AUTONOMIJA SANDŽAKA, POVEZIVANJE BOSNJAKA SVIJETA I EVROPSKA UNIJA TEMELJI SU NASEG PROGRAMA - SPP - Stranka pravde i pomirenja\nPredsjednik IO BDZ uputio pismo premijeru Dačiću i vicepremijeru Vučiću\nAUTONOMIJA SANDŽAKA, POVEZIVANJE BOSNJAKA SVIJETA I EVROPSKA UNIJA TEMELJI SU NASEG PROGRAMA\nIntervju sa novizabranim predsjednikom Bošnjačke demokratske zajednice mr. Jahja Fehratović za PabBošnjak\nRazgovarao: Salahudin Fetić\nU nedjelju je u Novom Pazaru održana Vanredna skupština Bošnjačke demokratske zajednice na kojoj je smijenjen dosadašnji predsjednik Emir Elfić i Vi izabrani za novog predsjednika stranke. Šta je dovelo do ove smjene?\nDa, upravo je održana Vanredna skupština Bošnjačke demokratske zajednice na kojoj je izglasana odluka kojom je opozvan dosadašnji predsjednik Stranke gospodin Emir Elfić. Na istoj Skupštini usvojene su odluke Predsjedništva i Glavnog odbora stranke o smjeni dosadašnjeg potpredsjednika stranke gospodina Šerifa Marukića i vijećnice u Skupštini grada Novoga Pazara i članice Gradskog odbora BDZ-a Novi Pazar gospođe Azre Zatrić. Obrazloženje Izvršnog odbora stranke o razlozima smjene gospodina Elfića je bilo iscrpno i ubjedljivo, tako da je proceduralno, krajnje demokratski, tajnim glasanjem delegata, izvršen njegov opoziv. Imao sam čast da odlukom Predsjedništva i Glavnog odbora budem jedini kandidat za novog predsjednika Stranke, i taj je prijedlog jednoglasno usvojen od strane delegata na Skupštini.\nGLAVNI ODBOR JE USVOJIO SEDAMNAEST RAZLOGA ZA OPOZIV GOSPODINA ELFIĆA\nDa, ali šta je dovelo do toga da je na Skupštini izglasano nepovjerenje gospodinu Elfiću?\nU obrazloženju Izvršnog odbora i informacijama koje su prije održavanja Skupštine išle prema medijima jasno se kaže da je gospodin Elfić prekršio Statut stranke i ozbiljno ugrozio osnovne principe, načela, ideale, metodologiju i ciljeve radi kojih je Bošnjačka demokratska zajednica osnovana. Glavni odbor je usvojio sljedeće razloge za opoziv gospodina Elfića: za dvije i po godine postojanja partije nije održana ni jedna Skupština, iako po Statutu ista mora biti održana bar jednom godišnje; od osnivanja stranke održana su samo dva zasjedanja Glavnog odbora; sjednice Predsjedništva nikada nisu održane u punom sastavu; ne postoje zapisnici niti protokolisane odluke sa sjednica stranke; nikada nije usvojen finansijski plan (budžet) rada stranke; predsjednik nikada nije podnio finansijski izvještaj Skupštini, što je bila izričita statutarna obaveza; proteklih mjeseci predsjednik je opstruirao okončanje organizacione strukture mjesnih odbora; distancirao se od svih slojeva zajednice koji su u predizbornom periodu dali podršku partiji; svojevoljno i mimo statutarne procedure vršio je izmjene odredaba Statuta stranke; permanentno je koketirao sa otvorenim protivnicima stranke i nacionalnog kursa BDZ; vodio je pregovore o mogućim koalicijama sa predsjednicima SDA i SDP bez saglasnosti organa stranke; odstupio je od osnovne programske orijentacije i pokušavao BDZ pretvoriti u interesnu zajednicu poput postojećih stranaka; nikada nije uspostavio konkretnu komunikaciju sa članovima sa članovima užeg rukovodstva; ugušio je aktivnost Mladih BDZ-a. Povrh svega toga organizirao je upad u prostorije stranke, odnošenje dijela dokumentacije i brisanje arhiviranih podataka sa stranačkog računara, te slao saopćenja za javnost u kojima napada na Islamsku zajednicu i IUNP. Vrhunac svih nečasnih radnji bio je zloupotreba i pokušaj falsifikovanja subjektiviteta stranke uz iznošenje lažnih informacija o navodnom održavanju Skupštine i Glavnog odbora stranke, te promovisanju nepoznatih lica u Predsjedništvu stranke. U skladu sa tim, pokrenuta je procedura njegovog opoziva i sam čin opoziva dogodio se na Vanrednoj skupštini BDZ-a 31. 3. 2013. godine, a toj Skupštini su prethodile sjednice Predsjedništva i Glavnog odbora na kojima je od gospodina Elfića zahtijevano da podnese ostavku, i na kojima je uredno pozivan da iznese svoje stavove, kao što je bio pozvan i na ovoj Skupštini, ali se ni na jednom stranačkom organu nije pojavio.\nODLUČNOM AKCIJOM ZAUSTAVLJEN POKUŠAJ PRAVLJENJA DUALIZMA\nElfić je izjavio da je nekoliko dana prije Vaše Skupštine održana njegova Skupština na kojoj je smijenjena većina članova dosadašnjeg predsjedništva, izabran novi Glavni odbor i potvrđen njegov reizbor na mjestu predsjednika BDZ-a?\nRiječ je o njaobičnijem činu falsifikata. Time se pokušava nastaviti strategija minimiziranja autohtonih institucija bošnjačkog naroda taktikom dualizama koja se sprovodi nad ključnim institucijama našeg naroda u Sandžaku i Republici Srbiji. Kada je osnovan Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru tadašnji državni aparat je oformio Državni univerzitet u Novom Pazaru. Nakon ujedinjena Islamske zajednice u Srbiji pokušali su instalirati paravjersku tvorevinu. Poslije apsolutne pobjede liste Bošnjačke kulturne zajednice na izborima za Bošnjačko nacionalno vijeće i formiranja legalnih i legitimnih organa Bošnjačkog nacionalnog vijeća podržali su neki tehnički saziv kome je, prema svim zakonskim osnovama, istekao mandat prije više godina. Valjda je sada bio red da se naprave dvije Bošnjačke demokratske zajednice, samo što im to odlučnom akcijom organa stranke nije uspjelo i što se sve svelo na to da najtendenciozniji srbijanski mediji takve pokušaje nazivaju „otcijepljeno krilo”, a legalne i legitimne organe „izvorno krilo”. Dakle, riječ je o zloupotrebi pozicije i falsificiranju dokumenata u nečasne svrhe.\nOD TRIDESET PET SAMO DVA ODBORNIKA UZ ELFIĆA\nAli, uz Elfića je, kako on kaže, ostao dobar dio rukovodioca partije?\nTo nije tačno. Od trideset pet odbornika Bošnjačke demokratske zajednice u svim sandžačkim gradovima uz bivšeg predsjednika ostala su samo dva, ne računajući jednu odbornicu iz Novog Pazara koja je ranije isključena iz stranke jer je, suprotno odluci partije, dala legitimitet gradskim vlastima. Ni jedan član Glavnog odbora BDZ-a nije ostao uz bivšeg predsjednika. Osim njegovog ličnog prijatelja i gospođe koje sam već spomenuo, niko od funkcionera, članova, aktivista i simpatizera Bošnjačke demokratske zajednice nije stao uz njega. Gospodin Elfić može nastaviti politički život i angažman ako želi, ali ne kroz Bošnjačku demokratsku zajednicu koja je odlukom delegata na Vanrednoj skupštini iznijela svoj stav o tome. Njemu i njegovom prijatelju niko neće smetati da osnuju novu partiju, ali ne na uštrb Bošnjačke demokratske zajednice niti bilo kojeg njezinog dijela.\nOSJETIO SE ZADAH AGRESIJE IZ 2007.\n2007. godine je izvršen udar na IZ, što je uzdramlo Bošnjake u Sandžaku, sada se dešava pokušaj političke destabilizacije u okviru sistema koga vodi Muftija Zukorlića šta je bio jači udarac?\nPrema riječima nosioca odbrane Islamske zajednice i duhovno-nacionalnog pokreta Bošnjaka, u ovom nasrtaju se osjetio zadah udara iz 2007. godine. Međutim, postoji jedna razlika. Bošnjačka demokratska zajednica nastala je kao političko krilo duhovno-nacionalnog pokreta Bošnjaka i ona je nastala nakon udara 2007. godine i odlaska iz naših redova onih koje su nam tajne službe instalirale u decenijama komunizma. Sada smo bili u prilici da biramo ljude koje ćemo postaviti na odgovorne pozicije, zato je ovaj udarac emotivno snažniji. Ali, ono što vas ne ubije ono vas ojača. Zato smo siguran da je BDZkao politički eksponent i bošnjački duhovno-nacionalni pokret iz ovoga izašao još jači i čvršći. Jedna od intencija ovog pokušaja poltičke destabilizacije bila je slabljenje utjecaja Muftije Zukorlića, mi smo se na Vanrednoj skupštini snažno usprotivili tome i dali prisegu našem duhovnom učitelju i prvaku Muftiji Muameru ef. Zukorliću da nikada nećemo odustati od ideala, načela i programa na kojima je zasnovan duhovno-nacionalni pokret Bošnjaka i Bošnjačka demokratska zajednica kao njegov politički eksponent! I kazali smo da svaki pokušaj napada na njega, razumijevamo kao napad na nas, i sukladno tome ćemo se ponašati. Svaki pozitivan iskorak naših bližnjih i daljnih, iskrenih i potencijalnih prijatelja i neprijatelja prema njegovim idejama, ličnosti i djelu, dočekat ćemo kao satisfakciju za naše predano djelovanje. Dušebrižnici ovo mogu razumjeti na stotine načina, ali mi znamo da je u tome naša veličina i snaga.\nNAŠ LIDER MUFTIJA MUAMER-EF. ZUKORLIĆ JE OPĆENACIONALNI RESURS\nZar nije u politici malo opasno vezati se za jednog vjerskog lidera?\nMuftija Muamer-ef. Zukorlić nije samo vjerski lider, on je više općenacionalni resurs Bošnjaka protiv koga se u ovom trenutku vodi orkestrirana medijska hajka od strane dijela srbijanskih i nažalost onih bosanskih medija koji su pod utjecajem Beograda naručena od strane više faktora kojima smeta njegovo dostojanstveno predstavljanje Bošnjaka i islama i utjecaj koji iz dana u dan uvećava na cjelokupnom životnom prostoru Bošnjaka u matici i dijaspori. Da bih Vam to ilustrirao, poslužit ću se jednim primjerom. Bila je riječ o svijesti zajednice i usporedba iste sa pčelinjim društvom. Kada pčelinje društvo napadnu neprijatelji njihova glavna meta jeste matica, jer ako odstrane maticu onda rojevi pčelinje vojske postaju muhe bez glave. Dakle, udar je na glavu, a glava bošnjačkog naroda u Sandžaku, koja se u posljednje vrijeme sve više poštiva i u Sarajevu, jeste Muftija Zukorlić kao nosilac svih projekata institucionalnog podizanja Bošnjaka.\nPARTIJA JEDNAKOPRAVNIH I JEDNAKOODGOVORNIH POJEDINACA\nU kom pravcu će se sada kretati politika Bošnjačke demokratske zajednice?\nJa sam u ekspozeu nakon izbora za predsjednika BDZa, kazao da je Bošnjačka demokratska zajednica partija jednakih, jednakopravnih, jednako obaveznih i jednako odgovornih pojedinaca. Ne želim niti imam pravo ni po čemu izlaziti iz tih okvira. Svoju poziciju u BDZu vidim isključivo kao poziciju koordinatora ciklično konstruiranog tima od predsjedništva, preko glavnog i izvršnog odbora, gradskih, općinskih i mjesnih odbora, do pojedinačnih članova, aktivista i simpatizera. Naši ciljevi, ideologija i metodologija ostaju istovjetni onome na čemu je nastala Bošnjačka demokratska zajednica, i ustrajavat ćemo na njima sve dok ih ne ostvarimo, ma koliko to trajalo i energije zahtijevalo.\nU narednom periodu ćemo se posvetiti jačanju stranačkih organa i uspostavi novih gradskih, općinskih i mjesnih odbora u svim dijelovima države gdje postoji plodno tlo i potreba za politiku Bošnjačke demokratske zajednice. U gradskim i općinskim skupštinama gdje imamo predstavnike borit ćemo se da opravdamo povjerenje glasača i budemo njihova riječ, dostojanstvo i ponos. Također, sve aktivnosti od same Vanredne skupštine usmjeravamo u pravcu opsežnih priprema za izbore koji mogu biti ove, sljedeće ili za tri godine i preuzimanja mehanizama vlasti kako bismo ostvarili zacrtane ciljeve i ideale.\nPONOSAN SAM NA SVOJ TIM\nOtkuda toliki optimizam i samouvjerenost?\nLjudski kvalitet je najveće blago Bošnjačke demokratske zajednice. Ja sam ponosan na tim ljudi koji stoji uz mene i uvjeren da zajedničkim snagama, podjelom obaveza i odgovornosti, sistematizacijom resornih zaduženja, reorganizacijom onih segmentima partijskih organa koji nisu u dovoljnoj mjeri profunkcionirali, te izradom programa i projekata koji će poboljšati život Bošnjaka i drugih građana Republike Srbije možemo postići maksimalan učinak na bilo kojim izborima i opravdati povjerenje naših članova, aktivista, simpatizera i glasača.\nAUTONOMIJA SANDŽAKA, POVEZIVANJE BOŠNJAKA SVIJETA I EVROPSKA UNIJATEMELJI SU NAŠEG PROGRAMA\nAko je, kako kažete BDZ političko krilo duhovnonacionalnog pokreta Bošnjaka, zašto ne govorite o nacionalnim projektima?\nO nacionalnim projektima nisam govorio u dosadašnjem dijelu intervjua, jer sam smatrao da Vaša pitanja idu samo u smjeru razumijevanja trenutne situacije i promjena unutar naše stranke. Mi smo programom stranke jasno definirali smjer i prioritete djelovanja na putu rješavanja problema Bošnjaka. Cjelokupno djelovanje Bošnjačke demokratske zajednice ide u smjeru ostvarenje prekogranične regije Sandžak prema međunarodnim deklaracijama, konvencijama i drugim aktima i evropskim principima, po modelu Južnog Tirola ili nekog drugog specifikuma; institucionalnog povezivanja svih Bošnjaka svijeta uz poštivanje krilatice da je „Svaki Bošnjak odgovoran za drugog Bošnjaka” i izgradnje mehanizama odbrane našeg naroda od asimilacije i genocida; te ulaska Republike Srbije, naše matične države Bosne i Hercegovine i drugih država regiona u Evropsku uniju. Ovo su tri dugoročna cilja na čijem ćemo ostvarenju predano raditi sve dok ne dođemo do njih.\nAUTONOMIJA SANDŽAKA ĆE KORISTITI DRŽAVAMA SRBIJI I CRNOJ GORI\nKoliko je realno očekivanje da će države Srbija i Crna Gora dozvoliti uspostavu Autonomije Sandžaka?\nVi znate da je vladajuća garnitura u Crnoj Gori sa vodećom bošnjačkom partijom u toj državi već potpisala sporazum koji tretira prekograničnu regiju Sandžak. Time je već pola posla urađeno. Na nama je još samo da političkim mehanizmima ubijedimo srbijanske vlasti da primijene neke od evropskih principa i modela koji postoje u praksi. Pregoranična autonomna regija Sandžak neće ugrožavati teritorijalne granice ni jedne države već će omogućiti lakši život građanima Sandžaka i njegovati i izgrađivati ekonomske, kulturne i svake druge posebnosti ovog historijski kompaktnog i jedinstvenog dijela Balkana. A to će i objema državama donijeti dobro, običnim građanima Sandžaka kao i političarima olakšati svakodnevni život. Ako ništa drugo neće se više voditi sudski sporovi kao što je sada već paradigmatični spor oko „Husove krave” koji se vodi pred Osnovnim sudom u Rožajama, a tretira problem jednog građanina ovog pograničnog mjesta čija je krava radi oplodnje morala preći u Dragu, što je teritorija srbijanskog dijela Sandžaka, i nakon povratka istu mu je granična policija oduzela. Advokat oštećenog je skoro izjavio da će za svjedoke pozvati predsjednika i potpredsjednika Vlade Crne Gore koji su istodobno potpisnici ovog Sporazuma i koji su svojim potpisima garantirali slobodan protok ljudi i roba na teritoriji prekogranične regije Sandžak.\nPROGRAMI ZA EKONOMSKO UZDIZANJE SANDŽAKA\nEkonomija Sandžaka je devastirana, šta ćete poduzeti da u tom pravcu pomognete građanima ove regije, ili se Vaš program zasniva samo na ideoloških ciljevima.\nIdeološki ciljevi jesu temelj našeg postojanja i djelovanja, ali do njih ne možemo doći u koliko ne posvetimo potpunu pažnju preprekama njihovog ostvarivanja. Te prepreke nisu samo ekonomske prirode, već zahvataju cjelokupnu reorganizaciju društva u svim segmentima važnim za njegov opstanak i razvoj. Što se konkretno ekonomskih problema tiče ja sam se obavezao da ću okupiti najeminentnije stručnjake iz ove oblasti koje posjedujemo u našoj zajednici i uz njihovu pomoć napraviti programe ekonomskog uzdizanja ne samo Sandžaka već i cijelog regiona. Po ovom modelu rješavat ćemo i sve ostale goruće probleme sandžačkog i srbijanskog društva i nesebično ponuditi pomoć ostalima u regionu, a prije svega našoj matičnoj državi Bosni i Hercegovini.


OGLASIO se i PARTIZAN i uzvratio na Zvezdine optužbe (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.05.2017. • 00:16 Srbija Danas\nOdgovor na saopštenje iz Ljutice Bogdana.\nNekoliko sati posle saopštenja Crvene zvezde (više pročitajte OVDE), oglasio se i Partizan. Na sajtu crno-belih, u kasnim večernjim satima, malo pre ponoći, objavljeno je saopštenje koje prenosimo u celosti. Pominjana su određena imena, Večiti derbi, navijači... Uostalom, pročitajte sami odgovor iz Humske.\n- S obzirom na izuzetno nizak nivo poslednjeg saopštenja rukovodstva Crvene zvezde, koje vrvi od kleveta, insinuacija i uvreda, najradije se ne bismo oglašavali, ali zbog javnosti i istine radi moramo. Sve što je FK Partizan uradio u ovom prvenstvu, uradio je igrama na fudbalskom terenu. Sve su to učinili naši igrači i stručni štab na čelu sa gospodinom Markom Nikolićem. Za Partizan igraju samo igrači koji su registrovani i koji su u sastavu fudbalskog tima, niko drugi. Nazvati to lopovlukom, kao što stoji u više saopštenja Crvene zvezde je nedostojno i predstavlja "presnu laž".\nPartizan prijateljske utakmice igra isključivo u pripremnom periodu, kao i u pauzi prvenstva, a sve druge utakmice odigrane u okviru Super lige Srbije su takmičarske. O vrednosti fudbalskog kluba Partizan i igračkoj dominaciji najbolje govore rezultati tri derbi utakmice sa Crvenom zvezdom u kojima je naš fudbalski rival uzeo od mogućih devet samo jedan bod i to golom posle gol-auta. Čak ni posle tog gola iz gol-auta na utakmici koju je sudio Majo Vujović, kojeg bije glas da je Zvezdin navijač, mi iz Partizana to nismo nazvali lopovlukom, već "teškom materijalnom greškom" tog istog sudije i njegovog pomoćnog sudije, već znamenitog Srđana Obradovića.\nKao što nikakvog lopovluka od strane Partizana nije bilo, tako nije moglo biti ni bilo kakve "saglasnosti" za taj "lopovluk" od strane FSS, niti može biti reči o bilo kakvim "dvostrukim aršinima" fudbalskog saveza niti njegovih rukovodilaca. Takođe je opšte poznato da se na gotovo svim funkcijama u fudbalskoj organizaciji, po njihovom vlastitom priznanju nalaze zvezdaši, čime se gospodin Dušan Mrakić javno hvali.\nPartizanu ne treba bilo čija i bilo kakva vansportska i vanfudbalska pomoć, ni sad, ni u budućnosti. FK Partizan su organi FSS potrebni da omoguće i zaštite regularnost takmičenja u koju smo i do sada, ne baš bez izvesnih sumnji, verovali. Nije nam nejasno da su poslednja saopštenja iz FK Crvena zvezda upravo vršenje žestokog pritiska na ukupnu fudbalsku organizaciju, pa i na predsednika FSS u cilju da se regularnost u završnici prvenstva grubo krši u korist Crvene zvezde. To se posebno čini pred utakmicu 36. kola SLS Radnički Niš - Partizan.\nAko je već nekom smetalo mirno praćenje utakmice Partizanovih navijača u 35. kolu SLS protiv ekipe Voždovca van stadiona Partizana, pitamo se kako to da mu se dopada protesna šetnja (više pročitajte OVDE) Zvezdinih navijača ulicama Beograda? Karakteristično je da nijedno saopštenje FK Crvena zvezda uopšte ne pominje kvalitet fudbalske igre, fudbalski teren, a ni rezultate u derbijima koji su za njih katastrofalni.\nSva saopštenja odreda su usmerena na ono što se dešava van sporta i na to i samo na to su naši konkurenti koncentrisani. I to jasno govori o čemu se radi. Ima u tim izjavama i zvaničnim saopštenjima svega i svačega, ali ni reči o fudbalu. Sva ta saopštenja su samo pokušaj da se svi svrstamo u koš u kojem smo svi isti, u kojem svi nešto mešetarimo, krademo, varamo - nismo isti!\nPartizanovi fudbaleri sve što su postigli uradili su svojom igrom, a niko iz Partizana, niti je bilo šta nameštao, niti ima veze sa bilo kakvim nameštanjima, kladionicama, "prelazima". Mi nikada nismo pokušali da se takmičimo sa ljudima koji su, kao što je opšte poznato, ogrezli u raznim vansportskim radnjama. Znali smo i znamo da na tom polju nemamo šta da tražimo i da moramo da se koncentrišemo na ono što jedino i najbolje znamo - sport. I to je i samo to u našoj fudbalskoj igri urodilo plodom, te smo uvereni da će tako i ostati - navodi se u saopštenju crno-belih.\nDA LI SE SPREMA NOVI SUKOB? Direktor Zvezde OPLEO po Partizanu (FOTO)\nNerma sumnje, da do kraja sezone u srpskom fudbalu neće biti mira.\nFK Partizan FK Crvena zvezda FSS\ntole karadzic = x titula za partizan,utakmice do 100 i nekog minuta .......... ...\nKoji Tole, Majo Vujović vam spasao bod priznavši gol iz auta u derbiju ;)\nUvek si Najbolji, Partizane Moj.


Ivana i Emir najbolji na Balkanu! - Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Ostali sportovi, Top News»Ivana i Emir najbolji na Balkanu!\nIvana i Emir najbolji na Balkanu!\n| 2013-10-29T18:48:26+00:00\t29. okt 2013. 18:48|0 komentara\nSrpski atletičari Ivana Španović i Emir Bekrić izabrani su danas u Jerevanu za najbolje atletičare u 2013. godini u izboru Balkanske atletske federacije (ABAF), saopštio je Atletski savez Srbije.\nŠpanovićeva je ove sezone osvojila bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu u Moskvi, kada je postavila i nacionalni rekord od šest metara i 82 centimetara.\n„Više sam nego ponosna što sam prepoznata kao najbolja atletičarka Balkana s obzirom koliko svetskih zvezda dolazi upravo sa Balkana. Ovaj trofej mnogo znači za moj tim, federaciju i moje fanove. Velika mi je inspiracija za 2014. godinu“, rekla je 23-godišnja Španovićeva.\nU muškoj konkurenciji za najboljeg atletičara Balkana proglašen je bronzani sa Svetskog prvenstva u Moskvi na 400 metara s preponama, Emir Bekrić.\n„Zadovoljstvo mi je što sam među toliko kvalitetnih atletičara baš ja izabran za najboljeg na Balkanu, i svakako mi ovo daje dodatnu motivaciju za rad i još bolje rezultate. Moj veliki uzor je Asmir Kolašinac koji je prošle godine bio proglašen za najboljeg atletičara Balkana i predstavlja mi veliku čast što sam to ove godina ja. činjenica da je dvojica sprskih atletičara dve godine uzastopno dobila ovu nagradu govori da se naša atletika vratila na velika vrata“, rekao je Bekrić.\nTAGOVI: atletika, Ivana Španović, Emir Bekrić


Baš zapeo da pošalje paket: Hrvat probio policijsku blokadu! | EX YU\nBaš zapeo da pošalje paket: Hrvat probio policijsku blokadu! | Mondo Portal\n26. januar, 18:17\nBaš zapeo da pošalje paket: Hrvat probio policijsku blokadu! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.03.2020. / 19:12\nBaš zapeo da pošalje paket: Hrvat probio policijsku blokadu!\nIzvor mondo.rs Izvor jutarnji.hr 30.03.2020. / 19:12\nO kršenjima samoizolacije u vreme otkako koronavirus hara regionom i svetom smo se naslušali i nagledali.\nNajnoviji nesvakidašnji slučaj se dogodio u komšiluku. Na području opštine Murter-Kornati, mladić (22) je probio policijsku blokadu, piše Šibenski.hr.\nKako je za "Jutarnji list" rekao Ivan Klarin, načelnik opštine Tisno je izjavio da je jedan meštanin Murtera rođen 1998. godine uspeo da probije policijsku blokadu kod autokampa Lovišća. A razlog - želeo je da pošalje paket iz lokalne pošte.\nMinistar Ljajić razjasnio: NE KOŠTAJU SVE MASKE NAJVIŠE 120 dinara\nKako je objasnio Klarin mladić je pobegao kroz šumu.\n"Na tom delu ima jedan stari put do kojeg je došao automobilom i posle je peške kroz šumu do Tisnog. Međutim, sada na tom području postavljamo dodatne blokade kako se takvi slučajevi ne bi ponavljali".\nZbog neodgovornog ponašanja ovog mladića u ponedeljak je zatvorena jedina pošta na celom Murteru.\n"Poštu smo odmah zatvorili i obavili dezinfekciju tokom onog dela dana u kojem pošta ionako ne radi. Nadam se kako će pošta otvoriti svoja vrata u utorak ujutro", rekli su za Jutarnji list.\nMuškarac koji je prekršio meru izolacije predat je policiji.\nMarica Kosor, portparol Policijske uprave šibensko-kninske kaže da je rećč o 22-godišnjaku kojem nisu bile izrečene mere samoizolacije. Kosor kaže kako je mladić vraćen u Murter, a pošiljka mu je stopirana.\nKORONA NIJE SVIMA ISTA MAĆEHA: Zemlje u razvoju trpeće više\nKisić: "Svi mi smo kao male tempirane bombe"\nDRAMATIČNO saopštenje iz Njujorka: NEDELJA JE DAN D!\nREPUBLIKA SRPSKA: Starijim od 65 godina dozvoljen izlazak utorkom i petkom\nkoronavirus hrvatska incident


Konkurs za zapošljavanje pripravnika otvoren do 21. novembra\nNalazite se: Home » VIJESTI » Društvo » Konkurs za zapošljavanje pripravnika otvoren do 21. novembra 23. septembar 2011. 09:30 Komentari su isključeni\tBANJA LUKA – Javni poziv za zapošljavanje 1.000 pripravnika pod nazivom „Znanjem do posla“ biće otvoren do 21. novembra, rekli su u Zavodu za zapošljavanje RS.\nOvim projektom obuhvaćeno je 850 pripravnika sa visokom i 150 pripravnika sa višom stručnom spremom. Ukupna vrijednost projekta je 11,2 miliona maraka, od čega će Zavod za zapošljavanje izdvojiti 6,6 miliona KM, a poslodavci 4,5 miliona maraka.\n- Neto plata pripravnika sa visokom stručnom spremom je 600 KM, a sa višom stručnom spremom 500 KM. Plata se uvećava za iznos poreza i doprinosa iz ličnih primanja – navedeno je u javnom pozivu, koji je objavljen u srijedu.\nNa javni poziv mogu se prijaviti preduzeća, zadruge, državni organi, opštine, javne službe, te obrazovne i naučne institucije.\n- Poslodavci mogu konkurisati za sredstva iz projekta pod uslovom da su registrovani u skladu sa zakonom, te da redovno izmiruju svoje obaveze. Poslodavci su obavezni i da dostave program u kojem će obrazložiti potrebe i razloge prijema pripravnika – navodi se u javnom pozivu.\nPrednost Prednost u korišćenju sredstava za zapošljavanje pripravnika imaju poslodavci iz oblasti poljoprivrede, prerađivačke industrije i uslužnih djelatnosti, te poslodavci koji zapošljavaju lica sa invaliditetom.


Utvrđivanje autentičnosti hadisa: redefiniranje kriterija - Centar za napredne studije\nCentar za napredne studije sa zadovoljstvom predstavlja publikaciju Utvrđivanje autentičnosti hadisa: redefiniranje kriterija autora Israra Ahmada Khana. Ona predstavlja bosanski prijevod djela Authentication of Hadith: Redefining the Criteria koji je pripremio Fadilj Maljoki.\nU današnjem kompleksnom i nasilnom svijetu posljedice oslanjanja na lažne i krivotvorene hadise kako bi se opravdalo ekstremno ponašanje, zlostavljanje, a posebno zlostavljanje žena, i izdavanje fetvi koje pozivaju na djela nasilja jesu vrlo opasne. Israr Khan obrađuje osjetljivu temu i fokusira se na kriterije koje su usvojili sastavljači temeljnih hadiskih zbirki kako bi dokazao da je usredređenost na spojenost i vjerodostojnost niza prenosilaca, a ne na sadržaj hadisa, dovela do toga da ove zbirke uključuju određene hadise koji se izravno suprotstavljaju drugim hadisima, predstavljaju Poslanika, s.a.v.s., u neobičnom svjetlu i ne odražavaju i/ili se suprotstavljaju učenjima Kur’ana.\nAutor podrobno prati historijski razvoj usmene i pisane tradicije te brojne ciljane pokušaje fabriciranja hadisa, sistematično osporavajući vjerodostojnost određenih hadisa koji su naširoko prihvaćeni kao autentični. Poznate zbirke koje danas imamo rezultat su razvoja hadiske kritike, i muslimanski učenjaci zaslužuju veliku zahvalnost ne samo za njihov mukotrpan rad, već i za neprocjenjivi doprinos očuvanju hadiskih djela. Međutim, ističe autor, proces se nastavlja, a sveprisutno stajalište da su vrata idžtihada po pitanju autentičnosti hadisa zatvorena treba biti pomno i sistematično preispitano.\nIsrar Ahmad Khan vanredni je profesor na Odsjeku za kurʼanske i sunnetske nauke Internacionalnog islamskog univerziteta u Maleziji. Doktorirao je u oblasti teologije na Muslimanskom univerzitetu Aligarh u Indiji. Uže područje njegovog interesovanja su kurʼanske i hadiske nauke. Preveo je nekoliko djela s arapskog jezika na urdu, engleski i hindu te napisao nekoliko djela na engleskom jeziku: Qur’anic Studies: An Introduction (2000), The Theory of Abrogation: A Critical Evaluation (2006) i Understanding the Qur’an: A Reflection (2006). Član je uredničkog kolegija nekoliko internacionalnih naučnih časopisa, uključujući i Intellectual Discourse kojeg izdaje Internacionalni islamski univerzitet u Maleziji. Objavljuje članke u recenziranim časopisima, te učestvuje na brojnim međunarodnim konferencijama i seminarima.


Zdrava crijeva su najbitnija za zdravlje: 6 savjeta za jak imunitet | Magazin | Stil\n7. July, 15:23\nZdrava crijeva su najbitnija za zdravlje: 6 savjeta za jak imunitet 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n07.01.2022. / 22:45\nAutor Dragana Božić 07.01.2022. / 22:45\nOd zdravlja crijeva zavisi i snaga našeg imuniteta, ističu svi imunolozi. Zimi, kada unosimo masniju i generalno kaloričniju hranu, narušavamo crijevnu mikrofloru i povećavamo rizik od bolesti.\nOsim toga, u ovom periodu tijelu najčešće nedostaju vitamini i drugi hranljivi sastojci koje dobijamo iz sezonskog voća i povrća. Sve to škodi crijevima i slabi naš imuni sistem, a što je veoma opasno kada se borimo protiv virusa, prvenstveno korone.\nZato je važno uvesti izmjene u ushranu i sačuvati zdravlje crijeva, a ovih šest stvari su ključ:\nUključivanje probiotika u svakodnevnu ishranu održava ravnotežu korisnih crijevnih bakterija. Takođe se preporučuje i da jedete fermentisanu hranu, a posebno je zdrav kiseli kupus.\n4. Izbjegavajte prerađenu i masnu hranu\nPotrebno je da smanjite unos šećera, prerađene hrane i alkohola ako želite da kontrolišete varenje. Ove štetne namirnice remete ravnotežu dobrih bakterija u crijevima, što dovodi do stomačnih problema.\nObično počnemo da pijemo manje vode kada je hladno, a to se nikako ne preporučuje. Konzumiranje dovoljne količine vode pomoći će da se uklone svi toksini iz tijela i ojača imunitet.\nTrudite se da smanjite nervozu, stres može da bude veoma loš za probavu. Pokušajte da ga se riješite tako što ćete raditi jogu, meditaciju ili neku drugu vježbu koja vam prija.\n4 najbolja načina da ojačate imunitet: Nije samo ishrana važna, već i druge stvari!


Canon - akcije i cena | Promotheus\nPočetna / Proizvodi / Canon\nCanon - akcije i cena\nPromotheus sadrži ponude, akcije, letke i kataloge dostupne za canon. Uvek nalazimo najbolje popuste i obaveštavamo Vas kada canon bude na akciji. To Vam pomaže da ostvarite sjajne uštede tokom svoje nedeljne kupovine. Otkrijte koliko sniženja i akcije iz naših najnovijih letaka mogu da Vam pomognu da uštedite na proizvodu canon.\nProverite cenu proizvoda canon kod Vaših omiljenih prodavaca\nPronađite aktuelne ponude i sniženja Vaših omiljenih proizvoda, kao što su cars, creightons, cappuccino, creme blanche, cremina. Promotheus sadrži sve aktuelne ponude do kojih možete doći jednim klikom miša. Redovno svraćajte kod nas jer neumorno poboljšavamo našu uslugu i redovno dodajemo nove akcije i sniženja kako bismo Vam obezbedili najpovoljnije cene!


Šta raditi sa havarisanim vozilom? | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nHavarisano vozilo definišemo kao vozilo koje je usled saobraćajne nesreće, ili pod drugim nesrećnim okolnostima uništeno, i samim tim onesposobljeno za vožnju. Havarisano vozilo može biti samo površinski oštećeno, sa ispravnim delovima, ali može predstavljati i zapušteno vozilo, koje zbog zastarelosti više nije u upotrebi.\nOvakvo vozilo, nakon havarije, najčešće postaje teret vlasnika i završava tako što zauzima deo dvorišta ili ulice, čekajući na konkretno rešenje. Havarisano vozilo, koje je uništeno i dalje poseduje neku vrednost, iako se na prvi pogled ne čini tako.\nIpak, vlasnici ovih vozila čak i kada požele da se otarase svog starog automobila, nisu upućeni u načine na koje mogu to da izvedu. Neka havarisana vozila, kao što smo pomenuli, nisu u voznom stanju, što dodatno otežava proces, jer ljudi najčešće nemaju adekvatnu opremu da prevezu auto na mesto gde manje smeta.\nNa ovaj način, vlasnici havarisanih vozila ostaju u pat poziciji, budući da ne vide način kako da se otarase vozila koje samo narušava izgled prostora i nema nikakvu funkciju. Zbog svega navedenog, odlučili smo da vam u nastavku teksta, ponudimo rešenja i konačno odgovoriti na pitanje šta raditi sa havarisanim vozilom?\nAngažujte agenciju za otkup polovnih i havarisanih vozila\nNajjednostavnija stvar koju možete uraditi kako bi se otarasili svog havarisanog vozila jeste angažman profesionalne agencije za otkup polovnih i havarisanih vozila. Ovo je jednostavan način da se otarasite bilo koje vrste vozila, a da pritom i zaradite!\nNaime, profesionalne agencije, vrše jednostavan otkup automobila u bilo kom stanju, za šta vam na kraju isplaćuju kompenzaciju u zavisnosti od kilaže vozila! Sve što treba da uradite jeste da ih kontaktirate putem e-maila ili telefonom Nakon toga zaposleni će doći na vašu kućnu adresu i odraditi procenu vašeg vozila.\nUkoliko prihvatite ponudu, vaše je samo da preuzmete novac, dok će ceo transport i utovar vozila izvršiti ljudi iz agencije. Na ovaj način ubili ste dve muve jednim udarcem – više ne morate da brinete oko zauzetog prostora, a istovremeno nećete više da mozgate kako da prevezete havarisano vozilo na drugo mesto npr. deponiju.\nZaista, angažman agencije za otkup polovnih i havarisanih vozila je optimalno rešenje, koje ne zahteva ikakve izdatke. Naprotiv, od ove akcije zarađujete novac vi, koji kasnije možete da uložite u novi automobil ili napravite neku drugu korisnu investiciju.\nProverite da li je moguće da iskoristite neke delove vozila\nMnogi ljudi su, pak vrlo vezani za svoj automobil i zbog toga im poziv agencije za otkup vozila ne izgleda kao dobra ideja. Iako je poziv agencije dobra opcija za zaradu, a i životnu okolinu, budući da se havarisano vozilo najčešće reciklira, mnogi ljudi osećaju određeni sentiment prema svom automobilu, a ova akcija se čini radikalna.\nIpak, ako se i vi slično osećate povodom svog vozila, postoij mogućnost da iskoristite određene delove svog automobila i od njih zaradite, tako da ga se ne odreknete u potpunosti. Naime, u zavisnosti od nivoa havarisanosti, moguće je da ćete imati određene očuvane delove, koji su u funkciji koje možete prodati, ili čak iskoristiti.\nUkoliko je vaše havarisano vozilo nastradalo u skorašnjoj nesreći, možete razmisliti o tome da kupite isto vozilo, i iskoristite sve delove koji su ostali neoštećeni i funkcionalni. Na ovaj način, makar ćete uštedeti na duže staze, budući da ćete imati rezervne delove, čija zamena može biti velika investicija.\nMnogi delovi automobila se ipak, mogu koristiti na sličnim modelima automobila kakve su gume, akumulatori i slični delovi, pa ukoliko imate drudi auto, svakako možete iskoristiti ove delove u te svrhe ili ih možete prodati drugim ljudima po manjoj ceni, kojima su rezervni delovi vašeg automobila potrebni.\nDonirajte havarisano vozilo i delove\nPrethodna dva rešenja odlična su ukoliko želite da zaradite neki novac, ali možda možete razmisliti i o donaciji vašeg automobila, ukoliko vam je žao da ga rasklapate. Možda će nekom auto delovi više koristiti nego vama, a moguće je i da vi sami niste vični prilikom mehaničarskih radova.\nUkoliko donirate automobil, potencijalno možete rešiti problem sentimentalnosti, budući da ćete njime nekome pomoći ili će neko znati bolje da iskoristi vozilo koje je vama na smetnji već dugo.\nNadamo se da su vam naše ideje bile korisne, te da ste našli optimalno rešenje za vaše havarisano vozilo, u skladu sa vašim preferencijama.\nIzvor fotografija: https://unsplash.com/photos/5WLgvjjFUqE\nMlađi osnovci naredne nedelje u školskim klupama


Završeno suđenje opštinarima, ovo su konačne kazne\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Završeno suđenje opštinarima, ovo su konačne kazne\nApelacioni sud u Kragujevcu pravosnažno je osudio bivše radnike lokalne samouprave Novog Pazara D. R. i D. D. na 14 meseci zatvora zbog zloupotrebe službenog položaja, saznaje radio Sto plus.\nTaj sud je delimično usvojio žalbe okrivljenih na presudu Višeg suda u Novom Pazaru po kojoj je D.D. bio osuđen na 22 meseca zatvora zbog pronevere i zloupotrebe službenog položaja, a D.R. na 18 meseci zatvora zbog zloupotrebe službenog položaja.\nPravne radnje koje je D. D. počinio Apelacioni sud je kvalifikovao kao samo jedno krivično delo – zloupotreba službenog položaja, dok je obojici okrivljenih umanjio ranije izrečene kazne.\nOsim toga, presudom je predviđeno i da D. D. u roku od godinu dana od pravosnažnosti gradskoj upravi Novog Pazara sam vrati oko 5,2 miliona dinara, a solidarno sa D. R. još 9,3 miliona. Njih dvojica moraju i da zajedno u budžet Srbije uplate 3,4 miliona dinara.\nPrema navodima optužnice, D. D. se teretio da je od početka 2010. do 25. marta 2013. godine zadržao za sebe 5,2 miliona dinara, koji su mu bili povereni u službi.\nOn je novac dobijen na ime raznih taksi, za kupovinu obrazaca ili fotokopiranje dokumenata zadržavao za sebe i nije uplaćivao na žiro-račun grada.\nTakođe, D. D. i D. R. su teretili da su od 25. marta 2013. godine do 17. juna 2015. godine zloupotrebom službenog položaja zajedno prisvojili oko 12,7 miliona dinara, 3,4 miliona iz budžeta Republike Srbije i preko 9,3 miliona dinara iz budžeta Novog Pazara.\nU lokalnoj samoupravi su po pokretanju postupka, u junu 2015. godine, rekli da je unutrašnja kontrola otkrila da je D. R. u martu 2013. godine usmeno naložio svim šefovima mesnih kancelarija da, suprotno zakonu i svim pravilima, novac od izdatih dokumenata ne uplaćuju na račun grada, već da ga u gotovini donose D. D. koji je to trebalo, ali nije radio.\nsabah. 23. Oktobra 2018. At 15:32\nPa ljudi moji jednom svatite da su to ljudi na slobodu niti su osudjeni ni prevedeni, toje laz samo bacanje prasine u oci narodu.Pa u opstinu u svaku kancelariju ces naci u fijoko po nekoliko grama droge svatite to vec jednom kako hapsenje kako osudzivanj toje za malu decu prica!!\nSjenica 23. Oktobra 2018. At 09:37\nOvde kod nas isplati se biti kriminalac.\nbivši 22. Oktobra 2018. At 22:31\nZa te pare što se zna a i one što se ne zna evo i ja ćću da robijam ,samo ih dajte.


Predstava Bitef teatra na Tašu\nKompleks Avalskog tornja, kojim rukovodi JP Emisiona tehnika i veze, i tokom zimskih meseci je jedna od najatraktivnih turističkih destinacija Beograda, jer nudi brojne sadržaje, a u nedelju, 24. decembra od 12.30 časova biće organizovana besplatna novogodišnja zabava za mališane.\n22-12-2017 | 13:36 | Autor/Izvor: Naxi media\nFoto: Bigstockphoto-Subbotina Anna\nPored igraonice, diskoteke i kreativnog kutka, deca će moći da učestvuju i u „Potrazi za blagom“. Kroz ovu interesantnu i uzbudljivu igru decu će voditi animatori, koji će im pomoći i da prošire svoja znanja o zaštiti životne sredine, a sve sa ciljem da pronađu blago koje će malom pronalazaču zaista ulepšati novogodišnje praznike.\nNaravno, glavni akter zabave će svakako biti Deda Mraz, koji će se i slikati sa decom ispod samog tornja. Avala je prekrivena snegom, tako da će i grudvanje i sankanje biti veliki izazov za decu.\nU posetu Avalskom tornju doći će i deca iz Amerike, koji su gosti Beograda i oni će otpevati nekoliko tradicionalnih božićnih pesama i pokazati na koji način oni proslavljaju božićne i novogodišnje praznike.\nPored zimskih čarolija, deca će imati priliku da uživo vide i egzotične životinje zmije, tarantule koje će biti donete iz javnog akvarijuma.\nObilazak Avalskog tornja za decu do osam godina besplatan.\nTagovi: desavanja u beogradu Nova godina avala


Restoran Kabinet - Gde Proslaviti\ndo 210 gostiju\nKlub Restoran Kabinet je novootvoreni restoran u Beogradu, koji spaja 2 koncepta zabave, restoranski uz laganu akustičnu muziku i klupski koji garantuje provod do jutarnjih sati.\nSvojom ponudom i modernim enterijerom, veoma brzo smo privukli željenu klijentelu koja je prepoznala naše kvalitete. Uostalom, prepustićemo priloženim slikama da govore umesto nas.\nU daljem tekstu, opisaćemo našu ponudu.\nKako bi Vaše slavlje bilo potpuno, osim prijatne atmosfere, za naše goste pripremamo samo najbolje zalogaje, a možemo se pohvaliti da raspolažemo ponudom hrane i pića koja spada u najobimnije i najkvalitetnije u Beogradu.\nRaspolažemo profesionalnim sistemima za rasvetu i ozvučenje, ventilaciju i klimatizaciju, 2 odvojena toaleta i posedujemo kompletan inventar za kapacitet od oko 250 gostiju. Naše višestruko provereno i ljubazno osoblje učiniće sve da se osećate prijatno.\nUz sve to ističemo i naš odličan položaj u centru grada, Studentski trg 15, i parking mesta ispred samog lokala.\nLokacija - Restoran Kabinet


13. SPIT 18. jula na salašu između Kaća i Budisave (33907) - Sajmovi & dešavanja - AgroKlub.rs\nGde se nalazim? AgroKlub.rs » Sajmovi & dešavanja » 13. SPIT 18. jula na salašu između Kaća i Budisave\nDatum: 28.06.2017. 13:00\t|\n13. SPIT biće održan 18. jula na parceli pored puta Kać - Budisava. Biće izložene mašine i oprema, repro materijal, kao i ponude banaka.\n13. SPIT biće održan 18. jula na parceli porodičnog gazdinstva Malešev pored puta Kać - Budisava u organizaciji kluba poljoprivrednih proizvođača 100P plus. Ovo je jedinstvena manifestacija na teritoriji Vojvodine.\nŠta vas očekuje na SPIT-u?\nPosetioci na SPIT-u mogu da vide mašine i opremu,stacionarno i u radu, kao i rezervne delove, ulja i maziva. Tu je i repro materijal na štandovima - pesticidi, mineralno đubrivo, seme. Moći ćete da se informišete i o ponudama banaka o uslovima kreditiranja, osiguranju useva i vozila.\nRadionica posvećena obrtnim plugovima\nBiće organizovana i radionica "Pravilan rad sa obrtnim plugovima", na kojoj će se govoriti o:\nZa tehničke detalje biće zadužen Nikola Škrbić, PSS Institut Tamiš doo, kome se možete obratiti na 064.881.44.09 ili nikolaskrb@gmail.com.\nMašine se dovoze u ponedeljak 17.07.\nDopremanje mašina je u ponedeljak, 17.07.2016. od 11 časova. Obezbeđeno je čuvanje mašina tokom noći. Tradicionalno druženje će se održati u večernjim satima.\nVladike Ćirića 33, Novi Sad, Srbija\ntel: +381 (0) 21 3015 055\ne-mail: office@agroplus.rs , web: www.agroplus.rs\nBroj pregleda članka: 1178; Uspešnost članka: 71.9\nTagovi: Kać, SPIT 2017, Budisava. Nikola Škrbić, Malešev\nKljučne reči članka: 13, spit, 18, jula, na, salasu, izmedju, kaca, i, budisave, traktor, obrtnim\nVaši komentari - 13. SPIT 18. jula na salašu između Kaća i Budisave\n, 21.11.2017. 16:30\nVezani članci - Klub 100P plus\n13. Zimski seminar farmera na Tari\nUsporavanje svetskog rasta, "drži" niske cene\n12. Zimski seminar farmera na Tari\nKorisnik Mehanizacija Miler je dodao poveznicu (pre 48 min)


3900 dinara - Python za decu - Online kurs\nJava je danas jedan od najzastupljenijih programskih jezika i Java programeri su možda i najtraženiji na tržištu rada. Razlog je jer je Java programski jezik sa više namena i to na svim popularnim platformama.\nMožemo Javu koristiti za pisanje aplikacija za Windows, za kreiranje web aplikacija i za kreiranje aplikacija za Android telefone.\nKroz početne primere i postepeno nadograđivanje svog znanja, do kraja kursa ćete biti u stanju da napišete svoj prvi pravi program koji ima i korisnički interfejs. Naučićete osnovne karakteristike Java\nprogramskog jezika, njegovu sintaksu, objektno-orijentisan način programiranja i osnovne elemente korisničkog interfejsa.\nKurs je dostupan na online platformi https://kurseviprogramiranja.rs/kursevi/java/\nKurs se sastoji od 26 lekcija, 7 kvizova i tri zadatka. Na kraju kursa se nalazi završni zadatak gde ćete moći da primenite znanje koje ste usvojili tokom kursa. Očekivano vreme za završetak kursa je dva meseca.\n- Uvod u Javu\n- Razvijanje i istorijat\n- Funkcionalnost Jave\n- Odnos Jave sa drugim programskim jezicima\n- Radno okruženje i instalacija\n- Prvi projekat i pokretanje\n- Sintaksa Java programskog jezika\n- Linije i blokovi koda\n- Identifikatori u Javi\n- Komentari u Javi\n- Tipovi podataka i promenljive\n- Naredbe kontrole toka\n- Petlje u Javi\n- Nizovi u Javi\n- Funkcije u Javi\n- Klase i objekti – OOP\n- Atributi i enkapsulacija\n- Metode i konstruktori\n- Grafički korisnički interfejs\n- Kreiranje prozora\n- Osnovni elementi grafičkog interfejsa\n- Dodavanje funkcionalnosti GUI elementima\n- Završni projekat\n- Kviz 1\n- Kviz 2\n- Kviz 3\n- Kviz 4\n- Kviz 5\n- Kviz 6\n- Kviz 7\n- Domaći zadatak 1\n- Domaći zadatak 2\n- Domaći zadatak 3


Neophodno oslanjanje na sopstvene resurse | Danijela Ružičić | Blog - ekonomske teme\nBlog februar 1, 2019 februar 3, 2019 No Comment\nJedan od prvih preduslova opstanka Srbije jeste oslanjanje na sopstvene resurse, a ne na strani kapital. Srbiji su potrebna domaća preduzeća, domaće banka i industrija koja ostvareni profit neće izvoziti (iznosili) iz ove zemlje, već ga ovde reinvestirali (ulagati u nove pogone, tehnologiju, povećanje životnog standarda stanovništva, itd.)\nOd svega ovog ukratko izloženog u našoj državi nismo videli mnogo. U Srbiji zakon je volja suverena, a tu se može govoriti o volji pojedinaca ili volji političke stranke koja se nalazi na vlast. Kompeltan pravni sistem u Srbiji je moćno sredstvo koje služi na raspolaganju strancima i krupnom kapitalu. Na taj način, ne možemo obezbediti oporavak naše privrede i očuvanje sopstvenih resursa. Ne možemo se oslanjati na sopstvene resurse, ako nam ekonomske ubice svakog dana sve više stežu omču oko vrata.\nU Srbiji ima 28 banaka, od kojih je 5 u vlasništvu države i to je naša prilika da u budućnosti napravimo osnov za rast i razvoj svima nama i budućim generacijama. Uz sva prirodna bogatstva koje nam je Bog dao, Srbija je, nažalost, danas poprimila karakteristike trećeg sveta, razorene privrede i celog društva. Poslednji je trenutak da se probudimo i shvatimo da narod ima moć, a ne politikanti zbog kojih ova zemlja jeste zemlja zaostajanja, zemlja ropstva i nepravde.\nRazvoj industrije putem domaćih subjekata\nJedanod bitnijih principa na kome treba da se temelji razvoj industrije, jeste razvoj putem domaćih privrednih subjekata uz istovremeno odbacivanje neoliberalne mantre o jedino mogućem razvoju industrije putem stranih direktnih investicija. Naime, SDI su samo jedan od instrumenata imperijalističke globalizacije, odnosno eksploatacije. Stoga, treba stvarati ambijent, planirati i ostvarivati razvoj isključivo sa domaćim subjektima koji brinu o razvoju društva i koji ne iznose ostvarenu dobit, već istu reinvestiraju u zemlju. Postoje znatne rezerve i provereni modeli kako se treba finansirati ovakav način industrijalizacije i to neće predstvljati veće probleme za sposobne kadrove.\nКoncept rendustrijalizacije – pored toga što treba da se temelji na domaćim privrednim subjektima – trebao bi da se ostvaruje na izgradnji modernih i sofisticiranih ekološki odgovornih i energetski efikasnih industrija, koje zapošljavaju visoko obrazovanu radnu snagu i koje imaju podršku od naučnih institucija. Takođe, ovaj koncept reindustrijalizacije trebao bi da se zasniva na vlastitim prirodnim i društvenim resursima.\nStrane direktne investicije mogu se prihvatati samo kao komlementarni činilac i to isključivo one koje su ekološki prihvatljive i koje unose kompletne savremene materijalne resurse (tangible) i nematerijalne resurse (intagible assets) te koje imaju planove o trajnom ostanku, rastu i razvoju.\nNisu tačne niti istinite tvrdnje neoliberala i politikanata kada kažu da naša ekonomija ne može da se razvije bez stranih direktnih invesitcija. Desiće se potpuno suprotno, postaćemo ekonomski zavisni od spoljnih ekonomskih ubica. Ne trebamo zaboraviti šta su nam strani ”prijatelji” uradili 1999. godine i kako su nas unazadili za dva veka najmanje.\nZnate li šta nedostaje u ovoj zemlji? Nedostaje ekonomskog patriotizma, nasuprot burazerske ekonomije, nedostaje veštine i znanja, nedostaje menadžerskih sposobnosti. A pre svega toga, nedostaju nam institucije sistema. Ako njih nema, onda neće biti ni strategije opstanka, ni strategije razvoja, ni podsticajne politike.\ndomaca preduzeca domace banka kapital mizesov privredni rast


Zaharova: Neviđeno negativno izveštavanje o uspesima ruske medicine na Zapadu - Sputnjik Srbija\n16:46 21 April 2021\nZaharova: Neviđeno negativno izveštavanje o uspesima ruske medicine na Zapadu\n14:19 24.09.2020 Preuzmite kraći link\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova smatra da negativno izveštavanje o uspesima ruske medicine u zapadnim zemljama, uključujući i razvoj vakcine protiv virusa korona, poprima neviđene razmere.\nZaharova je podsetila da su se ranije mogle videti optužbe protiv Rusije za navodno širenje dezinformacija o virusu korona.\n„Osim toga, došlo je oštrog negativnog pokrivanja uspeha naše medicine, uključujući i razvoj vakcine protiv virusa korona. Sada sve ovo poprima neviđene razmere. Umesto naučne rasprave, možda čak i zdrave polemike, ali čvrste, zasnovane na činjenicama, vidimo naručene kampanje napravljene u duhu, ne znam ni kojih godina 20. veka“, rekla je Zaharova na okruglom stolu „Posle pandemije: Informacioni ratovi u savremenom svetu. Zaključci za Rusiju“.\nPrema njenim rečima, zapadne zemlje su ignorisale sve pozive Moskve da se obezbeđivanju slobode govora u uslovima pandemije pristupi uravnoteženo, a ne na štetu javne bezbednosti i zdravlja građana.\nMinistarstvo zdravlja Rusije u avgustu je registrovalo prvu vakcinu na svetu za prevenciju kovida 19, koju je razvio Naučno-istraživački centar za epidemiologiju i mikrobiologiju „Gamaleja“ i proizveo zajedno sa Ruskim fondom za direktne investicije – „Sputnjik V“. U toku su ispitivanja još jedne ruske vakcine protiv virusa korona „EpiVakKorona“, koju je razvio Državni naučni centar za virusologiju i biotehnologiju „Vektor“ Rospotrebnadzora.\nStejt department traži 138 miliona dolara za borbu protiv „propagande Kremlja“\nKremlj: Tvrdnje o ruskim „dezinformacijama“ o virusu korona ─ „opsesivna fobija“\ndezinformacije, medicina, vakcina, Marija Zaharova


Beše jednom jedan pub | Miloš Miladinović\nMiloš Miladinović Priče iz života Beše jednom jedan pub\nBeše jednom jedan pub\n6 децембра, 20156 децембра, 2015 Miloš MiladinovićMiloš Miladinović 6 Comments\nZdravo dragi ljudi, ovog meseca sam počeo da pišem skoro svakog dana, materijala ima koliko hoćete. Kao što i sami znate retko pišem o negativnim pojavama, verujem da ih ima dovoljno u svakodnevnom životu ali ovu priču moram da podelim sa vama.\nU Prokuplju nema mnogo mesta na kojima bi ljubitelji dobrog Rock-a uživali. Pre par meseci u Prokuplju se otvorio jedna da kažem Pub koji je u tom nekom fazonu.\nAbijent je lep, njegovom izgledu doprinose prelepe slike koje su umetničke duše Prokuplja naslikale. Ono što mi se dopada je i ekipa koja izlazi tamo. To su uglavnom opušteni, cool ljudi koji najviše doprinose dobroj atmosferi koja se da osetiti tamo. Nažalost, sinoć sam doživeo baš neprijatnu situaciju a to se ne dešava prvi put. Veče je bilo super, nije bilo ni previše hladno. Spremio sam se i sa bratom i devojkom izašao posle dve dva vikenda koja sam proveo u Nišu a koja su moram vam reći bila fantastična. Imali smo rezervaciju stola za troje mada nam je vlasnica rekla da se može dodati još jedna stolica po potrebi. Sve je bilo super. Došli smo tamo pre 22:00, do tada čuvaju stolove. Ušli smo u taj ,,ugostiteljski“ objekat, video sam da su svi stolovi zauzeti pa i onaj koji smo rezervisali. Jedino slobodno mesto su bile dve visoke barske stolice i jedna mala hoklica koja je izgleda predstavljala sto, a na kojoj nisu mogle da stanu tri pivske čaše. U jednom momentu sam pomislio da je to neka vrsta humora vlasnika pub-a ali nažalost oni su bili ozbiljni. Nasmejali smo se dobro i napustili ,,Pub“.\nPosle toga smo otišli do ,,Club 40″, popili piće i uživali u ostatku večeri. Na Facebook-u sam podelio statust u kome sam napisao kakva neverovatna situacija mi se dogodila. Odgovor im je bio baš onako ,,na mestu“.\nI dobro ajde, nema veze, to bi se na tome i završilo ali posle toga su objavili sledeće:\nI mislim ej čoveče, izašao sam u grad rezervisao sam sto. Nedelja je bila duga hteo sam da se malo opustim proveselim i ostavim solidan novac a dočekaju te ove gluposti i dubioze. Pa da je to veče Erik Klepton nastupao ne bih sedeo na onim hoklicama.\nI naravno to nisu bile jedine dubioze vlasnika Pub-a. Kao recimo kada sam prošlog meseca rezervisao sto za šestoro. Nas petoro je došlo odmah a šesti je malo kasnio, za nekih 15 min je došao. U međuvremenu sam imao malu raspravu o tome kako je stolica prazna i kako gosti čekaju i kako moraju da uzmu stolicu. A kada je naplaćivao pa nije imao sitno, opaska mu je bila vrh: ,,Ima da mi rodiš sitno“, dan danas mi je smešna. Doduše malo je falilo da mu donesem nešto sitno. Šta je drugo preostalo nego da ih lepo ocenim sa jedinicom na Facebook-u.\nPosle te ocene i u komentaru ispod ali i u poruci na Facebook mi stiže sledeća poruka:\nNaravno, ništa nisam odgovorio, a i šta bih mogao na ovako nešto. Ali onda sam mislio da to rešimo pa sam joj poslao sledeće:\nMislim, ovo je jedna velika glupost. Cela ova priča, mogli su lepo da jave kako nemaju slobodnih mesta pa da odem do Niša. Recimo do ,,Pleasure Club“ gde te dočekaju i otprate, ispoštuju kao čoveka. A o njima imam samo reči hvale, o tome u nekom drugom tekstu. I tako jedno potencijalno dobro veče se pretvorilo u pravi fijasko a kao što znate dragi čitaoci, ja volim da proučavam neverovatne situacije kao što je ova.\nA vi, kakva su vaša iskustva sa ugostiteljima i ,,ugostiteljima“?\nProdajem selo, vrlo povoljno!Prodajem selo, vrlo povoljno!\nHm palim ja danas ovu ,,čudnu mašinu koja sve zna“, kako je moja baba zove hehe kada mi kaže da ...


"Javno preduzeće za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje" | Bazen će biti završen\nBazen će biti završen\n01 сеп Bazen će biti završen\nPosted at 14:46h in Arhiva\tby\tSaša Ratković\nZavršetak izgradnje kompleksa zatvorenih bazena u sportsko-rekreativnom centru „Dudova šuma“ prvi je projekat u okviru plana pomoći razvoju građevinske industrije, rečeno je danas prilikom potpisivanja ugovora o nastavku i okončanju radova.\nUgovor su potpisali ministarka omladine i sporta Snežana Samardžić-Marković, pomoćnica generalnog direktora republičkog Fonda za razvoj Goranka Popović i direktor Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine Momčilo Milović. Fond za razvoj obezbedio je 590 miliona dinara. Potpisivanju su prisustvovali ministar za ekonomiju i regionalni razvoj Mlađan Dinkić, ministar za prostorno planiranje i životnu sredinu Oliver Dulić i gradonačelnik Saša Vučinić. Izgradnja bazena biće okončana krajem 2012. godine.


pregovori | Page 4 | BNN\nBan Ki-moon: Rješenje za Kipar je na dohvat ruke\nBan Ki-moon je dao optimističnu izjavu, iako je upozorio da izvjestan broj osjetljivih i teških pitanja ostaje.\n"Dva lidera su dostigla kritičnu tačku u raspravama, ali perspektiva rješenja za Kipar je na dohvat ruke", rekao je Ban Ki-moon novinarima, prenosi AFP.\nPregovori: Most i HDZ formiraju hrvatsku vladu\nPregovori oko formiranja nove hrvatske vlade su pri kraju, pa su tako očekuje se da će Most uskoro predati svoje potpise lideru HDZ-a Andreju Plenkoviću, prenose hrvatski mediji.\n"Zajednička izjava za medije predviđena je za sutra, a o tačnom terminu i mjestu zajedničke izjave javnost će biti pravovremeno obavještena", navodi se u saopštenju iz MOST-a, prenio je Index.hr.\nSirija - Washington obustavlja pregovore s Moskvom o prekidu vatre\nOn nije uspio ispoštovati svoje obaveze”, posebno humanitarne i nije bio “u stanju osigurati” da sirijski režim prestane s bombardiranjem, kako je bilo dogovoreno 9. septembra. “Nasuprot tome, Rusija i sirijski režim su izabrali da nastave vojni način”, signalizirao je State Department u saopćenju. Pentagon je precizirao u ponedjeljak da se razmjene između dvije zemlje nastavljaju u pogledu “otklanjanja protivrječnosti", to jest da se izbjegne incident između njihovih aviona.\nPregovarači iz turskog ministarstva će američkoj delegaciji predati dokaze da je pokušaj državnog udara u Turskoj 15. jula izveden u organizaciji Fethullaha Gulena koji već 17 godina živi kao azilant u SAD-u, prenosi index.hr.\nTurska je od SAD ranije zatražila hitno Gulenovo hapšenje i izručenje.\nNastavljeni pregovori o granskim kolektivnim ugovorima za oblast zdravstva\nU skladu sa mogućnostima, nastojat će se tražiti nova i bolja rješenja, izjavio je ranije federalni ministar zdravstva Vjekoslav Mandić, koji je uoči sastanka novinarima istakao da, poštujući dogovor svih učesnika pregovora, ne može davati izjave. U ovom procesu, Vlada FBiH i njena nadležna ministarstva imaju ulogu koordinatora, u kojem učestvuju ovlašteni predstavnici vlada kantona i reprezentativnog Nezavisnog strukovnog sindikata djelatnika uposlenih u zdravstvu FBiH.\nPregovori o granskom kolektivnom ugovoru za oblast rudarstva\nOvo je prvi sastanak na kojem su usaglašeni tehnički aspekti i principi pregovaranja, kao i dinamika vođenja procesa. Sljedeći sastanak ovih pregovaračkih timova bit će održan 29. juna ove godine. Kao i za druge granske ugovore, cilj pregovora sa Savezom sindikata radnika rudnika FBiH je usklađivanje granskog koletkivnog ugovora sa odredbama novog Zakona o radu i Općeg kolektivnog ugovora.\nNovalić: "Dijalog nema alternativu i Vlada je uvijek spremna za njega"\n09.06.2016 - 14:17\nVučić: Neke dileme smo razjasnili, a pojavile su se nove\n07.06.2016 - 21:02\n"To je uvijek dobro, razgovarao sam s ljudima koji u najvećem dijelu ne misle isto ili slično po brojnim pitanjima, to je dokaz da možemo razgovarati i dokaz drugačije atmosfere u Srbiji za koju vjerujem da ćemo svi zajedno uspjeti da je napravimo u budućnosti", rekao je Vučić za RTS nakon konsultacija u Skupštini Srbije, prenosi Tanjug.\nBiH počela pregovore o novom kreditu od 1,05 milijardi KM\nDelegacija MMF-a jučer se u Banjoj Luci sastala s ministrom finansija RS-a Zoranom Tegeltijom. U naredna tri dana, kako je rečeno, oni će u Banjoj Luci s predstavnicima Ministarstva finansija i Vlade RS-a te regulatorima finansijskog sektora usaglašavati završne detalje pisma namjere, s posebnim naglaskom na fiskalne, finansijske i strukturalne reforme. Federalna ministrica finansija Jelka Milićević izjavila je da će delegacija MMF-a razgovore s čelnicima federalnih vlasti nastaviti naredne sedmice.


Dozvoljava se rad restoranima, ali samo za dostavu hrane | Bujanovačke\nPočetna EKONOMIJA Dozvoljava se rad restoranima, ali samo za dostavu hrane\nBujanovačke24. mar 2020.EKONOMIJA, KORONA, NASLOVNA0\nBujanovac, 24. mart 2020. (Foto Bujanovačke ilustracija) – Bujanovački Štab za vanredne situacije doneo je odluku u da se restoranima i lokalima brze hrane dozvoli rad tako što će obavljati dostavu i organizovati preuzimanje hrane po porudžbini, uz obavezno poštovanje svih propisanih mera.\nLokali koji pripremaju hranu izuzeti su iz odluke o zabrani rada svih ugostiteljskih objekata na osnovu preporuke Privredne komore Srbije (PKS).\n-Iz postojeće odluke se izuzimaju objekti sa kuhinjama, restorani, kafane i „fast food“ lokali, kojima je od sada dozvoljeno da dostavljaju hranu i organizuju preuzimanje narudžbina. Preuzimanje se mora odvijati uz maksimalno poštovanje mera za sprečavanje širenja korona virusa. Na ugostiteljima je da to sprovedu, da li će to rešiti nekim šalterom ili slično ostaje na njima, ali nikakva okupljanja i gužve se neće tolerisati – rekao je komandant Štaba Šaip Kamberi.\nŠtab obaveštava i poljoprivrednike da zabrana kretanja od 17 do 5 časova za njih ne važi, već im je dozvoljen rad na njivama i povratak kućama do 20 časova.\nTAGdostava korona virus rstorani\nPrevious PostBujanovčani kažnjeni zbog kršenja policijskog časa, Preševljani u zatvoru zbog samoizolacije Next PostVolonteri krenuli sa radom, čekaju maske i rukavice\nKorona: Dobre brojke u Bujanovcu\nBujanovačke27. apr 2021.


Veštačka Jelka Smoky Mountain 180 cm: Novogodišnje i Božićne Jelke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Veštačka Jelka Smoky Mountain 180 cm\nOpis proizvoda: Veštačka Jelka Smoky Mountain 180 cm\nPrizovite uzbuđenje iz detinjstva tokom novogodišnjih i božićnih praznika. Veštačka jelka interesantnog, simpatičnog oblika u svakom odraslom evocira uspomene, a kod dece izaziva radost i uzbuđenje dok čekaju Deda Mraza. Tree Classics je jedan od vodećih proizvođača veštačkih jelki tao da je suvišno govoriti o kvalitetu izrade i materijala.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 21906\nSifra 21906, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 21906, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Epidemiolog Predrag Kon izjavio je danas da mu “liči na teoriju zavere” tekst Balkanske istraživačke novinarske mreže (BIRN) o tome da je broj umrlih od korona virusa u Srbiji daleko veći od zvanično saopštenog.\n“Pričati o tome da neko zavarava narod, nemam ništa protiv, to neka istražuje dalje i neka objašnjava onaj ko je to izneo”, kazao je Kon za televiziju N1.\n“Neko ko umre od apopleksije, recimo, ima 85 godina i imao je nalaz pozitivnog kovida, koji nema nikave veze s tim”, objasnio je on.\nKon je rekao da “kada se javnost tako uznemiri da je neko laže, gubi se dalje svaki smisao razgovora. Ja stojim iza onoga što sam ja govorio i zvaničnih podataka, svaki lekar pojedinačno stoji iza svoje prijave”.\nBIRN je u ponedeljak objavio da podaci informacionog sistema Covid-19 u koje je BIRN imao uvid, pokazuju da je u Srbiji više od 630 ljudi umrlo od te bolesti, a da je “najveće potencijalno zataškavanje broja mrtvih” bilo u Nišu, dok se krajem prošle nedelje ukupan broj zaraženih u Srbiji kretao od 300 do 340 dnevno.\n“U Srbiji su od 19. marta do 1. juna 2020. od virusa korona umrla 632 pacijenata, što je za 388 više od zvanično saopštenog broja za taj period, koji iznosi 244”, objavio je BIRN.\nBIRN je izneo da se u tabeli sajta Covid-19 pod naslovom “Izveštaj za Vladu”, nalaze tri podatka: broj testiranih i pozitivnih u poslednja 24 sata, broj umrlih koji “odobrava Ministarstvo zdravlja” i zauzetost kreveta po bolnicama.


Organska poljoprivreda II\nKnjige / Literatura za Organsku proizvodnju / Organska poljoprivreda II\nKnjige | Literatura za Organsku proizvodnju\nNaslov: Organska poljoprivreda II\nAutor: Zoran Keserović i sar.\nIzdavač: Institut za ratarstvo i povrtarstvo\nje napisana ova monografija koja na svojevrstan način objedinjuje gotovo sve segmente organske poljoprivrede, od proizvodnje do plasmana. Organska poljoprivreda kao deo održivog razvoja zasniva se na primeni agroekoloških, agroekonomskih principa, a zakonski je regulisana i obuhvata proizvodnju, preradu, čuvanje proizvoda, distribuciju i prodaju proizvoda, uz kontrolu proizvodnje i sertifikaciju proizvoda.\nSavremena poljoprivreda se razvija na ekološkim principima što istovremeno znači ekonomičnu proizvodnju uz očuvanje agroekosistema i ekosistema. Ona proizvodnju kvalitetne, zdravstveno-bezbedne, kontrolisane i sertifikovane mere koja zadovoljavaju potrebe savremenog potrošača, doprinosi racionalnom korišćenju resursa i očuvanju životne sredine. Organska poljoprivreda oslanja se i konkuretnost raznovrsnih proizvoda, na multifunkcionalnost poljoprivrede i živi sistem razvoja gde značajno mesto ima očuvanje biodiverziteta, agrobiodiverziteta, poljoprivrednog i ruralnog pejzaža, a sve kao osnove multifunkciolnog razvoja sela i kvalitetnijeg života.\nMonografija sadrži osnovne principe organske poljoprivrede, racionalno korišćenje prirodnih resursa, primenu bioagrotehničkih mera, ali i principe agrobiznisa i agromarketinga kao bitne odrednice razvoja tržišne organske proizvodnje hrane.\nZato, ova monografija napisana od istaknutih stručnjaka, naučnih radnika i profesora sadrži sve segmente poljoprivredne proizvodnje, objedinjujući biljnu stočarsku proizvodnju što je i osnovno obeležje organske proizvodnje, odnosno ekofarme. Želja autora je da naučnoj i stručnoj javnosti i proizvodnoj praksi na razumljiv način ponudi nove poglede na poljoprivredu i životnu sredinu, vraćajući pozitivnu, a centralnu ulogu čoveka u očuvanju životne sredine.\nDanas se organska proizvodnja u svetu razvija brzim koracima kao odgovor na evidentnu narušenu životnu sredinu i posebno kao odgovor potrebama potrošača za kvalitetnom i bezbednom hranom. Upravo zato je organska proizvodnja kontrolisan način proizvodnje, od njive do trpeze, što je preventiva mogućem narušavanju ekosistema, ali i zdravlja čoveka. Obimnost materijala, celokupnoj poljoprivrednoj proizvodnji postavila je zahtev da se monografija štampa u dva toma koji predstavljaju jedinstvenu celinu. Da bi se razumela organska poljoprivreda, ekološki pristup proizvodnji i racionalnoj ishrani uz sve mogućnosti koje pruža razvoj tehnike i tehnologije, neophodno je knjigu iščitavati od prve stranice i uvek, ponovo se vraćati na segmente agroekologije, biološke cikluse, ekosistem i agroekosistem.\nZahvaljujemo svim autorima, zatim donatorima, a posebno Institutu za ratarstvo i povrtarstvo u Novom Sadu koji je imao dovoljno sluha da bude izdavač ove monografije u godini Jubileja, a koja znači korak ka kvalitetnoj, ekonomičnoj proizvodnji hrane i očuvanju životne sredine. Vama ostaje da okrećući stranice ove knjige saznate, naučite i nešto novo, potvrdite dosadašnje znanje i započnete novu stranicu u proizvodnji ali i u ishrani.\nProf. dr Zoran Keserović, mr Biserka Vračarević, mr Nenad Magazin, mr Sandra Bijelić, prof. dr Nada Korać, dr Dragoja Radanović, mr Tatjana Marković, prof. dr Janoš Berenji, prof. dr Snežana Đorđević, prof. dr Stevan Maširević, prof. dr Svetimir Dragović, mr Milinko Cicmil, prof. dr Ratko Nikolić, prof. dr Nedeljko Malinović, dr. Lazra Savin docent, mr Mirko Sikimić, prof. dr Timofej Furman, prof. dr Radojka Gligorić, dr Milan Tomić docent, prof. dr Veljko Radojević, prof. dr Miloš Tešić, dipl. ek. Dragan Lukić\nOrganska proizvodnja voća – Prof. dr Zoran Keserović, mr Biserka Vračarević, mr Nenad Magazin, mr Sandra Bijelić\nKonverzija konvencionalne u organsku proizvodnju\nPrirodni uslovi za organsku proizvodnju\nIzbor lokaliteta za podizanje organskog voćnjaka\nNega voćaka u organskoj proizvodnji\nPrincipi i ciljevi zaštite u organskoj proizvodnji voća\nIzbor voćnih vrsta i sorti za organsku proizvodnju\nOrganska proizvodnja grožđa – Prof. dr Nada Korać\nPodizanje vinograda za organsku proizvodnju grožđa\nStatus proizvođača grožđa po principima organske poljoprivrede\nLekovito i aromatično bilje i šumski plodovi u organskoj proizvodnji – Dr Dragoja Radanović, mr Tatjana Marković\nOrganska proizvodnja lekovitog i aromatičnog bilja\nPriprema za rad sa lekovitim i aromatičnim biljem\nOplemenjivanje biljaka i semenarstvo u organskoj poljoprivredi – Prof. dr Janoš Berenji\nOrgansko oplemenjivanje biljaka\nPrimena mikroorganizama u organskoj proizvodnji – Prof. dr Snežana Đorđević\nBiološko suzbijanje prouzrokovača bolesti, štetočina i korova – Prof. dr Stevan Maširević\nZaštita bilja u organskoj poljoprivredi\nDozvoljeni biopreparati u organskoj poljoprivredi\nNavodnjavanje u organskoj poljoprivredi – Prof. dr Svetimir Dragović, mr Milinko Cicmil Literatura\nTraktori i mobilni sistemi u organskoj proizvodnji – Prof dr Ratko Nikolić. prof. dr Nedeljko Malinović, dr Lazar Savin, docent, mr Mirko Simikić, prof. dr Timofej Furman, prof. dr Radojka Gligorić. dr Milan Tomić, docent\nStanje energetskih jedinica u Srbiji\nTraktori i mobilni sistemi u organskoj proizvodnji\nMobilni sistemi u organskoj proizvodnji\nNovi sistemi obrade\nZaštita poljoprivrednih parcela\nBiomasa kao obnovljivi ekološki izvor energije – Prof. dr Veljko Radojević, prof. dr Miloš Tešić, Dragan Lukić, dipl. ek.\nProizvodno-edukativna bašta, ŠOSO Milan Petrović, Čenej, 2008.\nBiomasa kao obnovljivi ehološki izvor energije\nProf. dr Veljko Radojević*, prof. dr Miloš Tešić**, Dragan Lukić, dipl. ek.***\nJedan od bazičnih standarda IFOAM-a ukazuje na to da organska proizvodnja uključuje uštedu i korišćenje izvora energije iz vlastite proizvodnje. U okviru toga je od posebnog značaja korišćenje energije biomase. Ekološki principi uključuju ekonomičnost utroška energije i domaćinsko postupanje s organskonr materijom, kao sekundamom sirovinom. To uključuje i proizvodnju biogoriva i energije i njihovo korišćenje u poljoprivrednoj proizvodnji, što doprinosi smanjenju zagađenja agroekosistema i ekosistema u celini. U okviru ekoloških sistema proizvodnje značajne su biotehnologije u proivodnji biogoriva. Tako iz poljoprivrede značajne površine mogu da se angažouju za proizvodnju energije i da se osim prozvodnje hrane stiče profit i iz energije. Fannerska gazdinstva korišćenjem biogas tehnologija mogu biti energetski nezavisna, ekološki čista i konkurentna sa proizvodima na tržištu i time ostvaruju ekološki i ekonomski profit. Korišćenje obnovljivih izvora energije doprinosi razvoju organske poljoprivredne proizvodnje. ubrzanom razvoju mralnih podmčja, sigumijem snabdevanju održivom energijom, poboljšanju životnog standarda u ruralnim sredinama i smanjenjenju emisije štetnih gasova, čime se štiti životna sredina.\nGodišnje se u svetu proizvodi velika količina organske mase od koje se oko 1% upotrebljava za hranu, a veliki deo biomase ostaje neiskorišćen i predstavlja mogući izvor čiste energije.\nČovek se uvek služio biološkim energetskim izvorima, koristeći proizvode fotosinteze biljaka ne samo kao hranu, nego i kao gorivo. Do početka upotrebe fosilnih goriva drvo je bilo dominantni izvor energije. Korišćeni su i drugi oblici biomase, kao osušeni životinjski izmet, oklasci kukuruza i slama. Energija se danas proizvodi iz biomase. Biomasa u ukupnoj potrošnji energije u svetu iznosi 14,7%, pri černu u razvijenim zemljama 2,8% i u zemljama u razvoju 38,1%.\nBiomasu, osim ogrevnog drveta, čine različiti produkti iz biljnog i životinjskog sveta: biomasa iz drveta (ostaci iz šumarstva i drvne industrije, brzorastuće drveće, otpadno drvo iz drugih delatnosti i drvo kao sporedni proizvod u poljoprivredi), biomasa zeljastih biljaka (ostaci, sporedni proizvodi, otpad iz ratarske proizvodnje, biomasa iz uljarica, algi i trava), kao i biomasa životinjskog porekla (otpad i ostaci iz stočarstva). Veliki broj brzorastućih biljnih vrsta, drveća i algi moguće je uzgajati s ostvarivanjem visokih prinosa i koristiti kao bimasu.\nPrednost biomase u odnosu na fosilna goriva je u neopterećivanju atmosfere gasovima staklene bašte. Opterećenje atmosfere ca CO2 pri sagorevanju biomase kao goriva je zanemarljivo, jer je količina emitovanog CO2, pri sagorevanju, jednaka količini apsorbovanog CO2 tokom rasta biljke. Manja je emisija štetnih gasova i otpadnih voda, koristi se otpad i ostaci iz poljoprivrede, šumarstva i drvne industrije, povećavaju se ulaganja u poljoprivredu i mralna podmčja. Energija iz biomase dobija se biohemijskim i termohemijskim procesima. Biohetnijskim procesima fermentacije i anaerobne razgradnje dobijaju se biogoriva (alkohol, biodizel i biogas), a tehnohemijskim procesima spaljivanja direktno se proizvodi energija. Biomasa može direktno da se pretvara u energiju sagorevanjem i dobijanjem električne energije u manjim termoelektranama. Fennentacija biomase u alkohol sada je najrazvijenija metoda hemijske konverzije biomase. Ovaj postumak se primenjuje u Brazilu i proizvodi etanol za pogon vozila. Neke biljke daju ulja koja mogu da se koriste u dizel-motorima. Anaerobnom fermentacijom biomase dobija se metan. Biogas nastaje fermentacijom biomase, bez prisustva kiseonika i sadrži metan i ugljen-dioksid u odnosu dva prema jedan i može da se upotrebljava kao gorivo. Kao ostatak fermentacije dobija se kvalitetno biološko đubrivo. Grejanjem bez prisustva vazduha-suvom destilacijom ili pirolizom od biomase dobija se metanol, aceton, drveni ugalj i drugi produkti. Gasifikacijom biomase dobija se gas, koji zatim može energetski da se koristi.\nOpšta šema proizvodnje energije iz biomase\nDrvni i poljoprivredni ostaci životinjski izmet, otpad organskog porekla\nUzgoj biljka (drveće, trave, alge)\nspaljivanje toplotna energija električna energija\nsuvi hemijski procesi piroliza gasifikacija biogoriva\nprocesi u tekućim sistemima\nhemijski procesi ili biološki procesi\nU poljoprivredi i šumarstvu svake godine nastaju velike količine biomase. Dominantni deo biomase u poljoprivredi koristi se za ishranu stanovništva, u stočarstvu za ishranu stoke ili kao prostirka i kao sirovina u industriji. Osim vraćanja velike količine organske materije u zemljište, postoji i značajna količina biomase, koja može da se koristi za proizvodnju energije. Količina biomase koja može da se koristi u energetske svrhe zavisi od izbora poljoprivredne vrste i ekoloških uslova mesta gajenja biomase. Za energetsko korišćenje moguće je upotrebiti 30% pšenične slame, a slični odnosi mogu da se izračunaju i za ostale poljoprivredne useve, jer energija može da se proizvede iz mnogih poljoprivrednih proizvoda, kao što su: slama, kukuruzovina, koštice i ostaci voća, ostaci uljarica i drugo.\nEnergetski sadržaj biomase\nEnergetski sadržaj biomase izražava se njihovom toplotnom moći. Pokazatelj raspoložive energije iz drvne biomase je učešće vlage. U zavisnosti od udela vlage toplotna moć drveta kreće se od 8,2 -18,7 mj/kg. Udeo pepela u drvetu iznosi oko 1%, a ugljenika oko 50%. Toplotna moć drveta zavisi od vrste drveta i da li je listopadno ili četinarsko. Na energetsku vrednost nedrvne biomase utiču podjednako sadržaj vlage i pepela. Udeo pepela u nedrvnim biljnim ostacima može da iznosi i do 20% i značajno utiče na toplotnu moć. U zavisnosti od učešća vlage i pepela toplotna moć biljnih ostataka iznosi od 6,817 mj/’kg. Energetska vrednost životinjskog izmeta zavisi od sadržaja vlage i pepela i iznosi od 6,8-16,7 mj/kg. Energetska vrednost biogasa i tečnih goriva dobijenih iz biomase (biodizel, metanol, etanol) zavisi od količine metana, odnosno od hemijskog sastava.\nToplotne moći biomase u zavisnosti od sadržaja vlage i pepeia u MJ/kg\nBiomasa Sadržaj pepela % SADRŽAJ VLAGE %\nDrvo 9,4 12,6\nBiljni ostaci 5 8,3\nŽivotinjski 20 8,5\nizmet 25 7,9\nDrvo 9,4 16,0\nBiljni ostaci 5 11,2\nŽivotinjski 20 11,4\nizmet 25 10,6\nDrvo 9,4 18,7\nBiljni ostaci 5 14,2\nŽivotinjski 20 14,5\nizmet 25 13,6\nBiljni ostaci 5 16,7\nŽivotinjski 20 17,0\nizmet 25 16,0\nProsečna toplotna moć gasovitih i tečnih goriva\nBIOGORIVO i TOPLOTNA MOĆ\nBiogas (60 % metana) 22,0 MJ/Nm3\nMetan 35,8 MJ/Nm3\nBiodizel 37,2 MJ/l\nMetanol 19,9 MJ/l\nEtanol 26,8 MJ/l\nBiomasa kao obnovljivo gorivo je materija sačinjena od biljne mase u vidu proizvoda, nusproizvoda, otpada ili ostataka biljne mase. Prema agregatnom stanju, s obzirom na način energetskog korišćenja, biomasa se deli na čvrstu, tečnu i gasovitu.\nMaterijali koji spadaju ili ne spadaju pod biomasom u smislu korišćenja, kao obnovljivog izvora energije\nPod biomasom kao obnovljivim gorivom\nBiljke i delovi biljaka\nGorivo dobijeno od biljaka i delova biljaka, čije su sve komponente i međuproizvodi proizvedeni od biomase\nOstaci i nusproizvodi biljnog i životinjskog porekla u poljoprivredi, šumarstvu i komercijalnoj proizvodnji riba\nBiološki otpad kao što su: biorazgradljivi otpad procesa u prehrambenoj industriji, biorazgradljive materije ostataka iz kuhinje, separisani biološki otpad iz domaćinstava i finni, biorazgradivi otpad iz drvne industrije i otpad održavanja prirodne okoline. Neophodno je da ova vrsta otpada ima toplotnu moć od najmanje 11.000 kJ/kg. (Kriterijum zaštite životne sredine.)\nGas proizveden od biomase gasifikacijom ili pirolizom i drugi proizvodi, kao rezultat ovih procesa\nAlkohol (kao gorivo) proizveden od biomase, čije su komponente i međuproizvodi takođe proizvedeni od biomase.\nOtpadno drvo pri preradi drveta i u industriji drvenih materijala.\nBiogas proizveden anaerobnom fermentacijom, gde fermentacijom nisu obuhvaćeni materijali koji ne spadaju u biomasu i u kojima nema više od 10% masenih delova kanalizacionog otpada.\nNE podrazumevaju se\nMešavina gradskog otpada\nOstaci drveta koji sadrže polihlorovane bifenile ili polihlorovane trifenile, živu i druge štetne materije koje se, pri termičkom korišćenju drveta, emituju u količinama preko dozvoljenih granica.\nPapir, karton Kanalizacioni otpad\nTekstil Delovi tela životinja\nGas iz deponija u zemljištu\nGas dobijen tretmanom kanalizacionih otpada.\nČvrstu biomasu čine ostaci ratarske proizvodnje, ostaci rezidbe iz voćnjaka i vinograda, ostaci šumarstva, biljna masa brzorastućih biljaka „short rotation coppice“ (SRC), a pre svega brzorastućih šuma, deo selektovanog komunalnog otpada, ostaci iz drvnoprerađivačke industrije, ostaci primarne i sekundame prerade poljoprivrednih proizvoda i drugo.\nProsečna toplotna moć i sadržaj vlage nekih vrsta čvrste biomase iz poljoprivrede\nVRSTA BIOMASE TOPLOTNA MOĆ U MJ/kg SADRŽAJI VLAGE U PROCENTIMA U\nPšenica 14,5 10-20\nKukuruz 15,5 14-35\nSuncokret 13,5 14-35\nVinova loza 4,7 20-40\nVoće 2,3 20-40\nKukuruz 15,5 14-55\nVinova loza 4,7\nKukuruz 15,5 10-20\nSuncokret 13,5 5-10\nVinova loza 4,7 30-55\nVoće 2,3 30-55\nPod tečnom biomasom podrazumevaju se tečna biogoriva-biljna ulja, transesterifikovana biljna ulja-biodizel i bioetanol.\nGasovitu biomasu predstavlja biogas koji se prozvodi iz životinjskih ekskremenata u vidu tečnog stajnjaka ili energetskih biljaka (silaža, trave, silaža kukumza i sl.). Kao sirovina mogu da posluže i druge otpadne materije. Gasovitu, pa i tečnu biomasu predstavljaju i produkti gasifikacije, odnosno pirolize čvrste biomase.\nZa proizvodnju biogasa koriste se ekskrementi životinja, biljni supstrat i silaža kukuruza.Zivotinjski ekskrementi koriste se u vidu tečnog stajnjaka, koji nastaje mešanjem čvrstog i tečnog dela ekskremenata i eventualno prostirke. Tečni stajnjak formira se na famiama kod svih vrsta domaćih životinja. Dodatni pozitivni uticaj pri proizvodnji biogasa putem anaerobnog vrenja, jeste ostvarivanje prirodnog ciklusa proizvodnje hrane i dobijanje kvalitetnog prirodnog biološkog đubriva ili stočnih hraniva.\nPrimena biogasa moguća je u domaćinstvima za kuvanje i rasvetu i u kogeneracijskim postrojenjima za proizvodnju električne i toplotne energije\nEkološka goriva su relevantan energetski uslov za poljorivrednu proizvodnju u održivim sistemima proizvodnje, a posebno u organskoj proizvodnji. Ona su bitan faktor razvoja proizvodnje na farmerskim gazdinstvima, a posebno na ekofarmama, gde se planira proizvodnja ekološke energije i korišćenje iste za zadovoljenje potreba farmerskih gazdinstva i za prodaju.\nU Evropskoj uniji donete su obavezne mere o supstituciji 0,75% fosilnih goriva sa biogorivima, aprogramiranaje, do 2010. godine, supstitucija 12% fosilnih goriva sa biogorivima. Direktivom Evropske unije 2003/30/ EC predviđeno je da do 2012. godine udeo biogoriva u oblasti transporta ( sva prevozna sredstva koja koriste tečno gorivo) bude 5,75%. Prema Tešić, et all.(2007).da bi se ispunili zahtevi Direktive, samo za dizel-gorivo, 2012. godine Srbija bi morala da koristi oko 100 hiljada tona biodizela. Za te potrebe uljarice bi trebalo da se gaje na oko 120 hiljada hektara. Ukoliko se u međuvremenu ne ostvari proizvodnja bioetanola, količina biodizela treba da bude znatno veća.\nMogućnosti za proizvodnju biogasa\nMogućnosti za proizvodnju biogasa određeni su na osnovu broja svinja i goveda na nekim farmama u Vojvodini na kojima je moguće organizovati proizvodnju biogasa. U obzir dolaze i farme koje su dovoljno velike po kapacitetu da se sagradi postrojenje za kogeneraciju snage najmanje 100 kW. Pored broja stoke iskazanih u uslovnim grlima(500 kg.), prikazana je moguća proizvodnja biogasa iz tečnog stajnjaka životinja s farmi i količina električne i toplotne energije koju je moguće proizvesti iz količine biogasa u postrojenjima za kogeneraciju, na bazi gasnih motora.\nMoguća proizvodnja biogasa i energetski efekti na nekim farmama svinja u Vojvodini\nBroj UG1 na jednoj svinjarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja biogasa, 103 m5/a\n600 13 2.665\n1.000 2 685\n1.300 1 445\n2.600 2 1.765\nUkupno 18 5.560\nBroj UG1 na jednoj svinjarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja električne energije, MWh /a\n600 13 6.890\n1.000 2 1.770\n1.300 1 1.150\n2.600 2 4.600\nUkupno 18 14.410\nBroj UG1 na jednoj svinjarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja toplotne energije, MWh/a\n600 13 5.800\n1.000 2 1.500\n1.300 1 1.000\n2.600 2 3.900\nUkupno 18 12.200\n1 Uslovno grlo (UG) predstavlja goveče mase 500 kg žive mere, ili njegov ekvivalent druge vrste životinja\nMoguća proizvodnja biogasa i energetski efekti na nekim farmama goveda u Vojvodini\nBroj UG1 na govedarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja biogasa, 103 m3/a\n700 3 555\n900 2 475\n2.100 5 2.910\nUkupno 66 3.940\nBroj UG1 na govedarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja električne energije, MWh /a\n700 3 1.440\n900 2 1.230\n2.100 5 7.530\nUkupno 66 10.200\nBroj UG1 na govedarskoj farmi Broj farmi Moguća proizvodnja toplotne energije, MWh/a\n700 3 1.200\n900 2 1.000\n2.100 5 6.400\nUkupno 66 8.600\n1 Uslovno grlo (UG) predstavlja goveče mase 500 kg žive mere, ili njegov ekvivalent druge vrste životinja.\nMogućnost za proizvodnju biogasa na posmatranim farmama iznosi 9,5 miliona m3/a, električne energije 25 Gwh i toplotne 21 Gwh, što je ekvivalent za električnu energiju, koju godišnje potroši 3.000 domaćinstava.\nPotencijalne mogućnosti proizvodnje biogasa sa mnogo veće, ako se imaju u vidu farmerska gazdinstva, male stočne farme, kao i mogućnosti za korišćenje biljnih proizvoda, silažnih trava i kukuruza i otpada iz stočarske proizvodnje i prerade. Korišćenje kosupstrata je od posebnog značaja, jer je skladištenje jednostavno, za kogenerativna postrojenja, a koriste se kada je potrebno više energije.Nedostatak je taj što je cena silaže visoka, a po energetskoj dobiti dva puta veća od cene slame i drugih biljnih ostataka.\nEnergetsko korišćenje biogasa ima prednost s aspekta zaštite životne okoline, jer se eliminiše metan, koji je oko 23 puta nepovoljniji od C02 kada je reč o stvaranju staklene bašte.\nOklasci kukuruza na malim i srednjim farmerskim gazdinstvima najveći su energetski potencijali, zatim, slama pšenice i soje, kukuruzovina i ostaci suncokreta i drugo. Količina biljnih ostataka proporcijalna je prinosu zrna i osetljiva je na transportne troškove. Primena biomase za kogeneraciju ima izvesna ograničenja.Treba očuvati plodnost zemljišta. Ostaviti onoliko koliko ulažu u bilans đubriva, a na bazi plodnosti zemljišta. To se odnosi na odnošenje biljnih ostataka ratarske proizvodnje. Neki zagovaraju da ništa ne sme da se iznese, do toga da može da se iznese 25-50% raspoložive biomase. Prosečna vrednost ostataka ratarske proizvodnje, koja može da se ubere bez posledica po zemljište, jeste oko 1/3 roda, što treba imati u vidu kod gradnje postrojenja.\nSporedni proizvodi iz ratarstva i njihovo moguće korišćenje u energetske svrhe u Vojvodini\nKultura Tendencija Površina 1.000 ha\nPšenica ↓ 336\nRaž — 1,15\nJečam — 60\nKukuruz ↑ 627\nSuncokret — 166\nSoja ↑ 111,5\nUljana repica3 ↑ 15,4\nKultura Tendencija Površina 1.000 ha Velike farme 1.000 ha\nPšenica ↓ 336 142\nRaž — 1,15 0,42\nJečam — 60 29\nKukuruz ↑ 627 114\nSuncokret — 166 65\nSoja ↑ 111,5 56\nUljana repica3 ↑ 15,4 12,3\nKultura Tendencija Površina 1.000 ha Male i srednje farme 1.000 ha\nPšenica ↓ 336 194\nRaž — 1,15 0,73\nJečam — 60 31\nKukuruz ↑ 627 513\nSuncokret — 166 101\nSoja ↑ 111,5 55,5\nUljana repica3 ↑ 15,4 3,1\nKultura Tendencija Površina 1.000 ha Moguće ubrati 1.000 t\nVelike farme Male i srednje farme\nPšenica ↓ 336 300 340\nRaž — 1,15 1 1,3\nJečam — 60 60 55\nKukuruz ↑ 627 k1 114 o2 10 k 310 o 360\nSuncokret — 166 0 0\nSoja ↑ 111,5 120 115\nUljana repica3 ↑ 15,4 30 8\nUKUPNO 635 ca. 1189\nKultura Tendencija Površina 1.000 ha Potencijalno za energetske svrhe 1.000 t\nPšenica ↓ 336 285 305\nRaž — 1,15 1 1,2\nJečam — 60 57 50\nKukuruz ↑ 627 k 110 o 10 k 280 o 330\nUKUPNO ca. 613 ca. 1089\n1 stabljika i list kukuruza − kukuruzovina\n2 oklasak kukuruza\n3 podatak važi za 2007. godinu\nBiogas-obnovljiv izvor energije\nKada je reč o biogasu misli se na gas sa velikom količinom metana, koji nastaje fermentacijom organskih supstanci, kao što su stajnjak, mulj iz otpadnih voda, gradski čvrsti otpad ili bilo koja druga biorazgradljiva materija, pri anaerobnim uslovima.Za biogas koriste se nazivi: barski gas, deponijski gas i močvarski gas.Svaka varijanta sadrži različite nivoe metana i ugljen-dioksida zajedno sa manjim učešćem drugih gasova.\nObrada biorazgradljivih supstanci odvija se u anaerobnom fermentoru, koji mora da bude dovoljno jak da izdrži povećani pritisak, kao i da obezbedi anaerobne uslove za bakterije u unutrašnjosti. Fermentori se podižu jedan pored drugih u blizini izvora organskih inputa kako bi se obezbedila stalna proizvodnja biogasa.\nBiogas je obnovljiv izvor energije. Njegova proizvodnja na farmerskim gazdinstvima i preduzećima obezbeđuje energiju, prihode i štiti\nProizvodnje biogasa i njegova upotreba u proizvodnji i toplotne energije životnu sredinu. Proizvodi se regionalno i stvara uslove za zapošljavanje i angažovanje industrije. Sporedni proizvod je biođubrivo za razvoj organske proizvodnje. Na neobrađenom zemljištu mogu da se gaje brzorastuće biljke za proizvodnju biogasa.\n(Mpd Trade Official Sales Representative of GE Jenbacher)\nstajnjak sa farmi\nbiljna zelena silaža-kukuruz, repa, trava\notpad iz klanica\nbiljna i životinjska mast\nproizvodnja alkohola-džibra, trop,…\nproizvodnja šećera, kvasca, piva, mleka …\nbiljna masa iz gradskog područja\notpad iz prerade voća i povrća\notpad iz kuhinja, menzi, restorana\nsupstrat iz fermentora je visoko kvalitetno đubrivo\nsmanjuje upotrebe mineralnog đubriva\npovećanje sadržaja azota u amonijačnom obliku\nsmanjenje zakišeljavanja zemljišta, povećanje pH\nznačajno smanjenje neprijatnih mirisa i insekata\nsmanjenje zagađenja zemljišta i podzemnih voda\nProizvodnja biogasa je postupak dobijanja energije iz alternativnih obnovljivih izvora energije. Osim dobijanja energije, anaerobno vrenje obezbeđuje dobijanje kvalitetnog đubriva i doprinosi zaštiti životne okoline. Anaerobna fermentacija je proces pretvaranja stajnjaka u energiju i tečni otpadni mulj.\nProcentualni sastav biogasa\nSASTOJAK i KOLIČINA\nMetan (CH4) 50-75\nUgljen-dioksid (CO,) 25-45\nVodena para (H,0) 010\nAzot (N2) 0-5\nKiseonik (0,) 0-2\nVodonik (H,) 01\nAmonijak (NH,) 01\nVodonik-sulfid (H,S) 0-1\nBiogas se sastoji od 50-75 metana, 25-45% ugljen-dioksida i u manjim količinama sadrži vodenu paru, azot, kiseonik, vodonik, kiseonik i vodoniksulfid. Udeo gasova u biogasu zavisi od sirovine i upravljanja procesom. Kvalitet biogasa može da se poboljša doradom posle izlaska iz fermentora popravkom gorivih osobina, smanjenjem negorivih sastojaka i eliminisanjem štetnih gorivih sastojaka, među kojima je i vodoniksulfid.\nSastav biogasa pokazuje da je opasan po čovekovu okolinu i zdravlje živih organizama, jer je metan u određenim uslovima eksplozivan. Metan je preko 20 puta štetniji po klimu i ozonski omotač, nego ugljen-dioksid. Na sastav biogasa utiču materije iz kojih se dobija i temperaturni režim fermentacije. Za kratko vreme fermentacije, kada su temperature više, sadržaj metana u biogasu pada ispod 50%, tako da gas nije više zapaljiv.\nUdeo metana u biogasu u zavisnosti od sirovine iz koje se dobija\nMATERIJAL i PROCENAT METANA U BIOGASU\nKravlji ekskrementi 65\nSvinjski ekskrementi 67\nPileći ekskrementi 60\nKuhinjski otpad 50\nAnaerobni procesi mogu da se odvijaju u fermentorima u kojima je supstrat otpad sa farmi.Kosupstrati su biljke koje se uzgajaju za proizvodnju biogasa, ostaci koji nastaju u procesu dorade i prerade poljoprivrednih proizvoda i drugi organski otpad.\nSirovine koje se koriste za proizvodnju biogasa su:\n• tečno i čvrsto stajsko đubrivo životinja i Ijudi,\n• biološki otpad iz stambenih delova,\n• poljoprivredni otpad (zelena masa-ostaci od povrća, voća, kukuruzna silaža, listovi šećerne repe),\n• otpadne vode prehranbene industrije(pivara, prerada voća i povrća, proizvodnja vina, mlekara, šećerana, industrija celuloze, mesna industrija i dr.),\n• komunalne vode i mulj iz kanalizacije,\n• otpad iz kuhinja i ugostiteljskih objekata,\n• biološki otpad iz klanica i mlečna surutka.\nDrvo se koristi, ali nije pogodno za dobijanje biogasa, jer bakterije koje proizvode metan ne mogu da svare lignin. Pesticidi, sredstva za dezinfekciju i antibiotici imaju negativan efekat na bakterije u stajnjaku. Sa tehnološkog aspekta kvaliteta biogasa bitno je da sirovina sadrži 10-14% tečne materije, a s energetskog visok procenat masnoća i ugljenih hidrata.\nTečni stajnjak na farmama je dobar izvor za dobijanje biogasa. Koncentracija organske suve materije je veća u štalskim objektima (20-25%) u odnosu na držanje stoke u oborima (10-15%). Prinos biogasa zavisi od vrste životinja i veći je kod zdravih životinja.\nPrinos biogasa iz stajnjaka životinja\nVrsta domaće životinje Prosečan dnevni priliv tečnog stajnjaka, pri sadržaju OSM od 11%, V (kg/dan; UG)\nKrave (muzare) 45\nGoveda u tovu 29\nRasplodne krmače 30\nSvinje u tovu 26\nKoke nosilje 58\nPilići, brojleri 48\nVrsta domaće životinje Sadržaj OSM u tečnom stajnjaku (kg/dan; UG)\nKrave (muzare) 4,7\nGoveda u tovu 3,2\nRasplodne krmače 3,6\nSvinje u tovu 3,0\nKoke nosilje 6,4\nPilići, brojleri 5,1\nVrsta domaće životinje Prosečan dnevni prinos biogasa (m5/kg OSM)\nKrave (muzare) 0,25\nGoveda u tovu 0,24\nRasplodne krmače 0,445\nSvinje u tovu 0,425\nKoke nosilje 0,465\nPilići, brojleri 0,430\nVrsta domaće životinje Prosečan dnevni prinos biogasa po UG, ∫ (m3/dan UG)\nKrave (muzare) 0,846-1,551\nGoveda u tovu 0,512-1,024\nRasplodne krmače 1,224-1,980\nSvinje u tovu 0,900-3,968\nKoke nosilje 1,984-3,968\nPilići, brojleri 1,530-2,856\nEnergetski potencijal biomase na farmama određuje se prema broju uslovnih grla stoke (brojnost i broj životinja po uslovnom grlu). Na osnovu stručnih proračuna treba organizavati proizvodnju biogasa na farmama.\nEnergetski potencijal biomase na farmama\n1. Uslovno grlo (UG)= 0,6-1,2 krava muzara, Približno 1,3 m3 biogasa dnevno po UG, Snaga biogasa: 6 kWh/Nm3.\n1 UG= 2-6 svinja,\nPribližno 1,5 m3 biogasa dnevno po UG, Snaga biogasa: 6 kWh/Nm3.\n1 UG=250-320 koka nosilja,\nPribližno 2 m3 biogasa dnevno po UG, Snaga biogasa: 6,5 kWh/Nm3.\nSilaža kukuruza, trave, lisne mase\n600-640 m3 biogasa po toni OSM, Snaga biogasa: 5,5-6 kWh/Nm3.\nIndustrijski zagađene otpadne vode\n0,20-0,40 m3 CH4/kg HPK, 60-80 CH4 u biogasu\nBiogas dobijen iz kosupstrata\nSastav otpadne biljne biomase ukazuje na to da se može primeniti i u proizvodnji biogasa. Prepreku predstavlja to što je u celulozi sadržan lignin koji se teško razlaže, tako da utiče na količinu biogasa. Zato je potrebno usitniti masu i dodati vodu da učestvuje u pripremljenoj smesi sa 8892%, a sadržaj organske suve materije sa 8-12%.\nPrinos biogasa iz poljoprivrednih useva\nVrsta poljoprivredne kulture ili otpatka Prosečan sadržaj OSM u poljoprivrednoj kulturi ili otpatku, V0(l (kg OSM/kg materije)\nŽitni ostaci (suvi) 1,0\nTrava (pokošena) 0,25\nLjuska krompira 0,075\nKukuruzovina (suva) 1,0\nLišće šećerne repe 0,25\nVrsta poljoprivredne kulture ili otpatka Prosečan dnevni prinos biogasa, ∫ (m3/kg OSM)\nŽitni ostaci (suvi) 0,250\nTrava (pokošena) 0,415\nLjuska krompira 0,425\nKukuruzovina (suva) 0,420\nLišće šećerne repe 0,450\nSvojstva biogasa, pri prosečnom udelu CH 65% i CO 35%\nGustina 1,2 kg/m3\nToplotna moć 4-7,5 kW/m3\nKoncentracija gasa u vazduhu, pri eksploziji 6-12%\nTemperatura paljenja 650-750° C\nOdnos gustina gas/vazduh 0,9\nBrzina sagorevanja Cca. 0,4 m/s\nMiris (zbog sumpora) na pokvarena jaja\nSa biohemijskog aspekta proizvodnja gasa odvija se putern faze hidrolize, kiselinske faze i metanogene faze. Neophodni uslovi vrenja su odsustvo kiseonika, konstantna temperatura i pH vrednost od 6,57,5. Postoje tri osnovna temperatuma režima, koja se uvažavaju u proizvodnji biogasa i koji su propisani kao i tehnološki postupci anaerobnog vrenja.Većina postrojenja rade u temperaturaom režimu od 20-37%. Osobine biogasa su gustina, toplotna moć, specifična toplota, gasna konstanta, zapaljivost, eksplozivnost, brzina sagorevanja i miris.\nVisokopritisno skladištenje obavlja se u čeličnim bocama, a niskopritisno u raznim oblicima rezervoara. Kod projektovanja treba voditi računa o lokaciji, obliku, veličini, zapremini i otpornosti materijala .Proizvodnja biogasa ima višestruki značaj za razvoj organske poljoprivrede na farmerskim gazdinstvima, farmama i preduzećima, jer se obezbeđuje energija i štiti životna sredina. Uspostavlja se proizvodna, energetska i ekološka ravnoteža.\nTri faze proizvodnje biogasa\nFaza 1: Pretvaranje u tečnost\nBakterije za razvodnjavanje\nOrganska materija (sirov otpad sa farmi, osoka, otpad iz mlekara)\nFaza 2: Proizvodnja kiselina\nBakterije za formiranje kiselina\nTečne rastvorljive i organske komponente\nNerastvorljive komponente (voda, neoiganske materije, nerastvorljive organske materije)\nFaza 3: Proizvodnja biogasa\nBakterije za izđvajanje metana\nJednostavne organske kiseline\nBIOGAS + CH4, C02, NEČISTOĆE\nTečni otpadni mulj sa mirisom slabog intenziteta\nMogućnosti za proizvodnju biodizela\nBiodizel se dobija iz biljnih ulja uljane repice, soje, suncokreta i palme ili iz bilo koje mešavine tih ulja. Tehnologija proizvodnje na bazi transesterifikacije je proces koji povezuje ulja i masti sa monoalkoholom u prisustvu katalizatora i stvara metil-estre masnih kiselina-biodizel, glicerol, stočna hrana, đubrivo i ostali sporedni proizvodi.\nEvropski standard DIN EN 14214/2003. definiše kvalitet koji mora da poseduje biodizel.Definiše kvalitet biodizela kao alternativnog goriva i time etablira B 100, kao brend (specifikuje karakteristike i metode testiranja).\nSušenje uljane repice\nCeđenje ulja i dobijanje pogače\nFiltriranje i skladištenje ulja\nS aspekta fizičko-hemijskih karakteristika dobijenog goriva, uljana repica ima prednost u odnosu na suncokret. Standardom EN 14214 jodni broj biodizela je ograničen na 120. Standardni linolni tip suncokretovog ulja sa jodnim brojem iznad 130 nije prema standardu pogodan za proizvodnju biodizela. Uljana repica čiji se jodni broj kreće između 94120 predstavlja pogodnu sirovinu za biodizel.\nPostoje zemljišni uslovi za proizvodnju uljarica suncokreta, soje i uljane repe za proizvodnju biodizela.Uljarice se u proseku gaje na površini od 300 hiljada hektara ili na 9% oraničnih površina Srbije.\nPrimera radi, od 1 tone semena uljane repice dobija se 350 kg ulja i 650 kg pogača ili po hektaru 1 tona ulja i 2 tone pogače. Ulje se koristi kao energetsko gorivo za vozila i kao sirovina tehnološkim postupkom estrifikacije za proizvodnju biodizela. Od ukupne količine ulja 80% se pretvara u biodizel i 20% u čisto ulje. Tako se proizvodi ekološko gorivo i štiti životna sredina. Pogače uljane repice su vredna hrana u ishrani stoke.\nEnergetski bilans uljane repice je pozitivan i isti zavisi od upotrebne vrednosti stabljike repice, koja može da se koristi kao izvor energije ili zaore.Energetski bilans suncokreta je pozitivan, ali se proizvodi manje biodizela po ha, manje koristi đubrivo i agrohemija i dobija više stabljike.\nOd ukupne proizvodnje sirovog ulja dobija se oko 91% biodizela, uljane pogače i glicerin. Direktiva Evropske unije 2003/30/EC predviđa da 5,75% fosilnih goriva bude zamenjeno gorivom biološkog porekla u 2010.To zahteva proizvodnju biodizela od 112 hiljada tona u 2010. godini. Mešanjem fosilnog goriva sa biodizelom poboljšavaju se energetska svojstva goriva i radikalno unapređuju ekološki uslovi za prozvodnju sertifikovane kvalitetne hrane i štiti životna sredina.\nTehnološka šema proizvodnje biodizela iz uljane repice(Radić,P.2002).\nEneretski bilans za biodizel od uljane repice MJ/ha\nULAZNO-IZLAZNI PARAMETRI i VREDNOST PARAMETARA\nPrinos semena t/ha 3,2\nEnergetski ulaz MJ/ha\nObrada zemljišta 4.300\nSvega ulaz 35.045\nSvega izlaz, bez stabljike 49.500\nEnergetski izlaz: energetski ulaz(bez stabljike) 1,41\nNeto energetski bilans, bez stabljike 14.455\nUkupan izlaz sa stabljikom 87.900\nEnergetski izlaz: energetski ulaz (sa stabljikom) 87.900\nNeto energetski bilans 52.855\n1. Mitrović Jetall. Ekološkiznačajan i energetski obnovljiv izvor energije, http://www. biodizel.co.yu\nDodavanjem biodizela benzinu poboljšavaju se njegova energetska i ekološka svojstva. Na razvoj proizvodnje biodizela uticaće proizvodni, tehnološki i ekonomski uslovi. Biodizel predstavlja kvalitetno gorivo. S ekološkog aspekta upotrebom biodizela utiče se na smanjenje emisije gasova staklene bašte, čestica i aromata čađi, benzola i toluola. Kada je reč ekonomskom aspektu utiče se na zaposlenost, rast industrijske proizvodnje, doprinosi dodatnom ulaganju sredstava u agraru, ruralnom razvoju, podstiče devizne efekte.\nPrinos biodizeia po ha uljarica u Srbiji i EU u zavisnosti od ostvarenog prinosa\nSupstistucija fosilnih goriva sa biodizelom doprinela bi razvoju organske proizvodnje i zaštiti životne sredine. Ekonomski i ekološki je interes da se podstiče razvoj proizvodnje biodizela, biogasa, biođubriva, stočne hrane i mnogih drugih proizvoda iz biomase.\nEnergetska samostalnost farme i farmerskih gazdinstva, zasnovana na obnovljivim ekološkim izvorima energije, ima povoljne ekološke efekte i podstiče razvoj organske poljoprivredne proizvodnje.Obnovljivi energenti, ekotehnologija, ekomenadžment i ekomarketing u proizvodnji organske hrane doprinose racionalnom korišćenju prirodnih resursa, zaštiti agroekosistema i ekosistema, povećanju kvaliteta života i ostvarivanju ekološkog i ekonomskog profita.\nVeliki broj farmerskih gazdinstava različitih veličina u oblasti raznovrsne ratarsko-povrtarske, stočarske, voćarske, vinogradarske i drugih proizvodnji daje mogućnosti za razvoj multifunkcione organske poljoprivredne proizvodnje, korišćenja obnovljivih izvora energije na farmi i na toj osnovi postizanje energetske samostalnosti i ekološki čiste farme s uravnoteženim agroekološkim sistemom. Farmersko gazdinstvo proizvodi kvalitetnu zdravstveno bezbednu hranu i energiju iz obnovljivih izvora za sopstvene potrebe i za tržišnu prodaju. Iz obnovljivih izvora proizvode se razne vrste energije, a posebno toplotna za sušenje, grejanje i pogon motora i električna za potrebe domaćinstva, za razne elektromotore na farmi, navodnjavanje i drugo. Proizvedena energija iz obnovljivih izvora u multifunkcionalnoj proizvodnji i ruralnom razvoju ima izuzetan značaj za organsku proizvodnju i preradu, na smanjenje inputa u proizvodnji i povećanje outputa, očuvanje plodnosti zemljišta, eliminisanje zagađenja na gazdinstvu i za očuvanje životne sredine. Multifunkcionalna održiva proizvodnja i racionalno korišćenje obnovljivih ekoloških izvora energije na farmerskim gazdinstvima doprineće proizvodnji kvalitetne zdravstveno beuzbedne hrane i ekološke energije za potrebe gazdinstva, za kvalitetan život porodice na farmi i za ostvarivanje ekonomskog i ekološkog profita.\nMoguća proizvodnja biodizela na uslovnoj površini 350.000 ha u zavisnosti od setvene strukture uljarica\nVarijante Struktura setve Moguća proizvodnja biodizela (t)\nI 100 % uljana repica 238.320\nII 70 % uljana repica 30 % suncokret 246.096\nIII 50 % uljana repica 50 % suncokret 251.280\nIV 70 % suncokret 30 % uljana repica 256.464\nV 100 % suncokret 264.240\nVarijante Struktura setve Moguća supstitucija fosilnog dizela biodizelom\nUkupno privreda (%) U poljoprivredi (%)\nI 100 % uljana repica 14,4 49,5\nII 70 % uljana repica 30 % suncokret 14,8 51,2\nIII 50 % uljana repica 50 % suncokret 15,1 52,2\nIV 70 % suncokret 30 % uljana repica 15,5 53,3\nV 100 % suncokret 15,9 54,9\n• podsticati naseljavanje ptica, postavljanjem kućica za senice\n• podsticati predatore i parazite (ostavljati trake travnog pokrivača na rubovima voćnjaka, smenom mulčiranja i košenja međurednih propisa\n• korišćenje korisnih biljnih vrsta i alelopatskih odnosa (npr. dragoljub privlači lisne vaši, kadifa se seje na zemljištu zaraženom nematodama, radi njihovog suzbijanja itd.).\nPraćenje pojave bolesti i štetočina. U nameri sprovođenja efikasne zaštite koja je ekonomična i najmanje štetna za korisne organizme, važno je precizno pratiti pojavu štetnih i korisnih organizama. Direktne mere zaštite treba da se sprovode tek nakon što je prekoračen prag tolerantnosti.\nU toku zime, višegodišnje grane se pregledaju na prisustvo prezimljujućih stadijuma kalifornijske štitaste vaši i crvene paukove grinje. Nije neophodno prebrojavati jaja. Prag tolerancije za kalifornijsku štitastu vaš je potpuno odsustvo. U slučaju crvene paukove grinje, zaštita je neophodna, ako prsti ostanu crveni od jaja kada se protrlja osnova grane.