako da nema sta da brinete!\n(coA, 19. septembar 2019 18:23)


EU uzvraća udarac Trampu | mojKontakt portal\nČetvrtak, Januar 24, 2019\n(387) 51 927 000\nBANJA LUKA IZA ĆOŠKA\nKVIZOVI I IGRE\nEU uzvraća udarac Trampu\nZemlje Evropske unije odobrile su uvođenje tarifa za američku robu, uključujući viski, džins i motocikle, u znak odmazde zbog nameta koje je predsjednik Donald Tramp uveo za uvoz evropskog metala, saznaje AFP.\nOvaj potez će dovesti do eskalacije transatlantskog trgovinskog rata koji je uslijedio samo nekoliko dana nakon debakla na samitu G-7 u Kanadi, navodi AFP.\nTada je Tramp odbio zahtjeve svojih tradicionalnih saveznika iz EU i Kanade i odbio zajedničku izjavu.\nEvropske kontramere usmjerene su na 2,8 milijardi evra (3,3 milijarde američkih dolara) američkog uvoza nakon što je Tramp 1. juna odlučio da ispuni svoje obećanje da će uvesti tarife na evropski izvoz čelika i aluminijuma.\n“Zemlje članice su jednoglasno podržale plan komisije za usvajanje mjera za rebalans američkih tarifa za čelik i aluminijum”, izjavio je anonimni izvor AFP-a.\nPrema njegovim riječima, takse EU stupiće na snagu “u narednim danima”, a drugi zvaničnici navode da će biti implementirane do početka jula.\nIako nisu navedeni brendovi, na listi oporezovanih bi se, uz američi džins, burbon i “Harli Dejvidson” motocikle, mogli naći i obuća od kože, šminka i proizvodi od brusnica i kukuruza-šećerca, navodi AFP, prenosi RTS.\nPrethodno Prethodni članak: Brod pun kokaina uplovio u Luku Bar\nSljedeće Prethodni članak: Horoskop za 15. jun: Djevice emotivno stabilne, Škorpije sklone raspravama\nKlikni i slušaj Kontakt radio\nPromijeni frekvenciju, Kontakt radio od sada je na 99.3 FM\nSvečano priznajem: Što je manji to je bolji!\nDodik: Neće biti rata, nisam ni američki ni ruski igrač\nDačić: Privremena suspenzija znači ukidanje prištinskih taksa\nSastanak Dodika sa predsjednicima parlamentarnih stranaka iz Srpske\nOblačno sa snijegom u većini krajeva\nPristižu slike NLO-a iznad Banjaluke, viđen i iznad Kontak radija (FOTO)\nKolika je provizija kada podižete novac na ”tuđem” bankomatu?\nŠtok – jer napićeš se jednom i nikad više\nANKETA: Ko će biti novi gradonačelnik Banjaluke?\nANKETA: Ko je najbolji kandidat za predsjednika RS a ko za člana Predsjedništva BiH?\n24. 01. 2019., 09:08\nTrenutni pritisak: 1000 mb\nBrzina vijetra: 1 m/s Z\nNaleti vijetra: 1 m/s\nIzlazak sunca: 07:19\nZalazak sunca: 16:47\nmojKontakt portal | © Copyright All right reserved\nOva stranica koristi Cookie-je: Saznajte više


Rezultati časopisa “Avlija“ za najbolju pjesmu / pesmu u regionu za 2015. godinu | Konkursi regiona\nRezultati časopisa “Avlija“ za najbolju pjesmu / pesmu u regionu za 2015. godinu\n22/01/2016 | Filed under: region | Posted by: Hajriz Luboder\nNa 5. međunarodnom konkursu časopisa “Avlija“ za najbolju neobjavljenu pjesmu / pesmu u regionu za 2015. godinu na bosanskom, srpskom, hrvatskom i crnogorskom jeziku izabrano je šest pjesama. Prvo mjesto dijele Julijana Plenča, Rijeka, Hrvatska sa pjesmom “Riječ“ i Igor Divković, Zagreb, Hrvatska sa pjesmom “Gorka slastica“. Drugo mjesto dijele Ruždija Ruso Sejdović, Keln, Njemačka sa pjesmom “Sweet, Bitter, Love i kučka jagnjad“ i Ajtana Dreković, Tutin, Srbija sa pjesmom “Ratne atrakcije“. Treće mjesto dijele Edina Gerzić, Bosanska Krupa, Bosna i Hercegovina sa pjesmom “Postojala je jedna ljubav“ i Ivan M. Petrović, Valjevo, Srbija sa pjesmom “Strepnja“ – saopšteno je iz žirija.\nNajbolje pjesme u regionu za 2015. godinu biće objavljene u printanom izdanju 13. broja časopisa “Avlija“ do kraja februara.\nRezultati za najbolju priču u regionu za 2015. godinu kao i rezultate konkursa za objavljivanje radova u 13. broju časopisa “Avlija“ biće objavljeni 1. februara na portalima Avlija.me i Konkursiregiona.net.\nU nastavku prenosimo dio saopštenja žirija koje potpisuje predsjednik žirija prof. Miloš Ristić, pjesnik i književni kritičar iz Kruševca.\nMiloš Ristić, predsednik\nMnoge pesme pristigle na konkurs nonšalantno polaze iz religijskog, rodoljubivog ili ljubavnog načela kao da je to samo po sebi dovoljno, ali zaboravljaju opštu istinu da je najteže napisati rodoljubivu, ljubavnu, religioznu i pesmu za decu. Prema tome, pesmi ne treba apriori zadavati neki cilj, temu, kontekst, unapred tumačenje iz nje same. Treba joj ostaviti širinu, slobodu. Pesma može biti dobra bez obzira o čemu peva ako to o čemu peva izbija iz nje same a ne iz konteksta kojim se tendenciozno želi obaviti, umotati, nakititi, kao da sam taj kontekst i žanr pesme može da joj donese uspeh. Što bi rekao jedan moj prijatelj kritičar, Veljko Stambolija, pesmu nikako ne valja osmisliti – pesma ti se mora desiti. Inače, ne vredi pisati na silu, na temu, sa namerom po svaku cenu.\nNeke su pesme preopširne iako bi zavredile neku pažnju da su konkretizovale pesnički doživljaj u nekoliko strofa ili stihova. Ovako, one više izgledaju kao tumačenje neke pojave, lika, ideje, analiza u pedeset i više stihova, u pet i više strana. U savremenoj poeziji koja teži minimalizovanju iskaza, slobodnom stihu, urbanom isprekidanom izražavanju, novim tehnikama, novom izrazu i stilu to je neprihvatljivo i arhaično pa izgleda čitajući takve stihotvorine kao da se vraćamo u doba romantizma kada je maltene skoro svaka pesma težila poemi. Upravo tako želimo naglasiti da ukoliko ste želeli zadiviti beskonačnim stihovima i rimovanjima onda je bolje da se okrenete pisanju poeme ili epa jer ovo je bio konkurs za najbolju pesmu.\nČesto se desilo da pesme koje nisu dovoljno umetnički izrađene imaju neki smisao a pesme u kojima se vidi neki umetnički izraz, kakav-takav stil i manir, kao da pevaju ni o čemu, naprosto su prazne i bele.\nIma i filozofije u stihovima čak sa navodom referenci u fusnoti. Napominjemo da je za tako nešto prikladan žanr filozofske rasprave ili spisa a ne poezija. Pesma može biti filozofska ali ne ovako, proza ubačena u stihove, razmišljanja sklepana u tekst. Bilo je prezenta u nenormalnim količinama u pojedinim pesmama, i prepričavanja, što nije poezija. Poema i epova. Pisanja kao pre sto godina. I bio je jedan pokušaj plagiranja Jovana Jovanovića Zmaja i pesme Branka Kockice ,,U svetu caruje drugarstvo“.\nIz jedanaest država sveta konkurisalo je preko 80 autora. Oko 40 pesama je ocenjeno sa minimalnim ocenama. Pristojnim pokušajima smatramo tek one koje su sakupile 5 poena, uspešnijim pesmama one sa 6, 7 i 8, a izuzetnim pesme sa 9 i 10 poena.\nIpak, među svim pristiglim radovima izdvojile su se pesme RIJEČ i GORKA SLASTICA (I nagrada, 9 i 8), SWEET BITTER LOVE I KUČKA JAGNJAD i RATNE ATRAKCIJE (II nagrada, 7 i 6), i pesme POSTOJALA JE JEDNA LJUBAV i STREPNJA (III nagrada, 6 i 6).\nDipl. filolog srpske književnosti i jezika\nOsmi konkurs za književnu nagradu „Musa Ćazim Ćatić“\nKonkurs za objavljivanje radova u 23. broju časopisa “Avlija“\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. devet + = 15


Početak/Društvo/Među nagrađenima i timovi iz “Bore Stankovića” i “Svetozara Markovića”\nKompanija Telekom Srbija nagradila je mobilnim telefonima timove srednjoškolaca koji su izradili najbolje aplikacije za mobilne uređaje u okviru 8. Mts app konkursa, a među nagrađenima se nalaze i timovi iz niških gimnazija “Bora Stanković” i “Svetozar Marković”.\nPrema oceni žirija najbolji su bili Cipher, tima „Hemičar i robotičar“ iz Matematičke gimnazije iz Beograda, Kolektor, koju je napravio „KolTim“ iz gimnazije „Bolyai“ iz Sente, zatim aplikacija X-Work tima „MAP“ iz gimnazije „Bora Stanković“ iz Niša, i aplikacije Vir spik „Vir speak“ i „Fluks“ timova „SouthSerbia Džiberi“ i „Baltazar“ iz gimnazije „Svetozar Marković“ iz Niša.\nPet timova iz Srbije koji su izradili najbolje aplikacije naći će se u konkurenciji sa pobedničkim timovima iz Bosne i Hercegovine i Crne Gore u okviru „Regionalnog app izazova“ koji se ove godine održava u Podgorici. Pobednike „Regionalnog app izazova“ očekuje poseta jednoj od vodećih IoT konferencija u Berlinu, a biće dodeljena i specijalna nagrada za inovativnost.\nBora Stanković Nagrade Svetozar Marković Telekom Srbija


Sutra blokada grada! - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tSutra blokada grada!\nPredsednik Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata u Želvozu Dragan Milijašević izjavio je da će radnici tog preduzeća sutra blokirati grad.\nRazlog za protest je to što se niko od očekivanih ljudi iz Vlade Srbije nije zainteresovao za njihove zahteve.\nOn je agenciji Beta kazao da su radnice najavile da će od srede u skupštinskoj sali, u kojoj spavaju, početi štrajk gladju, ali nije mogao da precizira koliko će ih štrajkovati.\n"Nemamo nikakvih zvaničnih informacija da će neko iz Ministarstva privrede da nas sasluša", naveo je Milijašević.\nOko 400 nezadovoljnih radnika Želvoza 15. januara provalilo je u gradsku skupštinu tražeći povezivanje radnog staža, overu zdravstvenih knjižica, pokretanje socijalnog programa i isplatu zaostalih zarada od maja prošle godine.\nRadnici Želvoza su tokom protesta u martu 2012. spavali u skupštinskoj sali, a štrajkovali su i u februaru 2011. kada je većinski vlasnik Želvoza bio konzorcijum Grampet i Remar koji je napustio fabriku krajem marta te godine.\nRumunski konzorcijum je ušao u Želvoz u leto 2008. u vreme kada je sindikat organizovao štrajkove zbog privatizacije. U to vreme Želvoz je imao 1.450 radnika, sada oko 800, od kojih je većina na prinudnim odmorima, a trenutno protestuje do 300 ljudi.\nNaloženo rušenje skladišta TNG\nIako nije bilo grejanja u decembru, računi...


Istine i zablude o ženskom telu: Niste pravi poznavalac žena ako ne znate ovo – SveVesti.net\nUkoliko za sebe mislite da ste pravi i najbolji poznavalac ženskog tela, verujte nam – ni ne znate u kakvoj ste zabludi!\nZdravlje žene | Super žena | petak, 9.08.2019. | 15:49\nŽensko telo je prava misterija, a pogledajte koliko ste zapravo do sada bili u zabludi ako ste mislili da znate sve.\nRođene ste sa milion jajnih ćelija i – to je to!\nKada ste bile veličine banane u stomaku majke imale ste oko 6-7 miliona jajnih ćelija, kao fetus star 20 nedelja. Prilikom rođenja imate 1 do 2 miliona, a u pubertetu oko 400.000. Do 37. godine života imate ih samo 25.000. u menopauzi žene mogu da ih imaju oko 1.000.\nVaša leva dojka je malo veća od desne\nVaše devojčice ipak nisu bliznakinje. Više istraživanja je pokazalo da je leva dojka veća od desne. To je slučaj kod 62 odsto ispitanica.\nImate zdrave bakterije u vagini\nDok svi govore o bakterijama u crevima, imate ceo ekosistem bakterija u vašoj vagini. One proizvode mlečnu kiselinu kako bi održavale pH vrednost vagine u normali. Dobar odnos bakterija može da vas zaštiti od polnoprenosivih bolesti, infekcija i bakterijske vaginoze.\nŽenski mišići su opasni\nMuškarci možda jesu jači, ali su ženski mišići jači i brže se oporavlajju. Ženski mišići se ne umaraju toliko brzo.\nSeks jednom ili dva puta nedeljno jača vaš imuni sistem\nAntitela se nalaze u pljuvački i nosu pa kada ih razmenjujete sa drugim ljudima gradite imunitet, piše Cosmopolitan. Ljudi koji imaju seks jednom ili dva puta nedeljno imaju 30 odsto više antitela protiv bakterija i virusa.\nSperma može da preživi do 5 dana u vašem reproduktivnom traktu\nPar dana pre ovulacije vaše telo je kao hotel sa 5 zvezdica za spermu i može da održi spermatozoide u životu danima. Cervikalne tečnosti postaju kremaste i bele, zatim prozirne, klizave i rastegljive.\nGubite manje krvi nego što mislite tokom ciklusa\nIako vam se čini da je to ozbilno krvarenje, izgubite oko 4 kašike krvi tokom ciklusa. Ukoliko imate osećaj da je to mnogo više nego što treba javite se ginekologu.\nOrgazam bradavica je stvaran\nGrudi ne služe samo za predigru, a neke žene kažu da su doživele orgazam samo od stimulacije bradavica. Mozak reaguje na stimulacije različitih delova tela.\nBolovi tokom menstruacije utiču na mozak\nSvi znamo koliko su grčevi i bol tokom ciklusa naporni. Neprijatan osećaj može da traje neko vreme,a li može i da vas sprečava u obavljanju svakodnevnih aktivnosti.\nPrevious Ako Stari savski most ne bude u Bloku 70a, tu se gradi novi\nNext Kanađanin kupio odmarališta srpskih firmi na Jadranu, sad tuži Hrvatsku za 200 miliona evra


Brus ONLINE - Evropljani povlače novac iz banaka\nObjavljeno 25 novembar 2011\nBrojne velike italijanske i španske banke nedavno su obelodanile smanjenje sredstava na depozitima korporacija i drugih institucionalnih klijenata, tempom koji se meri dvocifrenim procentima. Opšti tempo povlačenja sredstava sa depozita bio je nešto manji zahvaljujući slabijem povlačenju sredstava sa depozita privatnih lica.\nPovlačenje sredstava klijenta sa depozita podudara se sa povećanjem pozajmicama banaka od Evropske centralne banke (ECB) na rekordni nivo od početka 2009. Finansijke institucije su u utorak povukle 247 milijardi evra kredita ECB sa rokom dospeća od nedelju dana, što je više od prethodnog ovogodišnjeg maksimuma od 230,3 milijarde evra.\nBanke u zemljama kao što su Španija, Portugalija i Italija pokušavaju da zadrže stare i privuku nove klijente nudeći rekordno visoke kamate na depozite, čime povećavaju cenu sopstvenih transakcija. Prema podacima centralne banke Italije, prosečana kamata na depozite je u septembru porasla na 2,6 odsto, što je bezmalo dvostruko više od kamate koja se nudila početkom godine.\nJoš veću paniku unelo je istraživanje velike švajcarske banke „Kredi Svis“ koja predviđa krah evra i to vrlo verovatno do sredine januara. U izveštaju bankara se dodaje da će se kriza u evrozoni odraziti na do sada jake finansije Francuske i Nemačke. Švajcarci u svojoj prognozi ističu da, ukoliko se ne dogodi nešto „revolucionarno“ u razmišljanju čelnika EU, može se očekivati poplava krize od koje niko neće biti pošteđen.\nNemačka kancelarka Angela Merkel odbacila je kritike na račun Evropske centralne banke zbog nepreduzimanja mera za suzbijanje dužničke krize u zoni evra i jasno stavila do znanja da sledeća tranša Grčkoj neće biti isplaćena ako se stranke ne obavežu da će podržati program mera štednje\nDijamanti imaju kupce\nEvropu možda potresa finansijska kriza, ali se taj potres u Ženevi, gde su aukcijske kuće nedavno održale godišnju prodaju nakita, svakako ne oseća. Smaragdne naušnice, tijare ukrašene safirima, ogrlica ukrašena rubinima… Ipak, zvezda ženevske sezone nakita 2011. bio je vrlo poseban kamen: “kap sunca” - žuti dijamant od 110 karata\n- Eksperti druge po veličini nemačke banke “Komercbank” očekuju da će ekonomija Evrope već do kraja godine skliznuti u novu recesiju, na šta ukazuju vodeći makroekonomski indikatori.\nBankrot u Hrvatskoj\nHrvatska narodna banka oduzela je dozvolu za rad splitskoj Kredo banci, pokrenuta je i njena likvidacija, i to je prva banka u Hrvatskoj koja je od početka krize bankrotirala.


HITNO! POSAO Pomoćni radnik higijene Nemačka - 19 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Pomoćni radnik higijene Nemačka\n...Partners & Orka, reklamna agencija za zapošljavanje, potražuje radnike za svog renomiranog klijenta, ekskluzivni hotel u Nemačkoj. Pozicija... ...po jasno definisanim kriterijumima -Čišćenje i održavanje higijene zajedničkih prostorija u hotelu -Staranje o sredstvima za rad...\n...Stuttgarta, Nemačka Opis posla: •\tPriprema i posluživanje hladnih i toplih napitaka •\tDočekivanje i ispraćaj gostiju •\tOdržavanje higijene radnog prostora Uslovi koje kandidat treba da ispunjava: •\tIskustvo je poželjno na istim ili sličnim poslovima ali nije...\n...iz Slovenije, koja se bavi montažom i zavarivanjm , proizvodnjom instalacija za vodu, grejanje, hlađenje, za svoje potrebe potražuje radnike za radno mesto na poziciji: Bravar Cevar srpski pasoš/ nemačka/slovenačka radna dozvola Planiran početak rada: septembar 2020. godine...\n...ka, Braunlage u blizini Hanovera Profil kandidata: Odgovorna, pouzdana osoba Opis posla: • Spremanje soba I održavanje higijene objekta Uslovi: • EU papiri ili radna dozvola za rad u Nemačkoj • Poželjno radno iskustvo OBAVEZNO POZNAVANJE Nemačkog jezika...\nradnik u kuhinji Nemačka


Kina uklonila 10.000 pornografskih internet sajtova\nKina uklonila 10.000 pornografskih internet sajtova – Personal magazin\nKineske vlasti su skinule 180 hiljada onlajn publikacija zbog sadržine pornografskog sadržaja, a sve u cilju sprovođenja velike kampanje čišćenja Internet sadržaja započete u martu. Više od 10 000 internet…\nKineske vlasti su skinule 180 hiljada onlajn publikacija zbog sadržine pornografskog sadržaja, a sve u cilju sprovođenja velike kampanje čišćenja Internet sadržaja započete u martu.\nViše od 10 000 internet sajtova je kažnjeno zbog prekršaja u okviru zakona o regulaciji nasilja, sudeći po saopštenju izdatom u sredu 22. maja, od strane Nacionalne kancelarije protiv pornografije i ilegalnih publikacija.\nU saopštenju se takođe navodi i da je od svog početka kampanja otkrila 5.6 miliona ilegalnih publikacija, a usmerena je prvenstveno na sadržaje koji u sebi sadrže onlajn pornografiju, ilegalnu reklamu igrica, aplikacije za smart telefone i onlajn učesnike igrica.\nKako je prvo bilo planirano, ova kampanja trebalo je da se okonča u maju, ali je iz ove ustanove najavljeno da će biti produžena do kraja juna.\nIz kancelarije navode da je sledeći korak usmeren ka slučajevima kršenja proipsa i povećanju veb menadžmenta.\nKina uklonila 10.000 pornografskih internet sajtova was last modified: May 22nd, 2013 by Redakcija\nU Francuskoj protesti zbog zabrane golotinje na Facebook\nDejan R. Popovic, dipl. inz. May 22, 2013 at 21:18\nClan 19. Medjunarodnog pakta o gradjanskim i politickim pravima glasi:\n“1. Niko ne moze biti uznemiravan zbog svog misljenja.\n2. Svako ima pravo na slobodu izrazavanja; to pravo podrazumeva slobodu trazenja, primanja i sirenja obavestenja i ideja svake vrste, bez obzira na granice, bilo usmeno, pismeno, putem stampe ili u umetnickom obliku, ili ma kojim drugim sredstvom po svom izboru.\n3. Koriscenje sloboda predvidjenih u stavu 2. ovog clana povlaci posebne duznosti i odgovornosti. Ono se, prema tome, moze podvrgnuti izvesnim ogranicenjima koja ipak moraju biti utvrdjena zakonom i koja su neophodna:\na) za postovanje prava ili ugleda drugih lica;\nb) za zastitu nacionalne bezbednosti ili javnog poretka, ili javnog zdravlja ili morala.”\nU konkretnom slucaju kineske vlasti su skinule 180 hiljada onlajn publikacija zbog sadržine pornografskog sadržaja, radi zastite janog morala.\nOcigledno je da se u Kini internet stranice i mreza “Internet” ozbiljno shvataju kao sredstva masovnih informacija i (tele)komunicija.\nmaro May 25, 2013 at 19:28\nDa li Facebook radi u Kini?


Apartmani Romerhof su odlična kombinacija cijene, lokacije i udobnosti. Nalaze se u neposrednoj blizini gondole Kaiserburgbahn (odlična polazna tačka za skijanje na svjetski poznatoj stazi Franz Klammer) i na samo 10m od poznatih Termi Roemerbad (odlični bazeni, saune i parna kupatila).\nSvi apartmani su uredni i konforni. Uključuju potpuno opremljene kuhinje sa mašinom za sudove, prostorije za dnevni boravak sa televizorom, spavaće sobe i sopstvena kupatila. Neki apartmani imaju pogled na obližnju šumu.\nApartmani Romerhof imaju sopstvenu garažu. Parkiranje u njoj je moguće uz doplatu i prema raspoložljivosti.\n14:00 - 17:00 Dolazak u objekat van navedenog vremena je neophodno prethodno najaviti na recepciju objekta!\n+434240815510 U slučaju da kasnite na destinaciju, potrebno je PRIJE 18h pozvati ovaj broj i najaviti kasniji dolazak!\nobavezna doplata na recepciji objekta 3€ po osobi na dan Cijena turističke takse je promjenljiva i zato zadržavamo pravo da promjenimo cijene u skladu sa odlukom lokalnih nadležnih vlasti.\nobavezna doplata na recepciji objekta 0.5€ po osobi na dan Turistička taksa za djecu do 16 god.


OVAJ DOKUMENT JE ZAPRAVO BESPLATAN, A UZIMAJU VAM 6.000 DINARA! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tOVAJ DOKUMENT JE ZAPRAVO BESPLATAN, A UZIMAJU VAM 6.000 DINARA!\nOVAJ DOKUMENT JE ZAPRAVO BESPLATAN, A UZIMAJU VAM 6.000 DINARA!\n„Kad kupujete ili prodajete stan za nekoliko desetina hiljada evra onda i lako padnete na dodatni trošak od 50 evra i bežite od svakog novog čekanja u redu.\nTo su očigledno počele da koriste mnoge agencije koje u poslednje vreme sve češće obmanjuju građane sa pričom da se na list nepokretnosti čeka jako dugo i da će im oni to srediti uz nadoknadu.\nIstovremeno prećutkuju da je taj isti dokument moguće dobiti elektronski „, kaže naš sagovornik i dodaje da su mnoge agencije u tom smislu često povezane s notarima“, priča izvor lista upućen u ovu problematiku.\nDirektor Republičkog geodetskog zavoda Borko Drašković kaže da se svi podaci iz lista nepokretnosti iz e-katarsta ažuriraju na tri dana i da su dovoljni za potpisivanje ugovora o kupoprodaji nekretnine“.\n„To znači da notari i agencije za nekretnine, praktično, elektronski mogu da pribave neophodan dokument u kome je moguće videti da li objekat ili zemljište ima nekih tereta ili zabeležbi“, ocenio je Drašković i dadao da im je to i zakonska obaveza.\nSagovornik lita kaže i da je upravo ovakva zamena teza, odnosno smanjenje značaja e katastra, dovelo do toga da reforme katastra koje meri Svetska banka u Duing biznis listi budu lošije ocenjene nego što je to realno stanje na terenu.\nSrbislav Cvejić, predsednik Javnobeležničke komore ističe da njegova kancelarija koristi elektronsku verziju lista nepokretnosti kao i da ne insistira na dokumentu „u papiru“.\n„Ne znam zašto moje pojedine kolege traže dokument koji nije elektronski. Komora istovremeno ne može nikoga da prinudi da postupa na ovaj ili onaj način i svaki notar je odgovoran za svoj rad. U Zakonu o katastru se navodi da se e-izvod može smarati pouzdanim i tačnim“, kaže Cvejić“.\nList nepokretnosti je zvaničan dokument koji izdaje država, a koji daje uvid u nekoliko ključnih podataka o nekretnini.\nNa osnovu ovog dokumenta praktično je moguće saznati da li je prodavac nepokretnosti pravi vlasnik, kao i da li stan koji gledate na sebi ima hipoteku ili slične terete. U Srbiji je, inače, prošle godine prodato tačno 39.938 stanova, za trećinu više nego 2017. godine.\nAmerički ambasador: Milorad Dodik je upozoren na potencijalne posledice\nPancevka 21. фебруара 2020. - 16:15\nDa li ce neko od njih biti kaznjen ?Da li ce morati da vrate nezakonito uzet novac ?Licno u sve to sumljam ,ali sacekacu da vidim\nGoran 21. фебруара 2020. - 19:02\nNe nasedajte na prazne price i na pametne savete izvora koji nema ime. List nepokretnosti koji izvadite u katastru je vece preciznosti jer elektronsi zavisi od datuma azuriranja. Ko je pametan, na danasnji dan,ne kupuje nepokretnost bez agencije za promet nepokretnosti!\nAgent 21. фебруара 2020. - 18:07\nList nepokretnosti košta oko 1200 dìnara i uplaćuje se na račun RS,većina notara zahteva da se donese na dan isplate,kao i banke kod plasiranja kredita.Izvod se dobije istog dana kada se podnese zahtev u većini katastara.\nAgent Čiča 21. фебруара 2020. - 19:19\n1. U elektronskom LN ne pisu SVI podaci neophodni za sastavljanje Kupoprodajnog Ugovora.\n2. Veliki pozdrav za Izvor, voleo bih da znam gde izvire, tj cime se bavi, nekretninama – ne verujem.\nGoran 22. фебруара 2020. - 14:18\nKretenski naslov u kome piše da notari uzimaju 6.000 dinara za izdavanje lista, a iz sadržine teksta se utvrđuje da novac uzimaju agencije. Pa neka se dogovori sam sa sobom „stručnjak“ koji je pisao ovaj teks ko u stvari uzima novac!!!!


Građevinski Fakultet Univerziteta u Sarajevu | Odsjeci\nJedan od najvažnijih sastavnih dijelova svih čvrstih materijalnih formi, bilo prirodnih, kao što su drvo ili živo biće, bilo vještačkih, kao što su građevina ili stroj, predstavljaju nosive konstrukcije, odnosno strukture. Bez njih ne može opstati nijedan oblik niti organizam, pa to važi i za građevine. Zadatak građevinskog konstrukterstva je, upravo, izučavanje konstrukcija najšireg spektra građevina, kao što su zgrade raznih namjena, mostovi, tuneli, industrijski i infrastrukturni objekti. Krajnji cilj je realizacija građevine koja će biti na usluzi generacijama. U ostvarenju tog plemenitog cilja inženjer građevinarstva - konstrukter ima priliku sarađivati sa stručnjacima iz raznih, ne samo tehničkih, djelatnosti, što njegov poziv čini još zanimljivijim i bogatijim. U prvom dijelu studija izučavaju se matematika, mehanika čvrstog tijela, nauka o materijalima i teorija konstrukcija koje predstavljaju podlogu za izučavanje primijenjenih oblasti, kao što su betonske, čelične i drvene konstrukcije. U krajnjem dijelu studija slijedi upoznavanje sa najsavremenijim oblicima nosivih sistema, kao što su prednapregnute i spregnute konstrukcije, analiza građevina na različite utjecaje iz prirode kao što su vjetar, potres, snijeg i temperaturni utjecaji, te projektovanje i planiranje građevina kao što su mostovi, zgrade i industrijske građevine. Diploma inženjera građevinarstva, konstrukterskog usmjerenja otvara mogućnosti za rad u visokogradnji i niskogradnji, odnosno na projektovanju i izvođenju stambenih i poslovnih zgrada, javnih objekata, škola, bolnica, raznovrsnih industrijskih postrojenja, putnih i željezničkih mostova, tunela, rezervoara, toranjskih građevina, silosa, kapitalnih energetskih objekata... Osim toga, jedan broj mladih inžinjera nastavlja obrazovanje na postdiplomskim studijima i posvećuju se istraživanju u oblasti konstrukcija, a neki pronalaze i zanimljive poslove u državnoj upravi i administraciji.\nS obzirom na to da hidrotehnika, najšire rečeno, obuhvata sve on što se proučava, projektuje, gradi i koristi, radi vode, odnosno zbog vode, inženjeri građevinarstva hidrotehničkog usmjerenja treba da sagledaju šta je i pod kojim uvjetima moguće graditi, uz kakva ulaganja i šta se time dobija. U tu svrhu potrebna su, prije svega, znanja vezana za vodu, jer se mora proučiti prirodno stanje voda, potrebe za vodom i mogućnosti iskorišćenja voda, kao i predvidjeti objekte koji će se graditi, koji se moraju prilagoditi zakonima kretanja vode, jer zahvataju i sprovode vodu ili se njoj suprotstavljaju. Pored navedenih znanja, koja se mogu shvatiti kao hidrotehničko obrazovanje u užem smislu riječi, mora se raspolagati i općim obrazovanjem inženjera građevinarstva: o konstrukcijama i materijalima, o geotehnici, organizovanju i izvođenju građevinskih radova i drugom, jer se bez toga ne mogu sagledavati hidrotehnički objekti. U tom smislu, širom svijeta i u našoj zemlji obrazuju se inženjeri građevinarstva usmjereni na hidrotehniku (inženjeri hidrotehnike). Međutim, pogrešno bi bilo shvatanje da su takvi inženjeri jedini inženjeri građevinarstva koji će raditi u hidrotehnici, jer oni ne mogu biti dovoljno obrazovani da rješavaju specijalističke zadatke iz svih oblasti građevinarstva, iz onih koje nisu hidrotehničke u užem smislu riječi, jer su za to bolje osposobljeni drugačije usmjereni inženjeri. Složenost zadataka i ogromna ulaganja u hidrotehničke zahvate nameću da u hidrotehničkim projektovanjima i građenju rade stručnjaci koji se bave geomehanikom i geotehnikom, teorijom konstrukcija, betonskim i čeličnim konstrukcijama, tunelima i građevinama pod zemljom, organizacijom i izvođenjem građevinskih radova i drugim. Osim inženjera građevinarstva, u hidrotehnici rade i mašinski inženjeri, elektroinženjeri, inženjeri tehnologije, inženjeri hemije i biologije, inženjeri geologije, poljoprivredni inženjeri, šumarski inženjeri, te ekonomisti, pravnici, sociolozi i mnogi drugi. Hidrotehnika se, dakle, mora shvatiti kao tehnika ostvarenja općeg privrednog značaja, koja su predmet rada velikog broja različitih naučnoistraživačkih, projektantskih i izvođačkih ustanova, odnosno preduzeća, u kojima rade stručnjaci različitih struka.\nSaobraćaj je jedan od najznačajnijih podsistema društvenog sistema, a vezan je za kretanja koja proizilaze iz zadovoljenja ljudskih potreba. Kretanje se ostvaruje putem saobraćajnog sistema koji čine razni vidovi saobraćaja (putni, željeznički, avionski, vodni, cjevovodni). Svaki od vidova saobraćajnog sistema ima i odgovarajuću infrastrukturu. Predmet izučavanja inženjera građevinarstva saobraćajnog usmjerenja, prije svega, su putne i željezničke saobraćajnice sa odgovarajućim pratećim objektima (stanice, parkirališta i sl.), ali i aerodromi, cjevovodi i luke. Da bi se mogle planirati, projektovati, graditi i održavati saobraćajnice, neophodno je poznavanje saobraćajnih potreba, odnosno saobraćajnih tokova, koji predstavljaju osnovu za dimenzioniranje saobraćajnica. Iako je kod edukacije inženjera građevinarstva naglasak na saobraćajnicama, oni trebaju imati dovoljno znanja o saobraćaju, ali i o utjecajima saobraćaja i saobraćajnica na okolinu. Tako u planiranju, projektovanju, građenju i održavanju saobraćajnica pored građevinskih inženjera saobraćajnog usmjerenja učestvuju i građevinski inženjeri konstruktivnog i hidrotehničkog usmjerenja, zatim geolozi, geotehničari, geodeti, saobraćajni inženjeri, ekonomisti, mašinski inženjeri, ekolozi i drugi. Dakle, radi se o zadacima koji su izrazito multidisciplinarni jer su saobraćajnice vrlo složeni i veliki objekti (autoputevi, željezničke pruge) koji imaju znatne reprekusije na okolinu i društveni razvoj u cjelini.\nRevidirana rang lista (1. god. I ciklus - 2020/2021)\nObavijest o upisu na I ciklus 2020/2021\nUpis na UNSA\nObavijest - SARS-CoV-2


Sportski gedžeti: 10 razloga zašto treba razmotriti kupovinu bar jednog uređaja - AV market Blog\nNaslovna Multimedija Sportski gedžeti: 10 razloga zašto treba razmotriti kupovinu bar jednog uređaja\nSportski gedžeti: 10 razloga zašto treba razmotriti kupovinu bar jednog uređaja\nRazmatrate da počnete nešto da trenirate? Do sada su vam bile izgovor vrućine, ali sada kada leto polako prolazi, shvatate da nema izgovora i već ste počeli da gledate cene raznih programa. Da li znate čemu služe sportski gedžeti i jeste li razmišljali o njima?\nOni vas mogu motivisati ili vam bar mogu sportske aktivnosti učiniti zanimljivijim. Gedžeti za sport, osim toga što mogu da vam pruže zabavu dok trčite, plivate ili vežbate u teretani, pomno prate vašu fizičku aktivnost i te podatke obrađuju. A u daljem tekstu izdvojili smo za vas par razloga zašto ih treba kupiti ukoliko planirate da se bavite bilo kojom sportskom aktivnošću, profesionalno ili rekrativno.\nSportski gedžeti vam omogućavaju da pratite svoju fizičku aktivnost kao što je: broj pređenih kilometara, brzina kretanja, potrošenih kalorija, otkucaje srca, prosečnu brzinu ukupne aktivnosti, najbrže i najsporije kretanje, registrovanje trčanja ili hodanja. Uz pomoć ove funkcije, možete imati detaljan pregled svoje fizičke aktvinosti koji vam može dalje koristiti u planiranju vežbanja.\nPraćenje stanja organizma i učinkovitosti fizičke aktvnosti\nOva opcija omogućava vam da imate uvid u to kako reagujete na određenu aktivnost. Tako možete videti kako vaše srce reguje na trčanje, vežbanje, plivanje, tempo i na osnovu toga planirati dalju aktivnost. Možete videti i koliko ste tačno kalorija sagoreli, a ako unesete kalorije koje ste uneli, aparat će vam jasno pokazati koliko vam je još aktivnosti dovoljno da sagorite sve što je tog dana uneto u organizam. Sportski gedžeti daju vam tu mogućnost da unosite i količinu vode koju ste popili tokom dana, pa tako dobijate detaljan prikaz kako sve to deluje na vas i vaše zdravlje. To vam omogućava da do najsitnijih detalja isplanirate svoj način ishrane i uskladite ga sa vežbama i tako ostanete u najboljoj mogućoj formi.\nObaveštenja o fizičkoj aktivnosti\nUređaji imaju opciju obaveštavanja o trenutnoj fizičkoj aktivnosti ili aktivnosti tokom dana. Pa vam u skladu sa vašom aktivnošću, stižu razna obaveštenja kako biste imali detaljan uvid u to šta ste uradili i šta treba uraditi. Ukoliko ste pred kraj dana, a niste toliko bili aktivni, uređaj će vas obavestiti o tome. S druge strane, ako ste danas bili aktivniji nego juče, uređaj će vas obavestiti i o tome i savetovati vam da malo odmorite.\nObaveštenja o porukama i propuštenim pozivima\nUređaji kao što su GPS narukvice i satovi vam omogućavaju da uvek budete u toku sa svim što se dešava na vašem telefonu. Jednostavnim umrežavanjem sa telefonom, primaćete sva obaveštenja o porukama, pozivima ali i dešavanju na društvenim mrežama. Ova opcija izuzetno je korisna jer ne morate da nosite svoj telefon sa sobom na trčanje, bazen, teretanu…\nSportski gedžeti kao što su narukvice ili satovi za praćenje aktivnosti vas upozoravaju kada preterate sa vežbanjem. Ove uređaje možete podesiti tako da odredite sami preko kog nivoa ne želite da pređete i kada se to desi onda će vas uređaj upozoriti. Ovo je jako dobra opcija jer ćete na taj način izbeći preterano zamaranje, zdravstvene probleme ili upale zbog viška fizičke aktivnosti.\nPrilagođavanje programa samo vama\nSportski gedžeti vas prate u stopu i sve beleže, a kasnije vam te podatke prikazuju i na osnovu njih nude razne programe koji su kreirani prema vašim potrebama i mogućnostima. Ako unesete sve parametre kao što su: godine, pol, starost, zdravstveno stanje, količina unete vode i kalorije tokom dana, kilažu, visinu… uređaj će vam odmah ponuditi plan aktivnosti i detaljno opisati šta će se desiti ukoliko ih sledite. Vi onda možete da prihvatite aktivnost u potpunosti ili da je modifikujete. Ova mogućnost je idealna za one koji nemaju mnogo iskustva sa treniranjem, jer vam uređaj dođe kao lični trener. Ako poslušate svog trenera, onda ćete postići izvanredne rezultate.\nUkoliko odaberete određeni program i detaljno isplanirate svoje aktivnosti, uređaj će vas svakog dana podsećati kada imate planiranu aktivnost, tako da nema nikakve šanse da je zaboravite. Možete je odložiti i posle toga će vas opet podsetiti.\nNeki sportski gedžeti imaju i ovu opciju, koja vam omogućava da isplanirate rutu, odaberete put kojim ćete ići ili samo imati pregled putanje koju ste prešli i orjentaciju da se ne izgubite. Opcija navigacije idealna je za nepoznata mesta, kao i za avanturiste koji mogu naći uzbudljive staze ako tako podese parametre u navigaciji.\nOvu opciju obezbeđuju pojedini napredni uređaji koji su pre svega koncipirani za trčanje. Takva mogućnost dobro dođe sportistima ili rekreativcima koji vole da istražuju nepoznate terene pa i da ih fotografišu i zabeleže prelepe prizore.\nSlušanje muzike mogće je sa sportskim slušalicama i zvučnicima. Postoje specijalno dizajnirane bluetooth slušalice, koje su otporne na znoj i vodu. One su savršene za sportske aktivnosti. Povezuju se sa mobilnim telefonima ili drugim sportskim gedžetima kao što su fitnes satovi i narukvice.\nPostoje i bluetooth vodootporni zvučnici koji su idealni za biciklizam. Napravljeni su od otpornih materijala, tako da im se ništa neće dogotoditi čak ni pri padu. Emituju čist i jasan zvuk i doprinose još uzbudljivijoj vožnji bicikla ili drugoj fizičkoj kativnosti.\nRazmislite o tome šta želite da postignete fizičkom aktivnošću i odaberite uređaj koji zadvoljava vaše potrebe. Pogledajte našu ponudu sportskih gedžeta na sajtu, gde ćete naći mnoštvo informacija koje će vam pomoći pri izboru.\ngedžeti za sport i rekreaciju\nPrethodni tekstTelevizija: Vrste TV prenosa i njihove karakteristike\nSledeći tekstPametni alarmni sistemi – prednosti i mane


BUDIMPEŠTA - DETALJAN VODIČ KROZ GRAD - DZOLIGRAFIJA\nHome Destinacije Evropa Mađarska BUDIMPEŠTA – DETALJAN VODIČ KROZ GRAD\n1 коментар на BUDIMPEŠTA – DETALJAN VODIČ KROZ GRAD\nBudimpešta je poznata lepotica Dunava, koja vam nudi dugu istoriju, fenomenalnu arhitekturu, sjajnu hranu, fantastičnu prirodu, raznorazna mesta za fotkanje i uživanje. Prigodan je kako za jeftina, tako i za luksuzna putovanja, pa ima za svakog po nešto, a za nekoga sve. On je u isto vreme i star i romatičan, i moderan i brz. U ovom gradu vam nikada neće biti dosadno. Po mom mišljenju ovaj grad bi trebalo posetiti u svakom godišnjem dobu, a gde, šta i kako pročitajte u daljem tekstu.\nPogled sa Citadele, Gellert brdo, Budimpešta\nBUDIMPEŠTA – ISTORIJA\nPrva naselja na području današnje Budimpešte osnovali su Kelti u 1. veku nove ere. Ubrzo zatim naselja su okupirana od strane Romana. Oni su izgradili grad pod imenom Aquincum koji postaje glavni grad Donje Panonije (Obuda). Nakon Romana ovim predelima haraju Huni, Longobardi, Goti, Avari… Mađari stižu na ovo područje tek u 9. veku. Oni dolaze iz podnožja planine Ural, i smatraju se precima Ugara. 896.godine pod vođom Arpadom preuzimaju vlast. Kraljevstvo Ugara nastaje 1000. godine pod kraljem Stefanom, kada su Buda i Pešta bile samo sela. Kralj je vladao iz svoje palate u mestu Székesfehérvár, iz kraljičine rezidencije u Veszprém-u i iz tadašnje prestonice Esztergom.\nU 12. veku kraljevstvo je napadnuto od strane Mongola i gradovi Buda i Pešta su tom prilikom razoreni. Nakon toga u 13. veku se renovira grad Buda i postaje prestonica kraljevstva pod kraljem Belom. Ugari u 16. veku bivaju napadnuti od strane Otomanskog carstva, a Turci se tu zadržavaju narednih 150 godina. Buda postaje mesto odakle vlada Veliki Vizir. u 17. veku na red dolazi Habsburška monarhija koja prisvaja ovo područje za sebe. Marija Terezija, a potom Franc Jozef i njegova supruga Elizabeta donose mnogo novina pa se period njihove vladavine naziva Zlatno doba. 1896. godine kada Ugari slave svoju milenijumsku godišnjicu izgradilo se najviše znamenitosti grada.\nNakon toga dolaze teška vremena kao Prvi i Drugi svetski rat, komunizam i revolucija, a Budimpešta biva razorona ponovo.\nBudimpešta je glavni i najveći grad Mađarske u kojem živi nešto manje od 2 miliona ljudi. To je oko 20% populacija, što je zapravo jedna petina celog stanovništva države. Prestonica je nastala 1873. godine spajanjem tri grada – Budim, Obuda i Pešta (Buda, Obuda, Pest). Najveći problem bio je u imenu, kako napraviti jedan naziv od 3 imena? Bilo je tu nekoliko varijacija u opticaju kao Bájkert, Dunagyöngye, Etelvár, Hunvár i Honderű, ali na kraju Budapest je ipak prevagnulo. Budimpešta je danas jak ekonomski, finansijski, kulturni centar države. Takođe je grad sa mnoštvom UNESCO zaštićenih kulturnih nasleđa. Budim je romantični stari deo grada, dok je Pešta moderan i dinamičan centar grada.\nBUDIMPEŠTA: KAKO STIĆI I GDE ODSESTI\nIz Beograda, koji je udaljen 418km od Budimpešte, se može najlakše stići kolima ili kombijem. Cena povratne karte kombi prevozom iznosi 50 eura. Najbolje je da kontaktirate Gea prevoznike, Pexton team ili Terra travel. U Budimpeštu se takođe može doći iz nešto bližih gradova kao što su Maribor – 340km, Grac – 347k, Beč – 243km, Bratislava – 200km, Zagreb – 347km, Osijek – 268km, Subotica – 258km, Segedin – 175km, Temišvar – 290km… Naravno vozovi, avioni i autobusi, kao i organizovane ture agencija su takođe u opticaju.\nŠto se tiče smeštaja, možete izabrati šta vam više odgovara, hotel, hostel, stan ili nešto drugo, a najbolje lokacije su od starog grada pa sve do Trga Heroja. Idealno bi bio da se smestite unutar starog grada u blizini mostova jer onda ukoliko volite da šetate kao ja, možete obići i Budim i Peštu pešaka, jedino bi vam trebao prevoz do Trga Heroja jer je on najudaljeniji. Takođe sa aerodroma u Budimpešti leti jako mnogo jeftinih kompanija pa grad možete koristiti i kao tranzit.\nBUDIMPEŠTA: VAŽNE INFORMACIJE\nZvaničan jezik je mađarski\nZvanična valuta je mađarska forinta, a više o kursu možete pronaći ovde.\nKada je razmena novca u pitanju kurs se razlikuje od menjačnice do menjačnice. Stoga, prvo proverite šta kažu svetske i nacionalne banke, potom uđite u nekoliko menjačnica pitajte pa donesite odluku\nBudimpešta kao i mnogi drugi gradovi ima svoju karticu Budapest card sa kojom se možete besplatno voziti gradski prevozom, ali i ostvariti popuste na posetu muzejima, pešačkim turama i slično\nKlima je slična kao u Beogradu pa u istoj godini zimi možete doživeti do -25, a leti +40 stepeni. Zato je najbolje grad posetiti na proleće i jesen\nBudimpešta ima nazive delova grada koji su označeni i brojevima. Ukupno ima 23 distrikta, a ovo su neki od glavnih:\nBudim: Vár, Tabán (I), Víziváros (I/II), Krisztinaváros (I/XII), Gellért-hegy (I/XI), Országút (II), Óbuda (III); in\nPešta: Belváros (centar), Lipótváros (V), Terézváros (VI), Erzsébetváros (VII), Józsefváros (VIII), Ferencváros (IX).\nBUDIMPEŠTA – PREVOZ\nŠto se gradskog prevoza tiče, svi delovi grada su odlično povezani. Od prevoznih sredstava možete koristiti metro, autobuse ili tramvaje. Više informacija o prevozu naći ćete na ovom sajtu\nBudimpešta naravno ima svoj aerodrom koji ima mnogo internacionalnih letova, a posebno low cost kao što su Wizzair, Ryanair, Easy Jet, Transavia\nBeogradska ulica, Budimpešta\nCene smeštaja kreću se od 25e za noć po osobi u zavisnosti od lokacije.\nCena obroka u restoranima iznosi između 15 i 20 eura po osobi.\nCena brze hrane uglavnom iznosi od 3 do 5 eura po osobi.\nŠto se tiče ostavljanja bakšiša nije obavezno, ukoliko želite neko nepisano pravilo je da se ostavlja 10% od cene.\nRadno vreme marketa je od ponedeljka do subote uglavnom počinje od 6,7 ujutru, a završava se između 6 i 10 uveče.\nPojedine Tesco prodavnice su otvorene 24/7.\nBanke rade od 8-9 ujutru, a zatvaraju se između 1 i 4 popodne.\nApoteke rade u slicnom radnom vremenu, a postoje i one koje su dežurne 24 sata\nBUDIMPEŠTA: ŠTA VIDETI\nKao što je prethodno pomenuto u Budimpešti postoje 2 centra, jedan sa strane Budima, i jedan u Pešti. Svaki je lep na svoj način pa savetujem da posetite oba.\nPočećemo šetnju sa strane Pešte. Pre svega idem u Inner city sam centar ovog dela grada. Glavna šetačka ulica je Vaci Utca koja obiluje restoranima i radnjama. Ulica se proteže kroz skoro ceo stari grad. Ono što je takođe važno videti pre ili posle šetnje po centru je Hosok ter odnosno Trg Heroja gde su smešteni Muzej lepih umetnosti i Muzej savremenih umetnosti. Iza trga nalazi se i čuveni Gradski park gde ćete videti jezera, termalna kupatila, Zoo vrt, cirkus, Vajdahunyad zamak, a zimi i klizalište. Nedaleko od trga je i muzej Terror Haza – Kuća terora koja je nekada bila GESTAPO sedište. Preko puta se nalazi muzej kompozitora Franca Lista. Savetujem da do Hosok trga idete metroom iz centra, a kasnije ćete shvatiti i zbog čega.\nZrinyi utca, Budimpešta\nVajdahunyad zamak, Gradski park\nPARLAMENT I OKOLINA\nNa trgu Kossuth Lajos nalazi se i prelepi mađarski parlament. Okolo na trgu možete videti prelepe zgrade kao Etnografski muzej, Ministarstvo poljoprivrede, muzej čokolade Szamos, ali i spomenike posevećene istorijski važnim ljudima kao Istvan Tisza, Kossuth Lajos, Rakoczi Ferenc, Imre Nagy. Savetujem da obiđete krug oko parlamenta, da ga vidite sa svih strana jer je fantastičan. Takođe ispred parlamenta nalazi se spomenik Holokausta nad Jevrejima – Cipele na Dunavu. Jevreji su na ovom delu pored reke naterani da se izuju, nakon čega su streljani i bačeni u Dunav.\nEtnografski muzej, Budimpešta\nKossuth Lajos ter, Budimpešta\nMađarski parlament, Budimpešta\nNedaleko od parlamenta nalazi se i Margaret most. Odatle možete sići na fantastično Margaret ostrvo, najlepše izletište Budimpešte. Osim uživanja na ostrvu se možete kupati, šetati, posetiti Japanski vrt, Vodeni toranj, Zoo vrt, i drugo. U blizini je, samo na drugu stranu od mosta je i Trg Slobode koji se nalazi u velikom parku. Tu ćete videti spomenik Ronald Reganu, memorijalni spomenik Sovjetskom ratu, Szechenyi statuu i Exchange palatu. Leti se u ovom parku održava festival piva.\nTRGOVI KOJI SE ZA VREME ADVENTA PRETVARAJU U BOŽIĆNE MARKETE\nDalje idući dolazimo do trga Szent Istvan i istoimene bazilike u kojoj se čuva mumificirana ruka prvog kralja. Ako se odavde spustite do reke Zrinyi ulicom dolazite do Szechenyi lančanog mosta, ispred koga je i Szechenyi trg i statua još jedan Szechenyi spomenik.\nSzent Istvan trg. Budimpesta\nSzent Istvan bazilika. Budimpesta\nSzechenyi most, Budimpešta\nTakođe videćete i spomenik Deak Ferenc. Ako nastavite da šetate dalje pored reke Beogradskom ulicom stižete do Vigado trga gde se nalaze poznate statue male princeze i devojčice sa psom.\nMala princeza, Budimpešta\nNakon toga nailazite na spomenik Šekspiru i Dunavski korzo. U blizini su i Vorosmarty trg. Veoma blizu je i Elizabetin trg gde ćete videti poznatu vožnju Budapest eye po ugledu na London eye. Tu je takođe i memorijal posvećen Majklu Džeksonu. Sa druge strane videćete Deak Ferenc trg gde se nalazi i Muzej podzemne železnice i Varoshaza park.\nAko nastavite dalje ulicom Karoly sa vaše desne strane biće i Jevrejska četvrt koja je prepuna ulične umetsnosti i barova. Tu se nalazi i glavna Sinagoga. Dalje idite kroz ulicu Muzeum krt i dolazite do Mađarskog nacionalnog muzeja. Prekoputa je i Petofi muzej literature ispred koga je i Karoly bašta odnosno park. Potom prođite trg Kalvin ter i dalje ako nastavite kroz Vamhaz krt. ulicu stižete do velike glavne pijace koja se nalazi preko puta Fovam trga.\nGlavna pijaca, Budimpešta\nAko nastavite dalje preko Szabadsag mosta, odnosno mosta Slobode izmijate pravo na splet pećina i crkvu u kamenu. Nalaze se tačno u podnožju Gellert brda zajedno sa statuom svetog Stefana. Ovde se takođe nalaze poznata termalna kupatila. Ukoliko se popnete na brdo doći ćete do Citadele i statue Slobode. Takođe usput videćete prelepe vidikovce na grad, Dunav i parlament. A pri silasku doći ćete i do spomenika svetom Gellertu.\nCrkva u kamenu, Gellert brdo\nSpomenik slobode, Citadella, Gellert brdo\nKada siđete do reke dolazite do Erzsebet (Elizabet) mosta, spomenika mađarskoj kraljici Elizabeti na Dobrente trgu. Ukoliko nastavite pored reke dolazite do Muzeja bajki, Varkert bazara, a gde se nalazi i uspinjača za Buda zamak u sklopu kojeg su Istorijski muzej i Nacionalna galerija. Do zamka takođe možete doći i pešaka. Šta je sve važno videti oko Buda zamka: Delli Rondella bastion, Buzugani toranj, Čuvareva palata, Hunyadi dvorac, Matijasova fontana, statua princa Eugena, kao i ostale znamenitosti, spomenike i muzeje u sklopu kompleksa. Odavde se takođe fenomenalni vidikovci na grad i parlament.\nErzsebet most, Budimpešta\nSpomenik kraljici Erzsebet\nStatua princa Eugena\nBuda zamak, Budimpešta\nProšetajte preslatkim mirnim ulicama s ove strane grada i usput vidite Hudinijevu kuću. I napokon stižete do čuvene Matyasove crkve i Ribarevog bastiona (Halaszbastya) na trgu Szentharomstag. Crkva je za vreme Turaka bila pretvorena u džamiju, što se vidi i dan danas u njenoj unutrašnjosti koja je oslikana slikama iz Kurana. Tu je i statua svetog Izstvana, Faustov vinski podrum, restoran u sklopu bastiona, Dominikanski dvorac, Vojni muzej i drugo.\nVojni muzej, Budimpešta\nCrkva svetog Matijasa, Budimpeša\nBudimpešta je grad sa najviše izvora termalne vode u svetu zbog čega ima i nadimak Grad kupatila. Nemojte propustiti da makar vidite, ako ne i da se umočite u najpoznatijim Szechenyi, Gellert ili Kiraly kupatilima. Sastav vode se razlikuje od mesta do mesta, pa predlažem da posetite koja god možete.\nIspod grada se nalazi Budvari lavirint koji čini splet od preko 200 tunela dugačak čak 6 milja, a proteže se baš ispod Buda zamka. On je kroz istoriju sužio u razne svrhe: bio je sklonište praistorijskim ljudima, tamnica u srednjem veku, bolnica za vreme Drugog svetskog rata i Komanda stanica tokom hladnog rata. Danas je lavirint delom pretvoren u muzej koji pokazuje bogatu istoriju Budimpešte.\nU podzemlju budimpešte se pored gore pomenutog lavirinta nalazi i čitav sistem geotermalnih pećina. Ukoliko vas ovo interesuje postoje ture za njihovu posetu u Pavlogi, Matiyas ili Szemlőhegy pećinama, a svi se nalaze na samo nekoliko minuta od centra.\nU Obudi možete videti ostatke Rimskog carstva – otvoreni Aquincum muzej i Herkulesova vila dočaraće vam davna vremena\nSvima je poznato da je Mađarska dom mnogim muzičkim festivalima, a Sziget je jedan od najpoznatijih u svetu. Održava se u Budimpešti svake godine u avgustu na ostrvu Margaret\nAko imate priliku idite na krstarenje Dunavom, koje je fantastično, a specijalno noću kad grad prelepo sija\nUkrajinski vajar Mikhaylo Kolodko postavio je svoje umetnine po čitavom gradu. Tu su neke velike i poznate kao, ali tu su i manje kao Rubikova kocka, Albert Ajnštajn, tenk i druge. Ja sam pronašla crvića tačno preko puta parlamenta, a šta ste i gde vi pronašli\nJedna od statua postavljenih po gradu\nBUDIMPEŠTA – PROVOD\nRuin Pubs je poznati naziv za pabove i barove koji su nastali od ostataka komunističkih kuća i štabova. Oni su renovirani i pretvoreni u vesela mesta gde se ljudi danas najrađe okupljaju. Uglavnom se nalaze u Jevrejskoj četvrti, to je distrikt 8. Možete ih naći u ulicama Kazinczy utca i Dohany utca, a Gozsdu Udvar je zapravo prolaz koji je prepun barova\nBarovi za posetiti su Szimpla Kert koji je izglasan za 3. najbolji bar u celom svetu. Potom Instant, Fogas Haz, Grandio, Doboz, Durer Kert, Ankert romkocsma, Csendes vintage, Szatyor i drugi\nJevrejska četvrt, Budimpešta\nŠto se tiče nacionalne kuhinje obavezno probajte\nGulyás – odnosno gulaš koje je zapravo mađarsko nacionalno jelo, meso paprika i drugo povrće\nPileći paprikaš – kao što naziv kaže čorba sa piletinom i paprikama, ali i knedlama od jaja\nPalinka – mađarsko nacionalno alkoholno piće, kao rakija, najpoznatija je od kruške i šljive, ali ima i drugih ukusa\nLecsó – čorba od paradajza sa povrćem\nLángos – prženo testo kao tortilja preko koga možete izabrati šta ćete staviti npr pavlaka, sir, itd. Slično kao pizza\nHalászlé – riblja čorba\nFröccs – koktel, odnosno vino sa sodom, nešto kao naš Špricer\nSomlói galuska – dezert, nešto kao torta od patišpanja, sa kremom i orasima\nSólet – čorba sa pasuljem, lukom, paprikom\nBUDIMPEŠTA – ZANIMLJIVOSTI\nBudimpešta poseduje drugi najstariji metro u Evropi i svetu, odmah posle metroa u Londonu. Nazvan je Milenijumski metro jer je nastao 1896. godine kada su slavili svoju 1000. godišnjicu od postojanja. Linija M1 je i dalje u funkciji, a povezuje Hosok sa Vörösmarty trgom\nMetro na M1 liniji, Budimpešta\nBazilika i Parlament su identične visine i iznose tačno 96 metara što ih čini najvišim zgradama u Budimpešti. Ovaj broj je simboličan jer predstavlja poslednje dve cifre u godini kada je osnovana Mađarska 896.godine. Stoga nijedna zgrada ne sme biti viša\nBazilika je najfotografisanije mesto u gradu. Nalazi se na 5 puta više slika nego Parlament\nParlament Mađarske je treći najveći parlament u svetu. Građen je po ugledu na engleski parlament, a potrebno je 150 vojnika da radi na njemu dan i noć kako bi ga očuvao u dobroj formi. Parlament ima 691 sobu, i 365 kula simbolično po jednu za svaki dan u godini.\nOvde se nalazi i najveća sinagoga u Evropi i druga najveća u svetu (posle sinagoge u Njujorku). Zove se Velika sinagoga, a prima čak 3000 ljudi\nGradski park je prvi park na svetu koji je otvoren za javnost. Kao i mnoge znamenitosti grada nastao je Milenijumskom izgradnjom\nIspod Trga Heroja se nalazi bunar sa lekovitom vodom temperature 74 stepena, dubok 800 metara, otkriven 1877. godine. Nakon toga iznad njega je igrađena prelepa fontana koja je nažalost uništena u toku izgradnje trga\nTrg Heroja, Budimpešta\nNeka od poznatih kupatila nastala su za vreme vladavine Otomanskog carstva (Rudas i Kiraly)\nNa pojedinim fasadama videćete rupe od metaka, koje su ostaci od nacionalne antikomunističke revolucije iz 1956.\nSvetski poznate ličnosti iz Budimpešte: Rubik, izumitelj Rubikove kocke; Kálmán Kandó, otac moderne železnice, János Irinyi izumitelj šibica, kompozitori Béla Bartók and Zoltán Kodály, i nobelovac, pisac Imre Kertész.\nPostoji lažna legenda o Szechenyi mostu da se njegov arhitekta ubio skočivši sa istog. Priča kaže da je on napravio savršen most, i da je izjavio da ukoliko neko nađe neku nesavršenost on će se ubiti. Obzirom da su ljudi primetili da lavovi nemaju jezike, arhitekta se ubio shvativši da zaboravio da napravi jezike lavovima. Legenda je naravno netačna obzirom da lavovi imaju jezike, samo se ne vide iz ugla prolaznika.\nPrava legenda o Szechenyi mostu je da je u srednjem veku na ovom mestu stajao običan ponton koji je spajao Budim i Peštu, i to samo od proleća do jezeni. Jedini način da se pređe u toku zime je bio kada reka zaledi. Kada je István Széchenyi na zimu 1820. godine čuo da mu se otac razboleo, nažalost bio je na suprotnoj strani od njega, a reka nije zaledila te nije mogao da ga poseti. Tek nedelju dana nakon očeve sahrane, uspeo je da ode na njegov grob. Tada se zakleo da niko više nikada neće iskusiti takvu bol što ga je navelo da planira izgradnju mosta.\nPostoji verovanje da se u Budimpešti ne možete razboleti jer njihovo nacionalno alkoholno piće Palinka i termalna kupatila imaju lekovite moći\nKo želi da postane pisac, taj bi trebalo da poseti spomenik Anonimusu koji se nalazi u gradskom parku. On je bio pisac iz 13. veka za koga se veruje da je napisao ranu istoriju Mađara. Legenda kaže da ko dodirne njegovo pero biće blagoslovljen sa izuzetnim spisateljskim sposobnostima.\nStatua Anonimusa, Gradski park, Budimpešta\nKada smo kod spomenika, stanovnici Budimpešte veruju da ako pomazite stomak statue policajca koja se nalazi u blizini Bazilike Szent Istvan, nikada se nećete ugojiti (Zrinyi ulica)\nZrinyi ulica, statua policajca\nLično obožavam Budimpeštu i uvek bih se ponovo vratila u taj grad. Vratila bih se zbog istorije, arhitekture, kulture, provoda, šetnji, uživanja, i svega ostalog. Posetila sam grad zimi pa mi je sledeća želja i plan da ga posetim i na proleće ili leto kada ima duplo više opcija za razgledanje, uživanje, provod i fotkanje. Prethodni put sam bila puna 4 dana, i rado bih opet to ponovila. Naravno možete otići i samo na vikend, a savršeno bi bilo definitvno 4 dana. To je dovoljno vremena da posetite sve znamenitosti, a ujedno i uživate u svakom fenomenalnom mestu koje Budimpešta nudi. Nedaleko od Budimpešte je i jezero Balaton pa možete napraviti i izlet do tamo. Takođe nedaleko je i mesto Szentandre poznatije kao Sent Andrea, poznato po galerijama, muzejima i umetnicima, ali i po činjenici da je nekada bila srpski centar u Mađarskoj.\nVidikovci sa Gellert brda\nTags: BudimpestaBudimpešta MađarskaCime do BudimpesteCime ici do Budimpestedan u budimpestiDzoligrafijaDzoligrafijaPutomanijagde jesti u budimpestiGde odsesti u BudimpestiGlavni grad MađarskeKako stici u Budimpestukoliko dana provesti u budimpestiMađarskamesta koja treba posetiti u budimpestiprestonica MađarskeSta posetiti u Budimpestista probati u budimpestiSta raditi u BudimpestiSta videti u Budimpestivikend u budimpsetivodic kroz budimpestuZnamenitosti Budimpeste\nPrevious ArticleLJUBLJANA – ZELENA PRESTONICA EVROPE\nNext ArticleU BEOGRADU: 19 STVARI KOJE MORATE URADITI KADA POSETITE PRESTONICU\n8 јула, 2021 at 10:58 am\n[…] je ići autoputem Beograd – Budimpešta jer se najbrže stiže. Od Beograda se stiže čak za 2 sata (190km), od Novog Sada za sat vremena […]


Lisa Simone na Nišvilu | Rockomotiva\nPočetna Fresh Festivali i koncerti Lisa Simone na Nišvilu\nKraću pauzu na Brodveju napravila je kada se priključila acid jazz grupi “Liquid Soul” sa kojim je ušča na turneje i snimila dva albuma od kojih je Here’s the Dear nominovan za Grammy nagradu 2000. godine. Povratak na Brodvej je bio još uspešniji: tumačila je glavne uloge u Diznijevim produkcijama “Aida” (Aida) i “Lion King” (Nala). Za ulogu Aide dobila je “Nacionalnu Brodvej nagradu za najbolju glumicu u mjuziklu”. Sa tom predstavcom je išča i na američku turneju, a potom nastavila da igra u njujorškom Palace Theatre” za šta je dobila odlične kritike u specijalizovanim časopisima (Variety, Billboard…).\nOznake: 2018Lisa Simonenišvil\nMalc Bridger objavio singl „Reka Bre (River)“