Da li je neko ko isteruje pravdu s prodavcima i zahteva uslugu po „pe esu“ baksuz koji nema pametnija posla ili osvešćeni građanin koji zna svoja prava i ne libi se da ih zatraži?\nTrudim da živim po ovom drugom principu i ne mrzi me da se raspitam, potrudim, uzmem ono što mi pripada. Naročito sam takva otkako imam decu, pa me za neke njihove potrebe i prava ne mrzi da se potrudim i raspravljam s bilo kim. Uostalom, čitav moj angažman u Udruženju RODITELJ ima iza sebe ideju da ne želim da čekam decenijama da se probudim u državi koja je idealna za roditeljstvo već da hoću odmah, sad, da znam za svoja prava i da ih zahtevam.\nKakve to veze ima s prodavcima? Pre neki dan, u „tihom“ ratu u rukavicama između mušterija i prodavaca, ishod je bio sledeci Bedno piskaralo 2, prodavci 0.\n– Odnesem laptop na popravku. PC Klinika, reklamiraju se, hvale se na sva zvona. Uredno nam daju servisni listić, dođem po laptop, kažu mi koja je popravka u pitanju i koliko je koštala. Donese momak kompjuter i nastavlja da radi, pravi se lud. Ja stojim, čekam, dramska pauza, rek’o zaboravio da mi da papirče – račun. I onda umilnim glasom upitah: A račun?\nDa je pogled mogao da govori, ovaj bi u dahu rekao nešto poput: ti krmačo smaračice što me teraš da baš sad idem do šefa i TEBI dajem fiskalni račun ko da si HajleSelasije… ili tako nešto.\nA ja, kao da imam sve vreme ovog sveta, stojim s mirnoćom Bude, i čekam da „šef“ dođe, prokljuca po računaru, nađe obrazac, upisuje u njega, i upisuje i upisuje i na kraju mi da fiskalni račun uz uredno prikačanu garanciju na servis. Najljubaznije sam procvrkutala hvala, okrenula se na peti i stuštila ka Zelenom vencu.\nJoš me euforija od mog pametnog kako li sam se setila poteza (jer sam generalno osoba s glavom u oblacima koja niti proverava kusur, niti zna gde su joj fiskalni računi niti vodi računa o takvim stvarima), kad me sačekala nova prilika da kao građanin zavapim za svoja zakonska prava :\nS laptopom u rukama uletim u “Tref“ da zamenim sandale koje sam dan ranije kupila mom prvenčetu. Kako su naručene roze, isključivo, ja se zeznem kupim neke u toj bolji, povelike, ali me prodavačica umiri pričom kako uz fiskalni račun mogu da ih zamenim za manje.\nI naravno pojavljujem se sledeći dan ponovo, jer sam omašila u proceni i mojoj princezi kupila veći broj. Ljubazno objasnim u čemu je problem i kažem za koje hoću da zamenim. Posle dužeg ronzanja po kutijama u magacinu, jedan mladić, po izgledu maloletnik, kaže da nema dugih ni u tom, ni u drugim modelima. Onda ja strpljivo kažem da me je prodavačica uveravala da ću moći da ih zamenim, pokazujući rukom na kutije koje je ona meni pokazala. Da, ali neko je zamenio kutije i tu su sad samo mali brojevi, ne da se dečko zbuniti. U međuvremenu se uključuje cura, koja pokušava telefonom da sazna ima li u njihovim drugim radnjama takvih sandala. Ne uspeva, nema ih nigde, kao da su sva mala nogata šestogodišnja bića u Beograud rešila da nose baš takve sandale.\nOnda je lepo kažem u redu, vratite mi novac. Tu se lica uposlenih menjaju, jer se verovatno retk osreću s najvećim užasom u njihvoom poslu i ledenim glasom mi devojče kaže – ali politika naše firme je da ne vraćamo novac!\nOnda nekim čudom još smirena, lepo mahnem ka papirčetu gde piše da je za reklamaciju potreban račun i mahnem joj računom, usput joj polako govoreći da je ovo jelte jedna vrsta reklamacije.\nA ako nije, šta mene pa zabole za politiku firme, znam šta zakon kaže, a on mi dozvoljava da robu vratim i dobijem svoj novac nazad. Posle još nekoliko ali, i mog upozorenja da sam fina ali da ako izađem, vratiću se nazad s inspekcijom, devojče je presavilo tabak i posle 15 minuta pisanija, uzimanja lične karte, a umalo i krvne slike, imala sam svoje pare. Daleko im lepa kuća, nek šeta dete boso po moru….\nDa li sam baksuz ili ne, ne znam, ali moram vam reći da sam posle svega bila prilično ponosna na sebe. Najpre, jer nisam kao što umem izgubila živce, nisam ispala ovca i upala u njihov APP sistem (ako prođe prođe). Još kad bi svi, uvek i u svim situacijama bili tako dosledni, a problemi se mogli rešiti „raščišćavanjem računa“ ih, ma gde bi nam bio kraj.\nTags: fiskalni račun, kupovina, pravi\nCategory: Sasvim lično, Svakodnevica\nTweets that mention Bedno piskaralo » Isterivanje pravde, makar i potrošačke -- Topsy.com | 12. август 2010.\nButik Chic na delu pokazuje kako je Zakon o zaštiti potrošača neprimenjiv - Piskaralo.com | 13. јун 2012.


Dolmen (2022) - EmuGlx\nMladen Tapavički — 29. May 2022.\nNekada davno, većina potpuno novih timova je birala da za svoj prvi projekat naprave igru iz FPS zanra, gde bi lako svima mogli da pokažu svoje znanje sa level dizajnom, ponašanjem kamere, sistema kretanja, gunplay-a, AI-a protivnika, audio/vizuelne prezentacije, i još mnogo toga. Ali to doba je davno prošlo, i sad smo došli do vremena gde novi timovi često biraju da se predstave javnosti sa Souls-like klonom. Ove igre im omogućavaju da umesto linearne kampnje kroz koju će igrači proleteti uglavnom samo jednom naprave relativno mali broj nivoa kroz koji će biti posećivan beskrajan broj puta dok se igrač muči sa respawn-ovanjem, grindovanjem i traženjem prolaza do sledeće zone. Nažalost, obožavaoci ovog žanra danas imaju pristup nekim od najboljih igara ikada napravljenih, tako da svaki novi klon mora imati nešto zaista specijalno da bi se odvojio od konkurencije i igračima ponudio nešto u čemu mogu da uživaju.\nNapravljen od strane potpuno novog malog Brazilskog tima Massive Work Studio, i distribuiran na PC i konzole uz pomoć izdavača Koch Media i njihove nove divizije Prime Matter, Dolmen predstavlja nezgrapni prvi pokušaj da se igračima ponudi primamljiv Souls-like klon. Vizuelno nezanimlijv, početnički animiran, i sa svega par svetlih tačaka, ovaj naslov predstavlja solidan pokušaj Brazilske gaming scene da započne rad na mnogo ambicioznijim projektima. Igra u sebi ima gameplay koji je privlačan i pun dubine, ali je istovremeno tako grubo finalizovan da će skoro sigurno većina igrača odlučiti da ga zaobiđe i zaigra neke druge naslove iz ovog popularnog žanra.\nDolmen je smešten u dalekoj budućnosti gde je korporacija Zoan uspela da oformi veliku rudarsku koloniju na izolovanoj planeti Revion Prime. Ova negostoljubiva planeta prepuna agresivnih bića koje kao da je Lovecraft dizajnirao je jedino mesto u univerzumu gde se mogu pronaći Dolmen kristali – misteriozna supstanca kojom se može putovati kroz dimenzije i alternativne timeline-ove. Posle gubitka kontakta sa planetom, Zoan korporacija šalje usamljenog ratnika da reši misterije koje se kriju na površini i sakupi što više Dolmen kristala.\nGameplay igre ne odstupa od tradicionalnog pristupa u Souls-like igrama. Igrač mora dobro da pazi na okruženje oko sebe, pametno koristi svoje melee, shield i ranged oružje, sakuplja XP i troši ga na pojačavanje centralnih stat-ova, dobro planira kako će da potroši svoju stamina skalu na melee udarce, dodge poteze i trčanje, a novina u igri je prisustvo Energy skale sa kojom se napajaju ranged oružja (pištolji, puške, sačmare…). Energy skala se pri redovnom pucanju sama dopunjuje, ali se i zauvek troši ako koristite specijalne ranged napade ili prebacujete Energy poene u HP poene. Ovaj dodatak energy skale je jedna od zanimljivih inovacija igre, koja omogućava igračima da se lakše upuštaju u ranged bitke u svakom trenutku.\nKampanja igre nije preterano dugačka i traje malo više od 10 sati ako igrač ima sreće da se ne zadržava predugo kod boss-ova koji čuvaju svaki nivo. Igra u sebi nudi tri zasebne zone (rudnici, wasteland, i endgame laboratorije) koje su sve rasparčane na mali broj zasebnih nivoa koji se mogu pristupiti teleporterima. Centralna hub zona je mali svemirski brod u orbiti planete gde igrač može da pristupi servisima za dizanje nivoa, craftovanju oružja, i terminalu za respawn-ovanje boss-ova.\nOd sistema za ojačavanje i unapređenje sposobnosti igrača, Dolmen nudi lako dostupan sistem za craftovanje opreme. Ubijanje protivnika po mapama dropuje širok spektar crafting elemenata koji se mogu iskoristiti za pravljenje melee i ranged oružja, štitova kao i četiri odvojene vrste armora (noge, ruke, grudi i glava). Svaki craftovani item se prilikom izgradnje može ojačati specijalnim dodacima (koji su dostupni u nekoliko nivoa jačine), a igra takođe nudi i specijalna boss oružja koja se mogu craftovati samo ako igrač respawn-uje bossove makar tri puta da sakupi sve potrebne crafting elemente. Olakšavajuća okolnost kod grindovanja bossova je da kada se on prvi put porazi, igra tada otključava specijalni co-op mod u kojem igrač može pozvati ispomoć za boss fight. Dolmen u sebi ima co-op koji je fokusiran samo za bitke protiv bossova, prijatelji nemaju opciju da vam pomognu tokom čišćenja redovnih nivoa igre.\nJoš jedan zanimljiv upgrade path se dobija preko Technologies bonus poena, koji su vezani za specifični armor set koji se craftuje. Sva dostupna crafting oprema je raspoređena u tri različite vrste – Human, Revian i Driller, dajući šansu igračima ne samo da prave tematski prikladne armor setove, već i da iskoristi pun potencijal Technologies poena koji su vezani za te iteme. Ti poeni otključavaju veoma korisne dodatne bonus (health, stamina, defense, melee damage, itd), time terajući igrača da se tokom kampanje fokusira na pronalaženje svih potrebnih crafting elemenata za pravljenje jačih oklopa i potencijalno punih armor setova.\nBitke u igri jesu „poštene“ ali često od igrača traže da se žrtvuje da bi naučio kako se neki sveže otkriven protivnik ponaša. Kako igra odmiče protivnici postaju sve jači i agresivniji, što čini igru veoma izazovnom i zabavnom. Sam početak je definitivno najlošiji deo igre, pa se igračima poreporučuje da probaju da izdrže makar do posle prvog boss-a i da isprobaju crafting opcije. Upgrade-ovanje bazičnih statova nažalost daje slabo primetne bonuse za borbu ili odbranu, pa je crafting totalno obavezan za svakog igrača.\nNajlošiji deo igre je audio/vizuelna prezentacija. Skoro svaki element prezentacije se može opisati kao skroman i jedva dovoljan za minimalnu atmosferu. Jedini deo igre koji odstupa od ovog trenda je audio dizajn, koji uspeva da dočara adekvatnu spooky atmosferu sa brojnim nelagodnim audio sekvencama koje su razbacane po nivoima. Ovo dobro audio rešenje često tera igrača da obraća detaljnu pažnju na svoje okruženje, tražeći da li su razni iznenadni zvukovi deo pozadine igre ili znakovi dolaska novih protivnika. UI je ispodrosečan i u nekim slučajevima aktivno sprečava igrača da vidi šta je trenutno selektovano u inventaru ili crafting ekranu.\nPriča igre kao da je sklepana za jedno popodne. Unutar samih nivoa se mogu pronaći paneli sa suvim nebitnim tekstom koji gradi lore ove planete, a sa vremena na vreme igrači će biti nagrađeni sa skarabudženim video sekvencama koje kao da su dizajnirali studenti ili srednjoškolci (što i nije isključeno da se i zaista desilo, Massive Work Studio je potpuno novi tim kojem je ova igra bila prvi projekat).\nVizuelno, svaka zona igre je skromna što se tiče dizajna, grafičkih elemenata i arhitekture. Često se može sresti hodnik koji je napravljen isključivo od flat poligona za podove, plafone i zidove. Nula ukrašavanja, samo surovi minimalizam. Prvi Half-Life ima detaljnije hodnike od ove igre.\nJedna od dodatnih iritacija dolazi i od sistema kretanja glavnog lika. Igrač nema opciju da skače, a pošto dizajn mnogih nivoa ima elemente koji kao da su stvoreni za skakanje (veoma niske prepreke ili očigledno lagodan platforming), sve to čini da da igra izgleda kao da aktivno sputava igrača u istraživanju i kretanju.\nDolmen je ispodprosečna igra u Souls-like žanru, ali ipak u sebi nudi pojedine elemente koji je čine vrednom igranja. Developeri su uspeli da dobro integrišu ranged pucanje u standardnu Souls formulu, a crafting sistem omogućava igraču da značajno unapredi svog lika u pravcu kojem želi da ide. U svom endgame delu kampanje, Dolmen se transformiše iz spore Souls igre u malo aktraktivni naslov gde igrač može da koristi zanimljiva oružja (chain swords, vatrene čekiće i još mnogo toga), ojača sebe jakim elementalnim efektima, i postane prava mašina za ubijanje. Nažalost, mnogi elementi igre je sputavaju da bude lako primamnjiva širokom broju igrača, tako da pretpostavljamo da će samo pravi fanovi Souls žanra ozbiljno zaigrati ovaj naslov.\nAko tim odluči da napravi nastavak ove igre, nadamo se da će uspeti da daleko nadmaše ovaj svoj prvi pokušaj.\nEmuGlx Score: - 6.5/10\nSouls klon očigledno napravljen od strane tima koji ranije nije izbacio ni jednu igru u prodaju. Novine u opcijama craftovanja i opremanja lika ne mogu da prevagnu veliki broj problema koji stavljaju igru dosta iza druge konkurencije koja mnogo bolje uspeva da se približi nivou koji i dan danas održava legendarni FROM Software.\nTags: 2022AkcijaDolmenKoch MediaMassive Work StudioPCPlayStation 4PlayStation 5Prime MatterRPGSoulsXbox OneXbox Series X/S\nNext post Assassin's Creed Origins od sada radi u 60fps na next-gen konzolama\nPrevious post State of Play će započeti ovogodišnju "E3" sezonu\nNintendo Activision Playstation 3 UbiSoft Capcom Xbox Series X/S 2021 Electronic Arts PlayStation 4 PC online Indie PS4 Xbox Izdvajamo Nintendo Switch 2019 PlayStation 2016 Xbox 360 Square Enix 2018 Sony Avantura DLC Open-World EA FPS Xbox One RPG 2020 2022 trejler Switch MP PlayStation 5 Coop 2017 PS5 Anime 2015 JRPG Steam SEGA Akcija


Parovi: Zatrudnela, diskvalifikovana, a sada ulazi u Zadrugu! - Reality & TV Show - Parovi - Vesti - Svet Plus\n12:22 9. JAN 2018.\nVelika prašina podigla se oko Miljane Kulić učesnice rijalitija "Parovi" jer je tamo i zatrudnela, a ubrzo pošto je saznala za drugo stanje diskvalifikovana je. Ipak, Miljana će i dalje živeti u rijalitiju, samo će promeniti televiziju. Naime, dobila je ponudu da uđe u "Zadrugu". Mnogi su verovali da Nišlijka neće ovo prihvatiti zbog trudnoće. Očigledno, Miljani to ni malo ne smeta.\nMiljana je iskreno rekla, da je novac i budućnost deteta jedini razlog za pristanak i dodala: "Dobila sam ponudu da uđem u "Zadrugu". Uskoro dolazim u Beograd i idem kod njih na razgovor, da vidimo oko detalja šta i kako. Ja trudna ne bih ulazila u rijaliti, ali moram da zaradim pare kako bih imala za bebu kad se rodi. Treba da je prehranim". Ginekolog joj je potvrdio da je sve u najboljem redu i da rijaliti šou ne može nauditi njenoj bebi.\nOtac Miljaninog deteta je Ivan Marinković, bivši suprug pevačice Goce Tržan, za koga Miljana tvrdi da nije znao da bude otac ni svojoj ćerki iz prvog braka, pa tako veruje da neće biti dobar otac ni njihovoj bebi. Smatra da od njega neće dobiti nikakvu pomoć.\nParoviZadrugaMiljana KulicIvan Marinkovic


Otkada se na desktop uređajima i pametnim telefonima pojavila ta, sada već famozna ikonica rakete koja odvaja sadržaj vaših prijatelja od sadržaja koje postuju stranice, relativno “mirne” vode digitala dodatno su se zatalasale. Neki su već pisali Cukerbergu, drugi planiraju da to urade, a treći, vrlo racionalno, traže novu platformu za komunikaciju sa svojim potrošačima, što je, prema rečima Maše Milutinović, marketing menadžerke u VICE-u, daleko pametnija reakcija:\nTo što živimo u medijskom mraku ne znači da nam je Facebook za to kriv ili da bi trebalo da očekujemo od njega da nas spasi. On nam, možda, na naslovnoj strani kaže da je sve free and always will be, ali svi znamo da to ne da nije istina – nego je najveća laž na svetu. Svi plaćamo Facebook – korisnici davanjem svojih informacija, oglašivači novcem. Simple as that!\nKoliko će testiranje da traje?\nKako su agencije i social media eksperti ti koji se u najvećoj meri direktno bave predstavljanjem brendova i komunikacijom na društvenim mrežama, nije čudno što, prema rečima Bojana Šaptovića, Head of Creative u agenciji Pioniri Communications, domaći brendovi još uvek nisu vidno reagovali:\nOno što sam primetio je da su pojedinim postovima objašnjavali svojim pratiocima kako da aktiviraju notifikaciju za nove postove, što smatram besmislenim. Reach već odavno nije na zavidnom nivou i mislim da su svi svesni situacije da Facebook nije besplatan i pre nego što se ova promena dogodila.\nA to nas dovodi do situacije, koju je definisao Marko Jovanović, Digital Account Manager u agenciji Executive Group, da pitanje koje se sada postavlja nije “trebalo bi da uvećamo budžete za digital”, već moramo da uvećamo budžete za digital”.\nPojava Explore Feed-a odražava se na poslovanje svih kojima je Facebook glavni posrednik u komunikaciji sa publikom.\nVICE je, kao jedan od najvećih Facebook-ovih partnera, dobio informaciju da će ovaj eksperiment trajati narednih nekoliko meseci, te da su to uradili zato što su im korisnici rekli da žele na jednostavniji način da vide postove svoje porodice i prijatelja. Međutim, kako je Facebook vrlo tajnovit u vezi informacija oko Explore Feed-a, njegov “rok trajanja” ostaje samo predmet nagađanja. Jovanović dodaje:\nMoje mišljenje je da ova inovacija može da ima ozbiljne implikacije na globalnom nivou. Stoga, ukoliko zaživi, verovatno će biti adaptirana u dosta blažem obliku na globalu.\nTajno oružje protiv ‘seče dosega’\nAko u obzir uzmemo Bojanovu konstataciju da ovo nije test, već realnost – jer se eksperimenti dešavaju i pre nego što ih vidimo, brendovima i medijima ostaje samo pronalaženje adekvatne strategije uz pomoć koje će svoj opstanak odvojiti od dosega na Facebook-u. Ili to, ili alocirati još više novca za promociju postova.\nA pravo rešenje je, prema našim sagovornicima, koliko jednostavno, toliko i teško ostvarivo – dobar i kvalitetan sadržaj.\nPoznavanje ciljne publike, dobro isplaniran, koristan i zanimljiv content i okretanje ka alternativnim platformama za komunikaciju sa svojim fanovima, potencijalno je rešenje ovog problema. Dok to ne shvatimo, ostaje nam samo da posmatramo bitku između oglašivača i Facebook-a, pa ko prvi popusti.


Najava Alpbach letnje škole o evropskim integracijama 2011. u Beogradu | Konkursi regiona\n07/06/2011 | Filed under: kutak za mlade,NVO sektor,region,Srbija | Posted by: KR\nPo peti put, Klub Alpbah Beograd, u saradnji sa Fakultetom političkih nauka Univerziteta u Beogradu, organizuje Alpbah letnju školu o evropskim integracijama – intenzivan kurs o Evropskoj uniji i evropskim integracijama.\nASSEI-B ima za cilj da:\nUnapredi znanje o istoriji, pravu, ekonomiji, politikama i političkom sistemu Evropske unije među studentima, diplomcima, postdiplomcima i mladim stručnjacima različitih obrazovnih profila kao što su pravo, ekonomija, političke nauke, tehničke nauke, lingvistika itd.\nIzgradi regionalnu mrežu mladih lidera i ojača njihov potencijal da društva iz kojih dolaze i ceo region Jugoistočne Evrope osnaže na putu ka Evropskoj uniji.\nASSEI-B projekat preuzima model i program Alpbah letnje škole o evropskim integracijama dizajnirane i organizovane od strane Evropskog foruma Alpbah i Instituta za međunarodno javno pravo, evropsko pravo i međunarodne odnose Univerziteta u Insbruku.\nŠkola je osmišljena u cilju zadovoljena rastuće potrebe za edukacijom u oblasti EU i procesa EU integracija široko definisane grupe mladih različitih obrazovnih profila.\nASSEI-B je otvoren za 25 učesnika/učesnica koje zajedno biraju koordinatori delegirani od strane Kluba Alpbah Beograd i Fakulteta političkih nauka u Beogradu, na osnovu njihovih dosadašnjih akademskih dostignuća, priložene biografije i motivacionog pisma, kao i znanja engeskog jezika.\nASSEI-B stipendija pokriva troškove participacije, štampanih materijala, smeštaja, obroka i ekskurzija. Troškovi pribavaljanja viza i troškovi puta neće biti refundirani!\nNastava se u potpunosti odvija na engleskom jeziku. ASSEI-B predavači su istaknuti profesori iz Austrije, Srbije i drugih zemalja. Nakon završetka predavanja i uspešno položenog pismenog ispita, ušesnicima škole dodeljuje se certifikat kao i 4 ECTS poena.\nDetalji o temama, predavačima i drugim događajima koji se održavaju u toku škole dostupni su u dokuentu ‘ASSEI-B_2011_programme’ kao i na internet adresi www.beoalpbach.org ili na www.fpn.bg.ac.rs\nNa konkurs za ASSEI-B mogu se prijaviti studenti/diplomci/postdiplomci/mladi stručnjaci mlađi od 35 godina, bez obzira na obrazovni profil, iz sledećih zemalja: Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Crna Gora, Hrvatska, Makedonija, Moldavija, Rumunija, Slovenija, Srbija i UNMIK Kosovo.\nMolimo vas da sledeća dokumenta dostavite na e-adresu assei2011@beoalpbach.org :\nRok za podnošenje prijava je 20. jun 2011.\nIzabrani kandidati će biti obavešteni do 15. jula 2011. radi potvrde učešća.\nNaglašavamo da otkazivanje potvrđenog učešća nakon 20. avgusta uzrokuje obavezu plaćana naknade u iznosu od 50% ukupnog iznosa stipendije.\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. šest − tri =


Gotovo 800 mama iz cele Srbije prijavil0 se za besplatan program Mama programira – prvu onlajn školu programiranja za mame. Tokom tromesečne onlajn obuke, koja počinje sledeće nedelje, izabrane mame će imati priliku da, kroz tutorijale i rad s mentorima, nauče da programiraju i vladaju HTML, CSS i Java Script programskim jezicima. Program se sprovodi uz podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i u saradnji sa Krojačevom školom veb dizajna i veb programiranja. Program je namenjen mamama koje u neformalnom obrazovanju vide šansu da svoja dosadašnja znanja oblikuju ili razviju, kao i onima koje razmišljaju o promeni poziva i prelasku u IT prasku.\nTim Centra za mame imao je težak zadatak da od velikog broja prijavljenih izabere 20 mama koje će biti polaznice prvog kruga obuka. Zbog ogromnog interesovanja, planiramo da nastavimo za daljim razvijanjem ovakvih i sličnih programa, te koristimo ovu priliku da pozovemo IT kompanije, kojima je ovakav kadar najpotrebniji, da nam se jave i da zajednički definišemo dalje programe obuka koje bismo mogli dalje da ponudimo mamama.\nPovodom velikog interesovanja javnosti, organizovana je konferencija za medije u Klubu poslanika u Beogradu, gde su se medijima i mamama obratile Tatjana Matić, državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija i Jovana Ružičić, direktorka Centra za mame, kao i neke od mama polaznica.\nMamama koje su prošle selekciju još jedanput čestitamo!


Junior Java Backend Developer | P3 Communications Engineering d.o.o. | Beograd | HelloWorld.rs\nU kompaniji postoji dobra atmosfera i prijatno okruženje. Uslovi za rad su dobri i kolege su uvek tu…


Izložbe koje ne bi trebalo da propustite ove nedelje | Buro 24/7\n26.11.20. 14.00 2020-11-26T14:00:30+01:00\nZa razliku od marta kada je sve ali baš sve bilo zatvoreno, ovaj put možemo da se radujemo što su nam barem neke kulturne aktivnosti ostale dostupne. Istina, sa izmenjenim dinamikama i terminima, pomerenim planovima ali ipak gradske galerije nastavljaju sa svojim programima i u prilagođenim radnim vremenima donose novi sjajan sadržaj, izložbe, sveža imena i ideje. Ako nam je nekada trebao beg u pet minuta samoće to je definitivno ovih dana, a ne postoji bolji prostor za sve druge misli na off i gledanje i razumevanje samo onoga što je ispred nas, nego što je galerija. Zato vam predlažemo četiri prostora za svratiti ovog vikenda. Od Kalemegdana preko Krunske do Vračara. Kafa za poneti, lagana šetnja, i dosta dobre umetnosti.\nIzložba “Upleteni”, već svojim naslovom sugeriše na pozicije koje su u njoj osvetljene i postavlja pitanje krize reprezentacije koja se dogodila i u društvu i u umetnosti i prateće promene paradigme. Na izložbi učestvuje 34 umetnika i dva pokreta što izložbu čini odličnim pregledom tendencija, ideja i interesovanja autora članova ULUSa i daje opšti pregled o dinamici ovog udruženja. Izložba je otvorena do 6. decembra u Paviljonu Cvijete Zuzorić i sjajan je povod na vikend šetnju do Kalemegdana i prostora koji zauzima posebno mesto u istoriji lokalne likovne scene.\n“Sve što smo stvorili postoji da uništi”, Tamara Spalajković\nU prostoru između videa sa sekvencama čina vrištanja iz popularnih filmova, umetnosti i kulture, i autorke koja nepomično sedi da maskom dinosaurusa na glavi, događa se mnogo toga. “Ja sam dinosaurus svojoj egzistencijalnoj krizi koja se izražava u vrištanju” kaže autorka u svom tekstu, a događaju se baš te pukotine nastale od vrištanja koje ne čujemo i Tamara se svojom izložbom bavi pozicijom čoveka u doba kraja, u dilemi lošeg i dobrog, kada se otvaraju nove neplanirane mogućnosti. Priča o svetu koji stalno nagoveštava sopstveni završetak, o praznini i pravim idejama i emocijama.\n“Geometrija svetlosti”, Ana Knežević\nNova izložba Ane Knežević sastoji se iz radova “The Mirror of Light”, triptiha od crnih akrilnih ploča i “A Place to Hold You” VR rada, koji posmatrača uvodi u virtuelne prostore u kojima zatiče svetlosnu formu u obliku kvadrata, potom u obliku dva trougla, i konačno u obliku dva kvadrata. Posmatrač se slobodno kreće u tim virtuelnim prostorima i može da sagleda predstavljene radove iz različitih perspektiva. Ukoliko svetlo i prostor zvuče kao nešto što spada u vaše polje interesovanja, obavezno svratite u prostor NGVU. Postavku, je moguće videti isključivo uz najavu i dogovor na mail ngvu[email protected], a izložba je otvorena samo do nedelje 29. novembra tako da bolje požurite.\n“Nemirne vode”, Nina Ivanović\nOsobenost umetničke prakse Nine Ivanović još od ranih studentskih radova, karakteriše prevođenje dvodimenzijalnog crteža u skulptoralne forme. U svojoj najnovijoj izložbi koja se otvara danas i trajaće do 17. januara, Nina Ivanović, nastavlja sa praksom svojih prostornih crteža i predstavlja pejzaže različitih formata i tehnika u mediju crteža, sa dominantnim motivima reka, planina i šuma. Svaki pejzaž predstavlja jedan zapis, belešku i jedan sentiment kroz koji Nina otvara pitanje čudnog vremena u kom živimo i koje je ispunjeno neizvesnostima, strahovima i turbulentnim događajima.


Nezavisne: Crna Gora će ući u Otvoreni Balkan na mala vrata\nŠOLC VRAĆA BERLINSKI PROCES NA MAPU\n"Otvoreni Balkan" i Berlinski proces su dvije inicijative s najizglednijim šansama da ispune neke od najvažnijih pretpostavki za članstvo regiona zapadnog Balkana u EU- stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta, a trenutno, kako izgleda, "Otvoreni Balkan" ima veće izglede za uspjeh.\nPodnaslov: ŠOLC VRAĆA BERLINSKI PROCES NA MAPU\nTizer: "Otvoreni Balkan" i Berlinski proces su dvije inicijative s najizglednijim šansama da ispune neke od najvažnijih pretpostavki za članstvo regiona zapadnog Balkana u EU- stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta, a trenutno, kako izgleda, "Otvoreni Balkan" ima veće izglede za uspjeh.\n05.06.2022 - 10:04 | .\n05.06.2022 - 10:04\nNapomene radi, jedinstveno, odnosno zajedničko regionalno tržište na zapadnom Balkanu trebalo bi da bude jedinstveni ekonomski prostor po uzoru na ekonomski prostor EU, gdje važi princip "četiri slobode" - slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala, bez zadržavanjima na granicama. Ideja je da se na taj način region međusobno integriše i bude spremniji za pristup jedinstvenom tržištu EU.\nNa Forumu demokratije, koji je ove sedmice održan u Bečićima, u organizaciji Međunarodnog republikanskog instituta, nevladine organizacije bliske Republikanskoj stranci u SAD, glavna tema je bio ukrajinski rat, ali jedinstveno regionalno tržište je bilo jedna od važnijih tema neformalnih sastanaka i razgovora, saznaju "Nezavisne". Naime, američka administracija, predstavljena kroz Gabrijela Eskobara, specijalnog predstavnika SAD za naš region, snažno zagovara "Otvoreni Balkan", dok bi Njemačka željela dati novi impuls Berlinskom procesu, koji je prije nekoliko godina započela bivša kancelarka Angela Merkel, a Olaf Šolc, trenutni kancelar, želi da ga nastavi. Američka administracija želi da Dritan Abazović, premijer Crne Gore, tu zemlju uvede u "Otvoreni Balkan", ali izazov predstavlja značajan otpor "Otvorenom Balkanu" Demokratske partije socijalista predsjednika Mile Đukanovića, od koje zavisi podrška njegovoj vladi. Osim Đukanovića, velika protivnica Otvorenog Balkana je i Vjosa Osmani, predsjednica Kosova, koja je bliska zvaničnom Berlinu i željela bi da region prihvati Berlinski proces kao inicijativu koja će dovesti do zajedničkog regionalnog tržišta.\nKako saznaju "Nezavisne", Abazović je o ovoj temi, uz pomoć američkih posrednika, razgovarao s Aleksandrom Vučićem, predsjednikom Srbije, a saznajemo da je postignut visok stepen razumijevanja. Prema informacijama "Nezavisnih", izvjestan je scenario po kojem će Crna Gora u "Otvoreni Balkan" ući na mala vrata, odnosno ulaskom u pojedine programe i inicijative, poput oslobađanja carina i olakšanja trgovanja vinom i vinskim proizvodima, a ne u cijelu inicijativu odjednom.\nNezavisne takođe saznaju da će mnogo zavisiti i od predstojeće posjete Šolca regionu, a Berlinski proces će biti osnovna tema razgovora. Kako nam je nezvanično rečeno, Šolc bi Srbiji mogao ponuditi pomoć i posredovanje kod njemačkih privrednika za značajno ojačano prisustvo njemačke privrede u toj zemlji, a ponovo se u tom kontekstu spominje rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji te čak i mogućnost ekspanzije proizvodnje materijala za baterije, što bi za Srbiju bio jedan od najvećih privrednih uspjeha.\nImajući u vidu uticaj Njemačke na evropske fondove koji će kroz instrumente pretpristupne pomoći biti dostupni regionu, upućeni posmatrači ne isključuju mogućnost da Šolc ipak uspije ojačati Berlinski proces i udahnuti mu novi život. Više informacija će biti dostupno javnosti u drugoj polovini godine, za kada zvanični Berlin planira vjerovatno najvažniji do sada sastanak Berlinskog procesa, na kojem će, osim zemalja zapadnog Balkana, Evropske komisije i Službe za spoljne poslove i bezbjednost EU, biti prisutno i nekoliko evropskih predsjednika i premijera.\nNajvažniji neformalni "sudija" za to hoće li Berlinski proces ili "Otvoreni Balkan" biti najbolji kandidati za jedinstveno ekonomsko tržište biće Regionalni savjet za saradnju, tijelo čiji je EU suosnivač, upravo s ciljem da pomogne kreiranje jedinstvenog regionalnog tržišta i njegovo povezivanje sa EU. Kako su za "Nezavisne" istakli, oni nemaju preferencu ni prema jednoj od ove dvije inicijative.\n"Naš mandat je pomaganje zemljama u regionu da stvore jedinstveno tržište, a suštinske razlike u ovim inicijativama nema, jer i jedna i druga to imaju kao cilj", rečeno nam je u toj instituciji.\nTagovi: Crna Gora, Otvoreni Balkan, Olaf Šolc, Berlinski proces


7 stvari zbog kojih smo voleli SFRJ | Vesti | Kurir\nDruštvo 19.09.2014. 22:54h 25.05.2017. 21:42h\nIako tada ni polovina stanovništva nije imala televizor - radio-prenos finala bio je glavni događaj - posle tog zlata košarka je u SFR Jugoslavija doživela bum, nešto slično tenisu danas! Obruči su kačeni na zid, stabla, plotove, a ponegde su nicali i pravi koševi...\nU skladu s politikom „ni riba ni meso“, odnosno „socijalizam, ali ne ruski“, u štampi i na televiziji - i u filmskim žurnalima, vestima koje su se u bioskopima emitovale pre filma - postojale su reklame. I to kakve!\nTokom 1977. godine Ekonomska politika, niskotiražni, ali veoma ugledan ekonomski časopis, objavljivao je preko cele strane reklamu za „jurišni mlazni avion - jastreb“, proizveden u fabrici „Soko“ u Mostaru. Kao i velika većina sličnih reklamnih oglasa tog doba, i ovaj je bio očajnog dizajna - na kilometar se videlo da ga je radio neki referent opštih poslova. Ili direktorov sestrić... Danas su nam reklame na svetskom nivou - ali više nemamo avione!\nSpisak preduzeća koja su se reklamirala može da se čita i kao spisak našeg propadanja: „Željezara Nikšić“, RTB „Bor“, pulski „Uljanik“, svetozarevački „Kablovi“, sarajevski „Energoinvest“, fabrika akumulatora „Trepča“...\nFAP je kupcima poručivao da njegovi kamioni prelaze 750.000 kilometara bez generalke, „Cimos“ iz Kopra reklamirao je „Sitroenove“ „ajkule“, „žabe“ i „amije 8“, dok je „Zastava“ slikala „jugo“ na tropskim ostrvima i na Kilimandžaru. A na reklami za „Zastavin“ lovački karabin glavno je bilo - lane!\nSlavne ličnosti u reklamama više su bile izuzetak nego pravilo: Dragan Holcer iz splitskog Hajduka reklamirao je niške tranzistore, junaci serije „Naše malo misto“ kafu „frank“, a Robert Prosinečki - čarape „udarnik“.\n„Prave cipele možda nećete naći, ali čarape da“, govori hipnotišući glas dok mladi fudbaler prvo ulazi u autobus, a zatim ispija kafu za šankom - bez cipela!\nPoslednjeg dana 1971. godine počelo je emitovanje Drugog programa RTB. Bio je namenjen slici u koloru, a TV Revija je 24. decembra 1971. objavila uputstvo kako da se koristi: „Vlasnici skupih televizora u boji jednostavno će uključiti svoj aparat, pronaći kanal i finom regulacijom uskladiti boje. Vlasnici crno-belih televizora s priključkom za Drugi program uključiće dugme s natpisom UHF i okretanjem dugmeta za finu regulaciju pronaći sliku i zvuk Drugog programa. Oni koji su kupili televizor pre 1967. godine u Drugi program mogu da se uključe kupovinom tzv. konvertora (ulaganja su oko 350 dinara)...“.\nZa današnje futurističke LCD prijemnike, nekadašnji televizori bili su bogato dizajnirani: mutnozeleni ekran bio je uokviren kutijom, a neki tipovi imali su rolo-vratanca preko tastera za biranje kanala i za uključivanje koja su se - zaključavala!\nProgramska šema je bila nepromenjiva: ponedeljkom u osam domaća drama, sredom sport, strana serija petkom u osam, subotom u isto vreme crtani film, nedeljom domaća serija. Mija i Čkalja, pa posle „Kapelski kresovi“, „U registraturi“, „Kuda idu divlje svinje“, „Naše malo misto“, „Ljubav na seoski način“, „Građani sela Luga“... Pre dnevnika u pola osam svake večeri crtani film, pa „Laku noć, deco“... Program RTV Beograd završavao se pesmom o Beogradu, a onda je na ekranu mogao da se gleda samo sneg.\nTajna njihovog neponovljivog ukusa bila je u tome što su od ujutru do uveče, i viršle i kobasice, kuvane u istoj vodi, koja se povremeno dolivala kad uvri, ali ne i menjala. Prosipana je uveče, da bi ujutro bila pristavljena sveža. Zbog toga viršle kupljene rano ujutro nisu se mnogo razlikovale od onih koje su pripremljene kod kuće, kupljene u podne već su bile bolje, a one uveče - najbolje.\nPljeskavice su, međutim, preživele. U vreme tranzicije svaka šuša koja je imala dovoljno para da potkupi opštinskog funkcionera izabranog na demokratskim izborima - ili je sama bila funkcioner - otvarala je ćevabdžinicu.\nBeograđani su u kapitalizam ušli zatvorenih očiju - zbog dima s roštilja!\nNegde je to bio GRANAP (Gradsko nabavno preduzeće), negde NAMA (Narodni magazin), a u Srbiji - Robne kuće „Beograd“... Sve su bile ambiciozna graditeljska dela, sve su se nalazile u centru varoši, na trgu sa spomenikom palim borcima... I sve su danas propale i pretvorene u kineske pijace.\nU njima je moglo da se kupi sve što treba običnom čoveku. U prizemlju se prodavala pozamanterija (dugmići, konci za šivenje, rajsferšlusi) zajedno s predivima i čarapama, kozmetika tik do ulaza, malo dalje džemperi i kupaći kostimi; na prvom spratu - kaputi, mantili, cipele, tkanine, a ponegde tepisi i sofe; na drugom - bela tehnika, oprema za kupatilo, muzičko ćoše u kojem su se prodavale domaće ploče i kasete, pa bicikli, šatori i skije „elan“.\nSada ih uopšte nema, a bile su veoma popularne - mreže! Od debljeg konca ili tankog kanapa, upletenog kao u gušću ribarsku mrežu, s ručicama, „mreža“ je služila za nošenje bakaluka iz radnje ili s pijace. Prednost joj je bila što je prazna zauzimala malo prostora, a mana - što se videlo šta nosite.\nSuštu suprotnost njima predstavljala je „Fontana“, prodavnica luksuznih stvari u beogradskoj Knez Mihailovoj. Tu su bile izložene kristalne čaše, skupa alkoholna pića, umetničke slike Mome Kapora i Olje Ivanjicki... i lule, duvan za lulu i cigare. „Fontana“ je bila jedino mesto na Balkanu trista kilometara ukrug gde su se mogli kupiti popularni „tompusi“!\nDa bi zaobišla stroge zakonske propise, redakcija je prvo napravila list za enigmatiku, ukrštenice i rebuse, i dala mu ime Čik pogodi. S vremenom je ukrštenica na naslovnoj strani bila sve manja, a polugola devojka uz nju sve veća... i sve golišavija, sve dok jednom ženska nije bila skroz gola, bez ukrštenice, i bez onog „pogodi“ u naslovu.\nTaj „enigmatski magazin“, kako je sve do gašenja vođen u registrima, uređivali su Ljubiša Kozomara, Gordan Mihić, Matija Bećković... Ovaj potonji je, znamo, danas akademik, a Kozomara i Mihić, što zajedno, što odvojeno, napisali su i potpisali scenarija za brojne TV serije i filmove: „Kad budem mrtav i beo“, „Buđenje pacova“, „Vrane“, „Levaci“, „Siroti mali hrčki“, „Crna mačka, beli mačor“, „Vojna akademija“...\nČik je izlazio dva puta mesečno na lošem papiru, ali je u njemu moglo svašta da se pročita: tračevi i intervjui sa estrade, erotski feljtoni u formi kvaziistorijskih romana s Istoka, Kama sutra u večitim nastavcima... ali su u jednom periodu najpopularnija bila „pisma čitalaca“. U njima su izlagana erotska iskustva ili su postavljana pitanja na koja je uredništvo opširno odgovaralo.\nA kad je reč o sadržaju, naravno da je bilo i golih žena, ali nijedna fotografija nije bila bezobraznija od onih koje danas objavljuju sve dnevne novine. Brzo je Čik dobio imitatore: Eva i Adam, Dvoje... svakako „bezobraznije“, ali ne i zanimljivije.\nJedan drugi magazin, zagrebački Start, u objavljivanju nagih fotografija otišao je korak dalje, pa su na imitaciji Plejbojeve duplerice stidne dlačice - u skladu s ondašnjom modom - bile normalna stvar.\nPrve ulične demonstracije u socijalističkoj Jugoslaviji održane su u martu 1961. na beogradskim Terazijama - zbog pevača zabavne muzike Đorđa Marjanovića! Na festivalu Beogradsko proleće žiri mu nije dodelio prvo mesto, pa su njegovi obožavaoci, „đokisti“, blokirali saobraćaj u glavnoj ulici prestonice. Protest je trajao dva sata, sve dok nije došla milicija, a da bi nekako smirio razbesnelu masu, Đorđe se popeo na krov automobila i odatle pevao svojim obožavaocima!\nMnogo češći od solističkih koncerata bili su muzički festivali: Opatijski, Zagrebački, Beogradsko proleće, sarajevski Vaš šlager sezone i Splitski. Nije bilo zvezde - iz svih republika - koja bi propustila da se pojavi na nekom od njih, pa je konkurencija bila žestoka.\nTelevizijski prenosi festivala - na jedinom jedinom postojećem kanalu JRT - praznili su ulice tih subotnjih večeri.\nNegovano je bratstvo i jedinstvo, pa je Miki Jevremović, kad god bi nastupao na festivalu „Split“, pevao na ijekavici! Glavni gradovi svih jugoslovenskih republika imali su „svoje“ zabavno-muzičke festivale, a nagrade su se po „ključu“ dodeljivale predstavnicima svih naroda i narodnosti. Večiti predstavnik Kosova na svim ovim priredbama bio je pop pevač Gazmend Palaska...


Serbian translation | drbob | Robert Melamede\nYouTube List (partial)\nCovid 101, simplified for medical experts\nRAS regulates Metabolism and Metabolism regulates RAS\nNAC 1997 Italian Study\nA Learning Trail\nIN G.O.D. WE RUST- the Beauty of Unintelligent Design (GOD-ODO, Opšta dinamika otvorenog sistema- lepota neinteligentnog dizajna)Opšta dinamika otvorenog sistema- lepton neinteligentnog dizajna)\nOd ćelija do društava: Dinamički fraktal\nDr. Robert Melamede, Ph.D. drbobmelamede@me.com\nPhoenix Tears Foundation, Denver CO, USA; CannaHealth Labs, Colorado Springs CO; Second Chance, Ecuador; CannaSapiens, Belgrade Serbia; Nostic Cannabis Cluster, Kingston Jamaica\nPostavlja se pitanje šta se dešava ukoliko je zvanični pogled zasnovan na slučajnim mutacijama evolucije vrsta i kancera nepotpun do te mere, da je to sveobuhvatni okvir koji propušta mnogo veću sliku, osnovni kreativni princip prirode? Šta ako je realnost stalne kreacije (ODO, Opšta dinamika otvorenog sistema (english: GOD, General Open-System Dynamics) zamenjena ustajalom dogmom o evoluciji koju pokreće slučajnost? Ako preokrenemo sadašnju perspektivu, ranije čudesni, neverovatni događaji mogu biti naučno shvaćeni iz prvih principa koji su daleko od ravnotežne termodinamičke perspektive zasnovane na radu nobelovca Ilje Prigožina (ruski: Ilья́ Romа́novič Prigо́žin; engleski: Ilya Romanovich Prigogine).\nWhat if the standard random mutation-based view of the evolution of species and cancers\nis incomplete to the extent that it is an all-encompassing framework that misses a much\nbigger picture, the fundamental creative nature of nature. What if a reality of ongoing\ncreation (GOD, General Open-System Dynamics) has been replaced with a stagnant\ndogma of accident driven evolution. If we reverse our current perspective, previously\nmiraculous, improbable events may be scientifically understood from first principles that\nemerge by embracing a far from equilibrium thermodynamic perspective based on the\nwork of Nobel laureate Ilja Prigožin.\nČovekova shvatanja prirodno počinju od jednostavnog i tokom vremena idu ka složenijim konstrukcijama. Ali, šta je jednostavno, šta je kompleksno, šta je vreme, kako i zašto se menja? Do integracije fizike i biologije dolazi nakon razmatranja ovih termina iz perspektive koja je daleko od ekvilibrijuma termodinamike koji je razvio nobelovac Ilja Prigožin. Životno delo dobitnika Nobelove nagrade Ilje Prigožina pruža alternativnu osnovu za razumevanje fizike i života. U svojoj poslednjoj knjizi, Kraj izvesnosti[i], on u potpunosti integriše svoj raniji rad (Od Bića do Postajanja[ii]) i zaključuje da tekuća energija ima sposobnost kreativnog organizovanja koja je u potpunosti u skladu sa Drugim Zakonom Termodinamike (koji je Prigožin proširio za potrebe otvorenih sistema). Njegova perspektiva se sada može proširiti na žive sisteme, stvarajući “fiziku života”,[iii]fizičku osnovu za buduću sistemsku biologiju.\nDobro je utvrđena paradigma prema kojoj se genetski transfer informacija odvija kroz transkripciju DNK u RNK, [iv] što je praćeno transformacijom RNK u proteine koji se zatim integrišu u živeći koncept homeostatski regulisanih enzimskih aktivnosti, post-translacione modifikacije koji igraju centralnu ulogu.[v]\nŠiroko prihvaćena hipoteza u naučnoj zajednici je da su život i evolucija rezultat akumulacije neverovatnih slučajnih događaja koji su čudom zadržali tokom evolucije. Ova linija mišljenja je prirodna posledica fizike zasnovane na logičkom matematičkom formalizmu bezvremenske ravnoteže. Logično proširenje ove perspektive vodi do zaključka da je vreme reverzibilno. Međutim, iz ove perspektive, pojava ireverzibilnosti se javlja na način koji je vremenski pristrasan, u određenom trenutku, iz nepoznatih razloga. Stoga postoji nesaglasnost između ovih zaključaka i svakodnevnih iskustava živih organizama. Mi smo vođeni protokom vremena od rođenja do smrti. Slučajne pojave ne mogu objasniti život jer je statistički isuviše neverovatno da bi bilo moguće.\nPrigožinov rad objašnjava kako tekuća energija može prirodno organizovati materiju da bi stvorila strukture koje zavise od protoka, i koje su termodinamički stabilizovane dovoljnom proizvodnjom entropije. Razvijanje složenosti iz ove osnovne misli pruža fizičku osnovu za nastanak života i evolucije, što prističe iz kreativnog karaktera prirode. Kreativnost se može smatrati rezultatom koji proističe iz sistemske kompleksnosti koja na bolji način razgrađuje termodinamički potencijal. Ti fenomeni se pojavljuju kada su daleko od sistema koji uravnotežuju, gurnuti na kritičnu tačku zavisnu od protoka, i kada bi sistem mogao spontano da bude podvrgnut daleko od ravnotežne promene faze prostora, na viši nivo prostorne i vremenske organizacije (negativna entropija), ili se može srušiti na niži nivo organizacije, zavisno ili nezavisno od protoka.\nŠta je fraktal, a šta je dinamički fraktal? Razliku između predivne slike i života čine vreme i adaptacija. Fraktalna matematika, koju je razvio Benoit Mandelbrot, materijalizuju se kroz kompleksne slike. Njihovi algoritmi generišu duple uzorke bez obzira na to da li se se slike dorađuju ili ne. Sa svakim ciklusom, stvara se element vremena. Svako ponavljanje može biti predstavljeno kao lepa, glatka sekvenca u krugu koji se ponavlja.\nZa razliku od stvaranja konzistentnih obrazaca, život je konstantan mora se prilagoditi okruženju koje se stalno menja usvajanjem zakonitosti života. Stoga se algoritmi za opstanak moraju stalno menjati. Povratne sprege mogu stvoriti vremenski zavisnu homeostazu. Sistem (grupisanja molekula) je vanvremenski kada je u ravnoteži, jer je entropija (remećenje) na maksimalnoj i slobodnoj energiji (sposobnost da se nešto uradi) minimalna. Dakle, sve je potpuno slučajno i bez korisnih informacija (negativna entropija). Nema promene u manifestnom vremenu. Nasuprot tome, mreža lokalizovanih neorganskih reakcija, zavisnih od protoka, interakcije, hranjenja i interkonekcije, može (mora?) dovesti do dalekosežne promene u fazi ravnoteže poznate kao život.\nUslovi životne sredine, od sub-ćelijske do planetarne, stvaraju strukture zavisne od protoka koje su pod uticajem sopstvenog nastajanja, stvarajući tako prilagodljiv dinamički fraktal. Shodno tome, složeni pejzaž evoluirajućih selektivnih pritisaka održava stalnu homeostatičnu adaptabilnost sa stalnom dinamičkom prilagodljivošću. Evolucija svih složenih sistema, preko skala vremena i prostora, pokreće se protokom viška energetskog potencijala i proizvodnjom entropije.[vi]\nProtok živih sistema održava se izgradnjom sistema koji je saglasan sa odgovarajućim sprečavanjem oštećenja ćelija (antioksidans) i recikliranjem (autofagija). Energetski tok ovih procesa je u stalnoj dinamičkoj samokontroli vođenoj slobodnim radikalima kako bi se prevladalo habanje života, višak slobodnih radikala tj. entropija. Život i evolucija se moraju dogoditi zato što ih pokreće protok energije. Zaključci koji proizlaze iz pridruživanja biologiji su daleko od ravnotežne termodinamike i uzdrmavaju temelje naših univerzalno prihvaćenih istina, pružajući pravac za budućnost.\nČini se da naučni establišment nije uspeo da shvati genetske posledice životnog najbazičnijeg principa - adaptabilnost. Ironično, još uvek su fizički temelji života ugrađeni u mrtvu, ekvilibrijumsku perspektivu slučajnih statistika. Međutim, sposobnost elektrona da protokom stvori statistički u suštini nemoguće molekularne raspodele, kao što su one koje se vide u reakciji Belusov- Zabotinski (Belousov-Zhabotinski), ukazuje na jasnu paralelu sa metaboličkim redoks (redox) procesima živih sistema. Redoks reakcije mogu objasniti nastanak i evoluciju života, kao i sve manifestacije ljudske svesti i svih naših društvenih struktura (finansijskih, političkih, religijskih, obrazovnih itd.). Prema tome, potrebno je razviti i primeniti napredniju perspektivu mesta čovečanstva u hemijskom skupu evolucije i primenu prirodne harmonije. Novi nivo ljudske svesti se mora pojaviti kako bi se uspešno integrisao sa okolinom i postao deo budućnosti.\nTekuća energija, kako bi održala visok nivo prilagodljivosti živih organizama, za sada najbolje otelotvorena u ljudskim bićima, zahteva sofisticirane povratne mehanizme, što znači da se moraju pratiti ravnoteža između negativne akumulacije entropije i proizvodnje entropije. Ljudska svest je mehanizam, ali mu je potreban naučni temelj za usmeeravanje. Entropija koju izvozi sistem zavisan od protoka, mora biti veći od negativne entropije koja je zadržana kako bi se postigla termodinamička stabilnost. dST (total)/ dt=dSE (exchange)/ dt+dSI (internal) /dt. Da li postoji zajednička karakteristika koja se može pratiti u sistemu kako bi sistem postao i ostao stabilan? Ako je tako, koja je njegova priroda i koje su biološke manifestacije koje prave homeostatsku adaptabilnost?\nOdgovor na ova pitanja će integrisati biohemijske promene izazvane slobodnim radikalima (homeostatski i / ili štetni višak) sa intrisičnom istinom da je ljudska populacija regulisana endokanabinoidnom aktivnošću od začeća do smrti. Po definiciji, polovina ljudi će biti iznad, a polovina će biti ispod proseka za bilo koji određeni fenotip, na primer, zaboravnost.Ovaj fenomen izabran zato što je memorija suštinski potrebna za neophodne povratne informacije kako bi bila postignuta homeostaza. Kako zaboravnost može biti uključena u evolutivnu prilagodljivost?\nJasno je da iz perspektive prilagođavanja nije sporna prednost koja se dobija kada se netačne informacije zamenjuju novim i verovatno tačnijim informacijama. Priroda svih struktura zavisnih od toka uvek je takva da će odražavati izvore od kojih su stvoreni i negovani. Shodno tome, harmonija razmene između ovih struktura sa okolinom mora se stalno prilagođavati kako bi se okruženje prilagodilo stalnim novinama koje priroda pronalazi. Posledice po memoriju u populaciji, koje su rezultat raspodele kanabinoidnih efekata će se odraziti na strukture zavisne od toka (disipativne strukture) koje nas sačinjavaju i na one koje nastaju kada se sistem usložnjava. Sve veća kompleksnost zapravo stvara vreme, bilo u ćelijama ili u društvu.\nMemorija je suštinski temeljna vrednost živih sistema jer dopušta odgovorno nenamerno ponašanje. Kako se kompleksnost organizama povećava, posledice pamćenja prožimaju negentropska hijerarhija organizma. Iznenađujuće, može se činiti da bi veći kapacitet memorije bio koristan. Međutim, s obzirom na složenost ljudske svesti, zaboravljivost je postala neophodna za optimizaciju prilagodljivosti. Ekstrapolacija studija ponašanja životinja na ljude, onih sa nižim nivoom aktivnosti kanabinoida (i endogenih i konzumiranih) obično imaju veći stepen stresa zbog njihove niže sposobnosti da adekvatno kontrolišu oštećenja nastala dejstvom slobodnih radikala. Psihološki i fiziološki, manje je verovatno da će zaboraviti stresove iz prošlosti.\nKanabinoidi zaštitno regulišu štetu koju uzrokuju slobodni radikali tako što balansira opasne ugljene hidrate i podstiče proizvodnju ATP-a. Generisanje balansirajućih opasnih ugljenih hidrata podstiče proizvodnju ATP-a, proizvedeno elektronskim transportnim sistemom za diferencirane ćelijske funkcije, sa recikliranom aktivnošću koja ide korak dalje kada ćelije sagorevaju masnoće i recikliraju slobodne radikale oštećenih komponenti. ATP je proizveden elektronskim transportnim sistemom za diferencirane ćelijske funkcije, sa recikliranom aktivnošću, do koje dolazi kada ćelije sagorevaju masnoće, pri čemu slobodni radikali oštećuju određene komponente. Kao pozitivna povratna sprega, pojavljuje se destruktivni fenotip. Ovi pojedinci mogu patiti od nemogućnosti da se nose sa trenutnim stresom zbog niže endokanabinoidne aktivnosti. Stres prožima i reguliše kompleksnost života u zavisnosti od toka promena u biološkim molekulima koji kontrolišu kritične obrasce protoka izazvane slobodnim radikalima. Shodno tome, ekološki determinisane epigenetske promene institucionalizuju ponašanje.Kao što će biti objašnjeno u nastavku, glavna teza ovog rukopisa je da život uspešno transformiše metaboličke obrasce u epigenetske obrasce koji povećavaju verovatnoću stvaranja podržavajuće genetike.\nKičmenjaci sa natprosečnim nivoima kanabinoidne aktivnosti za bilo koji razmatrani fenotip će imati različite karakteristike od onih sa nižim nivoima. Miševi pod snažnim uticajem CB1 se razlikuju u poređenju sa miševima kojima nedostaje CB1 aktivnost.Ovi drugi ne mogu da "rastu" prerano umiru i previše su pod stresom da bi se kretali po kavezu.Bez dovoljne aktivnosti kanabinoida, stresna sećanja se efikasnije zadržavaju. Nedostatak zaborava dovodi do toga da pojedinac troši više svesnog vremena gledajući unazad (prisećajući se) jer je prošlost poznata, iako neugodna. Prošlost je sigurna jer tu nema ničeg novog i prilagođavanje nije potrebno. Neke osobe sa snažnim uspomenama u kombinaciji sa predipozicijom za strahove mogu predstavljati pojedince sa nedostatkom kanabinoidne aktivnosti BLPs = Backward Looking People). Postoje dodatni fenotipovi koji su prikazani kod miševa sa nedostatkom CB1.\nŠta je pojedinac više pod stresom, to zaboravljeni i nezaboravljeni veći stresovi iz prošlosti pokazuju veću sklonost da pokušaju da kontrolišu budući stres. Nasuprot tome, FLP-i (Forward-Looking People, ljudi koji gledaju napred) mogu biti skloniji da prihvate nepoznato, jer su optimističniji i imaju tendenciju da budu opušteniji jer će verovatno zaboraviti stresove iz prošlosti. FLP može biti predisponiran za optimistički pogled na svet, dok BLP ima veće šanse da bude pesimističan (Backward LookingPeople, ljudi koji gledaju u prošlost).Kao rezultat toga, oni su prirodno skloniji nesrećama. Pojedinci s ovim fenotipom verovatnije će eksperimentisati s nepoznatim i možda se čak usuditi probati kanabis. Ta jednostavna mogućnost onemogućava mnoge epidemiološke studije koje se zasnivaju na nasumičnoj distribuciji bilo čega što se istražuje. Ove studije pretpostavljaju da postoji jednaka verovatnoća upotrebe kanabisa među bolesnima u odnosu na zdrave osobe, između onih koji pate od bola i onih koji ne pate, kako glupo. Postalo je sasvim jasno da ljudi sa hroničnim bolestima više vole da koriste tretmane na bazi kanabisa nego konvencionalne farmaceutske alternative.\nStres i njegovo izbegavanje su determinante ponašanja, i važno je imati realističnu definiciju "stresa". Stres se može posmatrati termodinamički jer svaka promena u sistemu homeostaze zavisna od toka morabiti dobro ili slabo prilagođena sistemskom opstanku. Homeostaza uvek zahteva konstantno podešavanje protoka. Kao i kod svakog pojedinca, na dinamičan fraktalni način, kolektivna sviest stanovništva bitno je regulisana bilansom aktivnosti BLP i FLP.Opuštanje je višedimenzionalni biološki proces koji olakšavaju kanabinoidi zbog njihove sveprisutne homeostatske sposobnosti da regulišu aktivnost slobodnih radikala. Kanabinoidi su adaptogeni.[vii] Bez dovoljne aktivnosti kanabinoida, osoba je prirodno sklona da se više boji nepoznanica u budućnosti.[viii]Tako su ljudi prisiljeni da se nose sa budućnšću boravkom u prošlosti. Njihova konzervativna priroda nastaje i pruža biološko i filozofsko obrazloženje zbog čega ulaze u skupove političkih i religioznih istomišljenika.Naime, oni na taj način osiguravaju socijalnu stabilnost.\nMeđutim, socijalna stabilnost mora biti u ravnoteži sa napretkom, jer se sve menja u budućnosti. Kako se najbolje optimizovati za uspešnu budućnost? Prirodna polazna tačka bi bila da shvatimo prirodu našeg stvaranja da bismo mogli da budemo skladniji i sinergičniji sa njom. Razumevanje fizičkih i bioloških manifestacija trenutne energije je logično polazište. Sa dovoljnim protokom i složenom evolucijom, nelinearna redistribucija koja je uvek prisutna u prošlosti će se pojaviti. Iz perspektive evoluirajućeg ljudskog uma, šta možemo očekivati?\nKako bi integrisani daleko od ravnoteže termodinamičkog razmišljanja mogli uticati na naše razumevanje života i evolucije? Dobro je utvrđena paradigma da genetski prenos informacija dolazi od pretvaranja DNK u RNK, a njegovo naknadno prevođenje u proteine integriše se u životno saglasje homeostatski regulisanih enzimskih aktivnosti. Široko je prihvaćena misao u naučnoj zajednici da su život i evolucija rezultatat akumulacija neverovatnih slučajnih događaja koji su se na čudesan mačin održali tokom evolucije. Ovo linijsko razmišljanje je prirodna posledica osnovne fizike zasnovane na logičkom matematičkom formalizmu bezvremenske ravnoteže (maksimalna entropija, minimalna slobodna energija). Logično širenje prirodno dovodi do zaključnog vremena koje je reverzibilno. U suštini, pojava ireverzibilnosti u našem svakodnevnom svetu[ix] pojavljuje se na način koji je pristrasan u svakom trenutku iz nepoznatih razloga. Postoji nedoslednost između ovih zaključaka i svakodnevnih iskustava živih organizama koji su praćeni u dužem periodu. Slučajna, vremenski nezavisna statistika ne može objasniti život. Previše je neverovatno da bi bilo realno.\nPre nego što budu ispitni novi biološki koncepti, moraju se uzeti u obzir fizičke osnove života. Prigožin pruža novi temelj koji se može razviti u sinergijsko razumevanje fizike i života. Iznenađujuće, čini se da je naučniestablišment propustio da razume genetske posledice najtemeljnije životne vrednosti - prilagodljivosti. Trenutno su fizički temelji života ironično ugrađeni u mrtvu, ravnotežnu perspektivu slučajnih statistika. Sposobnost protočnih elektrona da stvore statistički nemoguću molekularnu raspodelu, kao što se vidi u reakciji Belousov-Zhabotinski,[x]daje jasno poređenje sa metaboličkim redoks procesima živih sistema.\nŽivot i evolucija vođeni su kreativnom naravi prirode. Kreativnost, sistemska složenost koja devalvira potencijal, nastaje kada se odmakne od sistema ravnoteže do kritične tačke zavisnosti od toka, pri čemu sistem spontano prolazi daleko od promene faze ravnoteže na viši nivo prostorno-vremenske organizacije (negativna entropija).Konceptualno, mreža lokalizovanog, anorganskog toka zavisne reakcije koje međusobno deluju, hrane se i napajaju, na kraju premeštaju sistem na dovoljnu udaljenost od ravnoteže i daleko od promene ravnotežne faze život nastaje i ponavlja se kroz evoluciju vrsta.\nSvi uslovi životne sredine, i potćelijski i planetarni, stvaraju strukture koje zavise od protoka, a koje će zauzvrat biti pod uticajem sistemskih interakcija koje proističu iz njihove sopstvene kreacije, stvarajući tako dinamičku fraktalnost. Shodno tome, složen krajolik, evoluirajući selektivni pritisci održavaju stalnu homeostatsku sposobnost sa stalnom dinamičkom adaptabilnošću. Evolucija svih sistema, preko skala vremena i prostora, pokreće se viškom energetskog potencijala, ali se održava odgovarajućom ćelijskom prevencijom (antioksidant) i naporima za recikliranje (autofagija) koji su u stalnom angažmanu da prevaziđu posledice habanja u životu. To su slobodni radikali. Život i evolucija moraju nastati, vođeni protokom energije, ali oblikovani slobodnim radikalima. Shodno tome, sledi metabolički pogled na evoluciju vrsta i raka. Glavni životni izvori, ugljeni hidrati i lipidi nisu funkcionalno ekvivalentni. Ugljeni hidrati prvenstveno hrane efikasan, ali opasan, elektronski transportni sistem koji promoviše i podržava diferencirane ćelijske funkcije, uključujući prenos živaca, kontrakciju mišića i proizvodnju hormona. U suštini, efikasna proizvodnja energije promovisana metabolizacijom ugljenih hidrata kroz sistem za transport elektrona je funkcionalni ekvivalent nuklearnog reaktora koji ponekad propušta radioaktivnost u ćeliji.Sistem za transport elektrona u mitohondrijama obezbeđuje efikasnu, čistu energiju u obliku ATP-a za pokretanje ćelijske diferencijacije. Ali, neravnoteže mogu proizvesti višak slobodnih radikala. Složeno društvo u svim svojim manifestacijama može se izgraditi sa dovoljnom količinom energije. Slično tome, mogu se izvršiti i diferencirane funkcije ćelija. Nažalost, metabolizam koji stvara energiju mitohondrija, kao i zračenje, stvara slobodne radikale u uslovima neprikladnog mitohondrijskog ulaza[xi], ili ograničenog odliva. Kada se višak slobodnih radikala metabolički proizvodi, ćelije će proizvoditi masnoću, kroz dobro uspostavljene puteve koji se kreću od celog tela do subcelularnog, da bi se smanjila proizvodnja viška slobodnih radikala od viška katabolizma ugljenih hidrata. Iz entropijske perspektive, i intracelularna i društvena reciklaža povećavaju negentropsku aktivnost. Njihov dijalog omogućava da se stanje zdravlja pojavi iz živih sistema i njihovih društava, što je iz matematike poznato kao atraktor.\nNovi koncept koji proizlazi iz termodinamike perspektiva je da postoji optimalno stanje zdravlja i da se svaki organizam može predstaviti kao atraktor. Kod većine ljudi je zdravstveni atraktor može se predstaviti kao tranzicija od mladosti do odrasle dobi.Čini se sasvim zapanjujućim da kada ćelija, ili organizam, dovoljno reciklira ćelijske komponente oštećene slobodnim radikalima (autofagija), biohemija se kreće ka tom atraktoru i tako pomaže da se obnovi zdravlje.\nKod kičmenjaka, proizvodnja ATP-a sa CB1 / elektronskim transportom, i naknadna proizvodnja ćelijskih biohemijskih i slobodnih radikala, balansirana je recikliranjem ćelijskih komponenti oštećenih slobodnim radikalima koje pokreće CB2 aktivnost. Manje energije za transport elektrona i povezana proizvodnja slobodnih radikala nastaje kada se ćelije recikliraju. Pored toga, pošto se sagorevanje masti podstiče CB2 aktivnošću,[xii]takođe je mogućeunaprediti simetričnu ekspanziju matičnih ćelija zavisnu od beta oksidacije, kao što se dešava u embrionalnim matičnim ćelijama.[xiii]Nasuprot tome, aktivnost CB1 promoviše diferencijaciju matičnih ćelija sa transportnim sistemom elektrona. Iz perspektive metabolizma, diferenciranija ćelija se dalje odvodi iz ravnoteže jer je više negentropska nego manje diferencirana. Funkcionalno, različiti krugovi metaboličkih puteva mogu se proširiti ili smanjiti tako da modulišu proizvodnju oštećenja izazvanih slobodnim radikalima što se javlja kod aktivnosti transporta elektrona.Značajna uloga aerobne glikolize i glutaminolize su primeri plastičnosti za efikasnu proizvodnju energije koja se koristi kao mehanizam pufera za homeostatično održavanje stabilnih stanja slobodnih radikala koji se mogu efikasno rešavati stabilnim nivoima enzima koji smanjuju negativne posledice viška slobodnih radikala.\nMetabolički parametri opisuju uobičajena funkcionalna stanična stanja u zdravim i ćelijama raka, a razlika je u njihovoj regulaciji. Staračka embrionalna matična ćelija, kao i početni zigot, je totipotentna (ima potencijal za razvoj) i ima minimalne energetske potrebe. Stabilizuje se sa minimalnom peturbacijom slobodnih radikala pomoću masti kao dominantnog izvora goriva. Ekološki faktori mogu da izazovu ili simetričnu deobu ćelije koja proizvodi dve totipotentne matične ćelije za sagorevanje masti ili asimetričnu podelu koja proizvodi drugu matičnu ćeliju (totipotentnu?) Kao i jednu diferenciranu ćeliju koja je okrenula sistem za transport elektrona da formira metaboličku osnovu za dalju diferencijaciju.[xiv] Te stanice efikasno su postale odrasle matične stanice pre postizanja konačnog diferenciranog stanja. One nisu učinile epitelno-mezenhimalni prelaz na viši stepen diferencijacije. Na primer, ove ćelije nisu razvile funkcije zavisne diferencijacije. Oni mogu ostati odvojeni i pokretni dok se ne pronađe hranjivi dom koji im daje potrebne razvojne signale da se smire i započnu koloniju koja može biti deo zdravog rasta i / ili obnove, ili može biti metastaza raka uzrokovana šećerom. U oba slučaja, spektar energije oblikuje opstanak.\nSlobodni radikali pokreću progresivni izbor metaboličkih stanja u ćelijama, proces koji dovodi do razvoja karcinoma. Kanabis, kao i druge biljne / nutritivne mogu da promovišu ubijanje ovih ćelija prisiljavajući ih da sagorevaju masti. Aktivacija AMPK kontroliše prelazak na sagorevanje masti. On je odgovoran za isključivanje sistema za transport elektrona i za sprečavanje alternativnog izvora bezbedne energije, Varburgovog afekta, poznatog kao aerobni glikoliza FCaus. Zdrave ćelije mogu uspešno da izvrše ovu metaboličku tranziciju. Međutim, ćelije raka već proizvode višak slobodnih radikala i obično ne mogu uspešno da izvrše tranziciju. Oni prolaze apoptozu iz viška slobodnih radikala.\nNažalost, kontinuirana izloženost terapiji koja izaziva višak proizvodnje slobodnih radikala u ćelijama karcinoma može dovesti do održivih metaboličkih stanja koja kasnije stvaraju neophodne genetske promene za dugoročni opstanak. Smrtonosna povratna sprega može poboljšati metaboličku / genetsku katastrofu kako bi proizvela stabilnije, smrtno otporne, manje diferencirane ćelije raka koje sagorevaju masti. Bolest se pogoršava kako se neuravnoteženost pojačava tretmanima koji indukuju slobodne radikale. Najgori scenario izgleda da je povezan sa zaštitnim svojstvima sagorevanja masti sa povećanim protokom potrebnim za održavanje ćelijske podjele. Ova vrsta ćelija raka zapravo raste tokom lečenja kao što je zračenje. Glava osobe na slici ispod pokazuje tumore koji su porasli tokom lečenja. Bio je ozračen 100 puta! Zdravlje ili blagostanje zdravstvenog sistema?\nOvi tumori otporni na lečenje i dalje su odgovorili na ekstrakte kanabisa (lokalni i oralni unos). Svi ostali tretmani nisu zaustavili rast tumora. Slike ispod pokazuju da su inače medicinski otporni na zračenje, tumori postepeno uništeni do same kosti. Sama kost se vidi jer je nekrotični proces uništio tkivo.\nPacijenti su koristili supernormalne slobodne radikale kako bi ubili ćelije otporne na lekove koristeći metaboličku manipulaciju kako bi smanjili normalne metaboličke izlazne puteve povezane sa dodatnim preopterećenjem slobodnih radikala sa velikom dozom vitamina C intravenozno (interakcija sa gvožđem u krvi za proizvodnju hidroksil radikala, Fentonova reakcija). Za svaku ćeliju, metabolički status će utvrditi da li stres slobodnih radikala izaziva apoptotsku ili nekrotičnu smrt. Plastičnost energetskog toka u sistemima kičmenjaka naglašena je prisustvom CB1 receptora na mitohondrijama[xv] i komponente elektron-transportnog sistema na plazmatskoj membrani ljudskih ćelija.[xvi] U suštini, mi kao vrsta istražujemo mogućnost da se izvor ljudske regenerativne sposobnosti realizuje kroz endokanabinoidni sistem, možda sa značajnom neurološkom stimulacijom i vođstvom. Mi samo počinjemo putovanje iz neznanja kako će se globalno buđenje kanabisa nastaviti.\nOsnovni koncept koji je razvijen u ovom poglavlju je da preživljavanje najsposobnijih znači preživljavanje najsposobnijih, a ne najsnažnijih i najinteligentnijih. Shodno tome, prilagodljivost sistema zavisnog od protoka zahteva da se konstantni adaptivni interfejs između sistema i njegovog okruženja odvija na metaboličkom, a ne na genetičkom nivou. Metaboličke neravnoteže doprinose višku proizvodnje slobodnih radikala, što stvara epigenetske modifikacije praćene fokusiranim genetskim promenama na genom i njihovim kontrolnim regionima odgovornim za termodinamički opstanak zavisnog od fluksa. Oštećenje DNK i njegova reparacija su izvor promena koje karakterišu evoluciju[xvii] (duplikacije gena, rekombinantni događaji, niskofrekventne DNK polimeraze podložne greškama koje zaobilaze oštećenja, zaustavljene replikacije i transkripcije[xviii], konflikti replikacije/transkripcije[xix], retrovirusna aktivacija itd.). Shodno tome, čini se da postoje dva načina na koji evolucija napreduje, jedan slučajni, i drugi ne-slučajni. Usmerena promena se dešava tako što metabolički selektuje / usmerava potrebnu, ne-slučajnu, slobodnu radikalnu promenu gena, selekcijom metaboličkih stanja u multigenskom modu koji promoviše sistemsko stanje metabolizma. Metabolički usmerena je molekularna evolucija poznata kao Kvazi-Lamarkova.\nStatistički gledano, gore navedeno gledište ima unutrašnje značenje. DNK je složeni molekul koji se teško slučajno formira iz svojih komponenti. Kako se ispostavilo da je DNK verovatno najuspešniji molekul u svemiru? Prema procenama na planeti zemlji ih ima 50 000 000 000 tona. Odgovor na ovo pitanje može se naći u uspehu molekularne saradnje usled protoka energije i proizvodnje entropije. Energija koja pokreće evolucione promene pruža lako razumljivo objašnjenje evolucije života, vrsta i slično, otpornosti na lekove na rak i genetičke raznovrsnosti tumora. Potencijalne važne zdravstvene posledice, posebno u pogledu raka, treba razmotriti. Postojeći naučni / medicinski okvir nije bio uspešan u stvaranju željenih zdravstvenih ishoda. Ipak, jednostavna promena u perspektivi stvara potpuno novu realnost kada se razmatraju uzroci i tretmani raka.\nDaleko od ravnoteže, pristup razumevanju života inherentno dovodi do sveobuhvatne uloge trenutne energije u stvaranju i održavanju života. Brojni izveštaji koji dolaze iz promene bioloških specifikuma sve više i više pronalaze metabolička rešenja za zdravstvene probleme. Ekstremni primer pokazuje korisnost metaboličkog pristupa zasnovanog na kanabisu. Višestruki rak je rezultat genetskih defekata u sposobnosti ćelije da popravi oštećenja mutagene DNK indukovane ultraljubičastim svetlom. Pacijent ispod pokazuje multifenotipsku promenu, I godini, ekstraktima kanabisa genetske deficijencije Xeroderma pigmentosum[xx] koji izazivaju rak, stanje je popravljeno. Protokol tretmana zasnovan na kanabisu eliminisao je bol i depresiju, dok je zarastao melanom na koži glave, kao i rak jezika i usana. Osim toga, vid je obnovljen (lična komunikacija B. Radišić, J. Bovman).\nDa li postoji veza između nedostatka redukcije nukleotidnih ekscizija vidjenih u Xeroderma pigmentosumu i potencijala kanabinoida za regulisanje proizvodnje slobodnih radikala i da li postoji potencijalna veza sa uklanjanjem repariranja baze?[xxi] Važno je zapamtiti da kada se bavimo otvorenim sistemima, treba da se fokusiramo na dinamičke, a ne na statičke procese. Shodno tome, male perturbacije mogu se pojačati u makroskopske sistemske promene (poznati efekat leptira). Ljudsko telo ima oko KSNUMKS triliona ćelija koje tolerišu najmanje KSNUMKS oksidativnih lezija svakog dana.[xxii]\nŠteta u nekom trenutku i u pogrešnom genu, može ubiti osobu ako se ojača kroz sistem jer se tada stvara smrtonosni rak. Zdrav razum nalaže da značajan deo organizacije života treba da bude posvećen zaštiti života od prekomernog oštećenja slobodnih radikala i organizacionih poremećaja koje slobodni radikali vrše na ćelijsku biohemijsku harmoniju. Kada organizacija koja zavisi od fluksa pada ispod termodinamičke kritične tačke, to dovodi do sistemskog bezentropskog raspada poznatog kao apoptoza.\nJedan od najupečatljivijih primera metaboličke prilagodljivosti kao odgovor na potencijalno oštećenje slobodnih radikala je kada ćelija ulazi u S-fazu ćelijskog ciklusa. Transportni sistem elektrona, nakon što efikasno obezbedi neophodnu energiju za izgradnju do potencijala negentropske ćelije tokom anabolitnih proizvoda tokom parcele G1 ćelijskog ciklusa, je isključen. Slobodne radikalne modifikacije ćelijskih komponenti postaju višedimenzionalni signalni elementi homeostaze. Oni formiraju povratnu petlju koja usmerava ćelije da minimiziraju višak proizvodnje slobodnih radikala koji dolaze iz elektronskog transportnog sistema. Značajno povećavajući korist sigurnijeg, ali manje efikasnog aerobnog proces glikolize, a.k. a. Varburg efekat[xxiii]. Evolucija je izabrana za energiju S-faze koja nije proizvedena od strane elektronskog transportnog sistema kada je DNK raspoređena i podložnija oštećenjima. Umesto toga, replicirane ćelije dobijaju svoju energiju iz anaerobne glikolize i glutaminolize[xxiv],[xxv].\nŠta mogu biti efekti metaboličke fleksibilnosti sa dinamičke tačke gledišta? Zamislite populaciju ćelija raka koja ima jednu mutaciju u istom genu. Nesinhronizovana populacija će biti u svim fazama ćelijskog ciklusa. Oni koji ne mogu efikasno pojačati neravnotežu slobodnih radikala da izazovu apoptozu, preživeće bilo koji napad koji ubija apoptotskim mehanizmom. Shodno tome, ćelije u S-fazi će imati veću verovatnoću preživljavanja dok je oštećuju slobodni radikali, a njihov oporavak će se fokusirati na replikaciju i prepisivanje gena. Nenormalno povećana transkripcija slobodnih radikala ojačala je metabolički obrasce i prirodno će izabrati mutacije koje povećavaju uspešnu metaboličku hranu koja je definisana transkripcionim slikama i enzimskim aktivnostima. Kao takve, mnoge kancere karakteriše povećani protok energije kroz puteve aerobne glikolize i glutaminolize. Upotreba hemoterapije i zračenja[xxvi] jednostavno odabire ona metabolička stanja koja mogu da prežive, i kasnije ona postaju institucionalizovana kao genetika. Funkcionalno usmerena genetska promena je naučna verzija kreacionizma. Autofagija pomera sistem na niži nivo komunikacije sa okolinom, dok smanjuje svoju unutrašnju entropiju tako što redukuje molekularna kola povezana sa slobodnim radikalima kroz recikliranje. Autofagija može postati ultimativni mehanizam preživljavanja ćelija,[xxvii] što je dobro kada ćelija preživljava, ponovo se diferencira i ponovo spaja zajednicu ćelija kao skladan deo veće strukture.\nAdaptacija zahteva da se prvo odabere jedinstveno biohemijsko stanje koje se tipično održava sinergističkom epigenetikom sa metaboličkom adaptacijom iz homeostatskih post-translacijskih modifikacija. Zbog toga, višak slobodnih radikala štete, zbog održavanja i širenja originalnog metaboličkog disbalansa, jer su fokusirani na transkripcijski aktivne gene[xxviii] koji promovišu preživljavanje. Stoga, same štete, DNK i jednoćelijski prostori koji se popravljaju, mogu podstaći rekombinacione događaje, dupliranje gena i mutacije, obezbeđujući novi materijal za evoluciju. Na primer, zaustavljeni molekuli DNK i RNA polimeraze mogu da generišu razne nove DNK rezultate.[xxix] [xxx] [xxxi] Značaj DNK arhitekture je naglašen činjenicom da postoji i globalna popravka DNK, kao i popravka vezana za transkripciju. Sistemi za popravku DNK, [xxxii] [xxxiii] funkcionišu u različitim sredinama, arhitektonski i biohemijski. Treba očekivati niz posledica, zavisno od okolnosti. Na primer, popravak DNK može da izazove lomove lanaca DNK koji aktiviraju hiper-aktivaciju poliADP-riboza-polimeraze (Parp) koja povezuje popravak DNA sa NAD metabolizmom i smrću nekrotičnih ćelija. [xxxiv]\nNavedeni predlog jasno dovodi u pitanje konvencionalne moderne interpretacije molekularne genetike i njenu ulogu u evolucijskim promenama. Evolucija kako vrsta tako i raka, uglavnom, nisu slučajno stvorene mutacije na nivou genoma, već rezultat fokusiranja mutacijske promene tamo gde je to potrebno, u genima koji su odgovorni za preživljavanje u bilo kom metaboličkom stanju. Dodajte tome intelektualnu perturbaciju potvrđenih, neobjavljenih studija (lična komunikacija YW Kov, Z Hatahet) koja je pokazala sagorevanje masti, HL60 monocitne ćelije otporne na lekove i zračenje ne pokazuju enzime za popravku baznih ekscizija. Nasuprot tome, ovi popravni enzimi su eksprimirani u roditeljskoj ćelijskoj liniji koja je osetljiva na lek. (Melamede i Stubbs, neobjavljeni rezultati).\nU zaključku, život je prirodna završna faza nakon 1 milijarde godina energetski upravljane hemijske interakcije koja se razvija na planeti Zemlji. Sada imamo dovoljno naučnih osnova da razumemo prirodu tog procesa, tako da ljudsko zdravlje i planetarno zdravlje može biti postavljeno kao zdrav opstanak. Svaki pojedinačni živi organizam je jednostavno zavisan od protoka, kvantizovanie probe u adaptabilnosti (nije dobra za ego), prilagođavajući se složenosti hemijske reakcije u budućnosti. BLP-ovi sa nedostatkom kanabinoida trenutno vode svet, nažalost prečesto vođeni pohlepom i moći, što je prirodna posledica primitivnijeg stupnja razvoja (nije igra reči), u odnosu na FLP-ove. Nasuprot tome, aktivistička medicinska zajednica kanabisa koja vodi Buđenje kanabisa uspešno koristi metabolicke pristupe zasnovane na kanabisu (znali to oni ili ne) da kontrolišu rak, HIV i prateće bolesti, demenciju, dislipidemiju, Kapošijev sarkom, autoimune bolesti, bol, fibrozne bolesti, brojne starosno relacione inflamatorne neravnoteže u telu, itd.\nKoncepti su jednostavni. Stanje zdravlja može se postići samo sa uspostavljanjem ravnoteže između proizvodnje štete i popravke i prevencije. Po prvi put imamo jednostavnu definiciju zdravlja, ona se može meriti unapređenjem sistema dalje od ravnoteže, na održiv način. Složenost organizma raste kako sazreva i povećavajući količinu materije i povećavajući njenu organizaciju (negativna entropija [xxxv]). Bolesti u vezi sa starenjem pokreću povratak u ravnotežu. Smrt je daleko od promene faze ravnoteže na niži nivo organizacije. Ovo uverenje dolazi od našeg neznanja. Kada čovek dostigne zrelost, oni se više ne kreće dalje od ravnoteže tako što raste u veličini, osim ako se kao napredak ne uzme to što se većina deblja. Masno telo se ne udaljava od ravnoteže. Ako se zapali, oslobodi će više energije nego tanje tielo jednake težine. U smislu zdravstvene složenosti, masno, nezdravo ljudsko biće je bliže ravnoteži. Masti su samo indikacija da je organizam konzumirao previše ugljenih hidrata. Da ne bi sagoreli i generisali višak slobodnih radikala, ćelije pretvaraju ugljene hidrate u masti. Popularne Ketogena i Paleo dijeta baziraju se na reciklaži ćelija, u skladu sa sve većim uvažavanjem metaboličkih principa. Mršava osoba nije nužno metabolički zdrava, ona može patiti od metaboličke neravnoteže kao što se dešava kada telo previše sagoreva masti kako bi nadoknadilo višak proizvodnje slobodnih radikala, ili od nepravilnog viška unosa uglјenih hidrata, što dovodi do metaboličkog sindroma.\nČitava planeta sada prolazi kroz faznu promenu ravnoteže koju karakterišu fluktuacije intenzivnih varijabli sistema koje se približavaju beskonačnosti. Sa fizičko-hemijske perspektive, to su merljivi parametri koji se javljaju pre promene faze ravnoteže. Danas na globalnom nivou vidimo indikacije koje podupiru ovu mogućnost u obliku fluktuirajućih vremenskih obrazaca, novih migracija vrsta uključujući i ljude, neodgovarajuće raspodele hemikalija kao što je trovanje okeana plastikom i nanočestice koje jedemo i dišemo, itd. Energija i prateći protok informacija u modernom svetu generišu višak stresa, a samim tim i povećanje opterećenja slobodnim radikalima. Naše neznanje u vezi sa fizikom života nas navodi da podržavamo brigu o bogatstvu umesto zdravstvene zaštite.\nDanas „građanski naučnici“ širom sveta dramatično poboljšavaju svoje zdravlje uz pomoć različitih preparata na bazi kanabisa koji sadrže visoko primenljive preparate zasnovane na kanabisu. Obično se ljudi tretiraju kod kuće, često bez medicinskog nadzora. Metabolički, svaki čovek je različit, čak i blizanac. Da bi se najefikasnije koristio kanabis, svakom pacijentu je potrebno razviti odnos zasnovan na samo-eksperimentisanju, kako bi mogao da uskladi svoje medicinske potrebe sa lekovitim svojstvima koje različiti sojevi daju. Kao što je kum kanabisa, dr Mechoulam izjavio, "kanabis je riznica farmakološki aktivnih hemikalija".[xxxvi] Širom sveta, aktivisti kanabisa su obučeni i lјudi se uspešno leče od bolesti i stanja za koje zdravstveni sistem nije bio sposoban da obezbedi zadovolјavajuća stvarna rešenja za popravljanje zdravlјa. Autizam podstaknut vakcinama, metabolički uslovljen rak i autoimune bolesti-sve to podstiče toksično okruženje, toksična hrana i loše informacije koje promoviše zdravstvena zaštita i društvo uopšte. Oni prepoznaju lažnu medicinu i lažnu nauku. Oni zahtevaju slobodu kanabisa za preživlјavanje. Zajedno sa ovom slobodom dolaze novi koncepti, čija realizacija će stimulisati zdravlјe i genetiku.\nKako sve više i više ljudi prepoznaje štetu koju neuki, korumpirani (dosluh s biomedicinskom industrijom) uzrokuju ljudima kojima treba da pomognu, samo oni koji se prilagođavaju i podržavaju zdraviju, srećniju budućnost za ljude i planetu ostaju.Budućnost neće biti više moć, već saradnja, ako želimo da preživimo. Shodno tome, povećana aktivnost kanabinoida u ljudskoj populaciji postaće konačno ugrađena u genetiku koja će se barem privremeno stabilizovati dok se ne implementira nova adaptacija.\nLife is an adaptive negentropic flow dependent superconductor driven by the adaptive\ncoherent flow of the adaptive redox potential that collaborate to manifest as time,\ndistance from equilibrium, as complexity emerges. Life is a dynamic redox capacitor that\nstores evolving negentropic complexity.\nI would like to thank Dr. Susan Wallace for putting up with me for so many years, the late\nDr. Ilya Prigogine for guiding my life, Dr. Raphael Mechoulam for providing so much of\nmy foundation in cannabis science, and Dr. Matt Hogg for editing all the parts that make\nsense and are grammatically correct.\n Naslov je igra reči od In G.O.D. We Rust-The Beauty of UnIntelligent Design(G.O.D. - General Open-System Dynamics)\n Ovde pojam „transkripcija“ znači da generiše proces kojim se genetička informacija o lancu DNK koristi za sintezu lanca komplementarne RNK.\n Proces u kome je jedna supstanca ili molekul redukovana, a druga oksidisana; Oksidacija i redukcija smatraju se zajedno kao komplementarni procesi (prim.prev).\n[i]Prigogine, I. The End of Certainty (Free Press, 1997).\n[ii]Prigogine, I. From Being to Becoming: Time and Complexity in the Physical\nSciences (W H Freeman & Co (Sd), 1981).\n[iii]Melamede, R. J. Dissipative Structures and the Origins of Life. Interjournal\nComplex Systems 601 (2006).\n[iv]Krebs, J. E., Goldstein, E. S. & Kilpatrick, S. T. Lewin’s GENES XII. (2017).\n[v]Santos, A. L. & Lindner, A. B. Protein Posttranslational Modifications: Roles in\nAging and Age-Related Disease. Oxid Med Cell Longev 2017, 5716409 (2017).\n[vi]Highfield, R. & Coveney, P. The Arrow Of Time. (2015).\n[vii]Mandelbrot, B. How long is the coast of britain? Statistical self-similarity and\nfractional dimension. Science 156, 636-638 (1967).\n[viii]Kleidon, A. Nonequilibrium thermodynamics and maximum entropy production in\nthe Earth system: applications and implications. Naturwissenschaften 96, 653-677\n[ix]I, P. & r, L. Symmetry Breaking Instabilities in Dissipative Systems II . (1968)\n[x]Pechenkin, A. B P Belousov and his reaction. J Biosci 34, 365-371 (2009).\n[xi]Melamede, R. J. Endocannabinoids: Multi-scaled, Global Homeostatic Regulators\nof Cells and Society. Interjournal Complex Systems 1669 (2006)\n[xii]Maccarrone, M. et al. Endocannabinoid signaling at the periphery: 50 years after\nTHC. Trends Pharmacol Sci 36, 277-296 (2015).\n[xiii]Goldbeter, A. & Lefever, R. Dissipative structures for an allosteric model.\nApplication to glycolytic oscillations. Biophys J 12, 1302-1315 (1972).\n[xiv]Varvel, S. A., Anum, E. A. & Lichtman, A. H. Disruption of CB(1) receptor\nsignaling impairs extinction of spatial memory in mice. Psychopharmacology (Berl)\n[xv] Zimmer, A., Zimmer, A. M., Hohmann, A. G., Herkenham, M. & Bonner, T. I.\nIncreased mortality, hypoactivity, and hypoalgesia in cannabinoid CB1 receptor\nknockout mice. Proc Natl Acad Sci U S A 96, 5780-5785 (1999).\n[xvi] Varvel, S. A. & Lichtman, A. H. Evaluation of CB1 receptor knockout mice in the\nMorris water maze. J Pharmacol Exp Ther 301, 915-924 (2002).\n[xvii] Bruce, D., Brady, J. P., Foster, E. & Shattell, M. Preferences for Medical Marijuana\nover Prescription Medications Among Persons Living with Chronic Conditions:\nAlternative, Complementary, and Tapering Uses. J Altern Complement Med 24,\n[xviii] Kaur, P. et al. Immunopotentiating significance of conventionally used plant\nadaptogens as modulators in biochemical and molecular signalling pathways in cell\nmediated processes. Biomed Pharmacother 95, 1815-1829 (2017).\n[xix] Segev, A. et al. Role of endocannabinoids in the hippocampus and amygdala in\nemotional memory and plasticity. Neuropsychopharmacology 43, 2017-2027\n[xx] Prigogine, I. Is Future Given? (World Scientific Publishing Company, 2003).\n[xxi] Wascher, C. A. F., Kulahci, I. G., Langley, E. J. G. & Shaw, R. C. How does\ncognition shape social relationships. Philos Trans R Soc Lond B Biol Sci 373,\n[xxii] Newell, M. K. et al. The effects of chemotherapeutics on cellular metabolism and\nconsequent immune recognition. J Immune Based Ther Vaccines 2, 3 (2004).\n[xxiii] Dubouchaud, H., Walter, L., Rigoulet, M. & Batandier, C. Mitochondrial NADH\nredox potential impacts the reactive oxygen species production of reverse Electron\ntransfer through complex I. J Bioenerg Biomembr (2018).\n[xxiv] Morell, C. et al. The cannabinoid WIN 55,212-2 prevents neuroendocrine\ndifferentiation of LNCaP prostate cancer cells. Prostate Cancer Prostatic Dis 19,\n[xxv] Morell, C. et al. The cannabinoid WIN 55,212-2 prevents neuroendocrine\n[xxvi] Xie, Z., Jones, A., Deeney, J. T., Hur, S. K. & Bankaitis, V. A. Inborn Errors of\nLong-Chain Fatty Acid β-Oxidation Link Neural Stem Cell Self-Renewal to\nAutism. Cell Rep 14, 991-999 (2016).\n[xxvii] Molina-Holgado, E. et al. Cannabinoids promote oligodendrocyte progenitor\nsurvival: involvement of cannabinoid receptors and phosphatidylinositol-3 kinase/\nAkt signaling. J Neurosci 22, 9742-9753 (2002).\n[xxviii] Gonzalez, M. J. et al. The bio-energetic theory of carcinogenesis. Med Hypotheses\n79, 433-439 (2012).\n[xxix]Kishton, R. J. et al. AMPK Is Essential to Balance Glycolysis and Mitochondrial\nMetabolism to Control T-ALL Cell Stress and Survival. Cell Metab 23, 649-662\n[xxix] Liu, Y. et al. Resveratrol inhibits the proliferation and induces the apoptosis in\novarian cancer cells via inhibiting glycolysis and targeting AMPK/mTOR signaling\npathway. J Cell Biochem 119, 6162-6172 (2018).\n[xxx] Lian, N. et al. Curcumin inhibits aerobic glycolysis in hepatic stellate cells\nassociated with activation of adenosine monophosphate-activated protein kinase.\nIUBMB Life 68, 589-596 (2016).\n[xxxi] Hebert-Chatelain, E. et al. Cannabinoid control of brain bioenergetics: Exploring\nthe subcellular localization of the CB1 receptor. Mol Metab 3, 495-504 (2014).\n[xxxii] Lee, H. et al. Extracellular reactive oxygen species are generated by a plasma\nmembrane oxidative phosphorylation system. Free Radic Biol Med 112, 504-514\n[xxxiii] Fakouri, N. B. et al. Rev1 contributes to proper mitochondrial function via the\nPARP-NAD + -SIRT1-PGC1α axis. Sci Rep 7, 12480 (2017).\n[xxxiv] Almeida, R. et al. Chromatin conformation regulates the coordination between\nDNA replication and transcription. Nat Commun 9, 1590 (2018).\n[xxxv] Zhang, Y. et al. Lysine desuccinylase SIRT5 binds to cardiolipin and regulates the\nelectron transport chain. J Biol Chem 292, 10239-10249 (2017).


Zvuči suludo iz današnje perspektive, ali tih dvadesetih godina Atlantropa bila je više nego aktuelna ideja.\nO tome svedoči i obimna dokumentacija o Atlantropi, isečci iz brojnih geografskih magazina, kao i čitave mape potencijalnih evropskih gradova u Africi koje se čuvaju u Minhenskom muzeju. Tvorac ideje o superkontinetu je nemački arhitekta Herman Zergel.\nKako bi Antlantropa uopšte nastala? Prema ideji njenog tvorca, isušivanjem celog Mediterana. Finalni nacrti Atlantrope otkrivaju da bi Mediteran bio podeljen na nekoliko delova koji podrazumevaju i branu na Gibraltaru, dve brane na reci Kongo, kao i stvaranje mora u Čadu i Kongu.\nTako bi milionima Evropljana bilo omogućeno da pronađu bolji život u Africi, i na kraju dominiraju Crnim kontinentom, što je u doba rasizma i kolonijalizma bila potpuno prihvatljiva ideja.\nIako se ta ideja danas vezuje za fašiste, ono što je Atlantropu činilo tako privlačnom jeste vizija "mira u svetu", koju je projekat zastupao, uz jednostavno tehnološko rešenje (izgradnju brana i mostova).\nBaza superkontinenta bila bi džinovska hidroelektrana, koja bi energijom napajala najveći deo oba kontinenta, a nezavisan Savet imao bi ovlašćenje da uskrati energiju svakoj državi koja bi postala pretnja po svetski mir.\nPored toga, Zergelov plan iziskivao je od svake države da u realizaciju projekta uloži toliko novca da nijednoj ne bi ostalo dovoljno da finansira rat.\nIz današnje perspektive ova ideja deluje kao utopija ili naučnofantastični film, ali Zergel je toliko verovao u nju, da joj je posvetio veći deo života. Promovisao je svoje ideje širom sveta, kroz štampu, radio, filmove izložbe pa čak i operu koja se zvala "Atlantropska simfonija", piše "Atlas Obscura".\nNapisao je nekoliko knjiga na tu temu, prvu "Panropa Projekat" objavio je 1929. godine, u kojoj je opisao isušivanje Mediterana i navodnjavanje Sahare. Tu ideju razradio je na nov način u knjizi "Atlantropa". Još četiri knjige napisao je o svom utopijskom projektu do svoje smrti 1952. godine.\nNjegova vizija, naravno nikada nije sprovedena u delo. A da jeste, pitanje je šta bi ostalo od Jadranskog mora i celog Mediterana, pa i ko zna kako bi Evropa i Afrika danas izgledale, i kako bi se migracije odvijale.