GRADNJA HOTELA NA OBALI BIOGRADSKOG JEZERA: Valorizacija prašume ili vandalizam – Monitor\nNajave izgradnje hotela sa dvadesetak soba tik pored Biogradskog jezera, a u srcu čuvene prašume, nije značajnije uznemirila crnogorsku javnost. Tek su rijetki digli glas protiv tog projekta. Iz JP Nacionalni parkovi Crne Gore (NPCG) i Nacionalnog parka (NP) Biogradska gora, na početku ljetnje sezone obećali su da će gradnja početi do kraja ove godine i pojasnili da je riječ o” nadogradnji, to jest rekostrukciji hotela, koji je nestao u požaru prije nekoliko decenija”.\nKako kažu u NP dobijeni su urbanističko – tehnički uslovi, i građevinska dozvola, a od nadležnih se spremaju da zatraže procjenu uticaja na životnu sredinu. Direktor NP Saša Jeknić ne očekuje nikave probleme i tvdi da gradnjom neće biti nauđeno ničemu što je za čuvanje u prostoru, koji je zaštićen još od 1878. godine.\n“Izgradanja hotela je planirana kapitalnim budžetom, ispoštovan je zakon do detalja. Ne mislite, valjda, da bi država stala iza devastacije tog prostora i bilo čime ugrozila jezero ili prašumu. Posebna pažnja posvećena je tretmanu otpadnih voda, tako da one neće ugroziti biodiverzitet prašume. Grijanje će biti na pelet a hotel će raditi tokom cijele godine. Novi hotel daće novu dimenziju originalnoj turističkoj ponudi Biogradske prašume”- kaže Jeknić.\nNjegove izjave, kao i ono što je, najavljujući gradnju, kazao direktor JP NPCG Zoran Mrdak, nekadašnji direktor “Biogradske gore” Dragiša Dožić okarakterisao je kao proizvoljne. Prema njegovim riječima, podizanje hotela značiće korak nazd, a možda i zatvorena vrata za upis Biogradske gore na svejetsku listu kulturne i prirodne baštine.\n„Najava gradnje hotela i restorana na Biogradskom jezeru, u srcu prašume, od najodgovrnijih u JP Nacionalni parkovi Crne Gore, upravo onih koji su najpozvaniji da se bore za svaki pedalj prašume je zabrinjavajuća „ kaže Dožić. „Prvi put u dugoj istoriji tog parka dešava se da prirodni dragulj treba braniti od onih kojim je ovo dobro povjereno na upravljanje. Izjave i deklarisanje odgovrnih da će Biogradska gora postati dio svjetske prirodne baštine, a graditi objekte u središtu jedinstvene prašume, devastirajući najočuvanije prostore koje imamo, suprotno zakonu i prostorno planskim opredjeljenjima i UNESKO-ovim standardima, cinizam je i lakrdija”.\nDožić napominje: „Posao direktora NP nije da broji turiste i dnevni pazar, već, prevashodno, da koordinira i organizuje poslove zaštite.” Bivši direktor „Biogradske gore” tvrdi da stari hotel, na čijim temeljima se planira novi, nije uništen požarom, već srušen, shodno odluci rukovodilaca OOUR-A Bjelasica. Rušenje objekta tadašnja uprava NP iskoristila je da ne dozvoli građenje novog objekta na toj lokaciji.\n„Time su se stekli uslovi da se postupno počnu sprovoditi mjere stroge zaštite na ovom lokalitetu u prašumskom rezervatu, shodno zakonskim propisima i Prostornom planu NP, usvojenom odlukom Skupštine Crne Gore iz decembra 1998. godine”.\nPrema Dožićevim riječima, planskim dokumentima zona razvoja turizma ne zalazi u prostor sliva Biogradske rijeke i Jezerštice i na taj način ne ugrožava prašumski rezervat. Naime, na Kraljevom kolu, na ulazu u NP predviđeni su objekti visoke kategorije do 100 ležajeva, uz prateće servise.\n„Tokom izrade Prostornog plana vodila se veoma stručna rasprava o lokaciji Kraljevo kolo i postojećim ugostiteljskim objektima na Biogradskom jezeru. Konačno je dogovoreno da se postojeći ugostiteljski kapaciteti na Biogradskom jezeru zadržavaju, s tim da se objekti mogu prevesti u višu kategoriju, samo na postojećim gabaritima. Ova se klauzula odnosila isključivo na postojeći restoran i sedam kamp- kućića. Gradnja hotela i restorana na Biogradskom jezeru je najgrublji oblik narušavanja izvornih univerzalnih prirodnih vrijednosti, ravan vandalizmu- smatra Dožić.\nPrema njegovim riječima, s obzirom da je idejnim projektom predviđen objekt sa 25 soba, proširenjem parkinga i rekonstrukcijom vodovoda sa Ganovače do hotela neminovno bi došlo do sječe stoljetnih stabala, što bi u potpunosti izmijenilo postojeći ambijent. Veliki je problem i kako riješiti odvod otpadnih voda sa parkinga i fekalija iz postojećih objekata.\nDožić podsjeća i na dugu uspješnu tradiciju odbrane prašumskog rezervata od, kako je kazao, “drvosječa i drugih profitera”, koja je počela još daleke 1934. godine. Ta godina bila vrijeme velikih iskušenja u očuvanju Biogradske gore od ambicija rukovodilaca privrednog giganta ŠIPAD-a, koji su namjravali da iskorištavaju stoljetnu drvnu masu. Nekoliko godina kasnije, Zetska banska uprava podnijela je Direkciji šuma iz Skoplja, zahtjev za podizanje objekata na Biogradskom jezeru. Zahtjev je odbijen. Potom, 1958. godine Savezna komisija za fizičku kulturu SFRJ uradila je projekat za izgradnju Zimskog sportskog centra na području sadašnjeg nacionalnog parka.\n„Posle duže rasprave ekspertska komisija za pregled projekta, sa akademikom Vilotijem Blačićem na čelu, podržana naučnim institucijama, uglednim javnim i\nDožić uz gleš Dožić Uz fleškulturnim radnicima i državnim organima za zaštitu prirode, odbacila je projekat u cjelini. Sekreterijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo 1965.godine naručio je Elaborat o mogućnostima korišćenja Biogradske gore I ta ideja je osujećena, jer je u odbranu prašume ustala struka i nauka iz Evrope i tadašnje Jugoslavije” – sjeća se Dožić.\nDirektor Centra za razvoj Durmitora Darko Stijepović, takođe je otro osudio ideju o gradnji hotela na obali Biogradskog jezera, nazivajući taj projekat „najprostačkijom eksploatacijom prirodnog dragulja”. I on tvrdi da se gradnja hotela relaizuje suprotno Prostornom planu područja Biogradske gore, koji to najstrožije zabranjuje. ” Prije deset godina pokušali su iskoristiti pare Evropske agencije za rekonstrukciju za izgradnju bungalova na vodi, bolje rečeno, sojenica u samom jezeru. Srećom, uz pomoć medija i razumijevanja tadašnjeg direktora Agencije za zaštitu životne sredine, bataljena je ideja o sojenicama u jezeru. Sad su došli na još luđu ideju, hotel na obali jezera . Nekadašnji rezervat sa jelenima i muflonima dogurao je do jeftine eko krčevine i vododerine, do jeftine budvanske Guče i Ade Ciganlije”\nStijepović zaključuje: „To je podcjenjivanje eko morala i svijesti građana, a predlaganje UNESCO-u da prihvati kao mjesto svjetske baštine jezero sa hotelima, bungalovima, parkinzima u prašumama i roštiljima, svetogrđe i javna bruka države”.\nOva upozorenja zaslužuju argumentovan javan odgovor. Dok ne bude kasno.


Beerland Pub, Beograd - komentar restorana - Tripadvisor\nBeerland Pub, Beograd\n33 komentara#229 of 1.284 Restaurants in Beograd€€ – €€€barevropskapab\nPozeska 138a, Beograd Srbija+381 62 8221718Veb-sajt\nBr. 43 od 138 – bar – Beograd\nBr. 229 od 1.284 – restorani – Beograd\nbar, pab, evropska, gastronomski pab\nPozeska 138a, Beograd Srbija\n+381 62 8221718\nNeverovatna atmosfera, Nemanja I Milos (konobar i šanker) su neprikosnoveni tandem i sve obavljaju sa lakoćom, dok kuvar nadopunjava tu simfoniju. U meniju se nalazi pregršt jela kojima veliki izbor piva samo pruža komplimente. Nezaobilazna pivnica sakrivena od očiju glavne ulice, a uvek puna. To...Više\nPab sa najvećim izborom kvalitetnih točenih i flaširanih piva sa vrlo ukusnim jelima prijatnim ambijentom i jdnom od najlepših bašti u ovom delu grada . Opuštena atmosfera i vlro prijatnim osobljem\nOdlican ambijent, uvek cisto i pospremljeno. Za pivopije veliki izbor, hrana odlicna!!!!! Vidimo se opet:)\nSuper mesto za ljubitelje piva\nOdlicno mesto za sve ljubitelje piva.Atmosfera vise nego prijatna.Osoblje je super.Jedno od mojih omiljenih mesta na Brdu.Za svaku preporuku.\nKomentar je napisan: 2. januar 2016. sa mobilne aplikacije\nMoje novo omiljeno mesto :-) Sve pohvale za uslugu, ponudu, enterijer i atmosferu. Obavezno svratiti.......\nKomentar je napisan: 10. oktobar 2015. sa mobilne aplikacije\nNajbolji pub u Beogradu!\nPub koji je dostojan da se tako zove. Preko 60 vrsta piva, interijer pub-a je kao da ste u Britaniji, potupuno drugacija atmosfera od dnevne begradske. Osoblje je ljubazno i razumiju se u sve vraste piva koje smo probali. Rebarca su im vrhunaska kao i...Više\nВласница ресторана је насилница која малтретира девојке и људе који се жале на квалитету услуге и наплаћене цене. Често се погрешно рачуна и наплаћује више, а ако се жалите, особље постаје врло безобразно уз очигледну подршку власника. Ово није место ако желите миран и пристојан...оброк. Избегавај то.Više\nПиво и ребра небо\nАпсолутно најбоље место у граду ако желите да се проводите одлично са пријатељима, одличан избор пива, најбоља ребра икад!\nБило је прилично цоол место. Велики избор пива! ! ! Мјесто које желите посјетити ако сте љубитељ пива. ??\nОво место почиње да буде мој омиљени пивски врт у овом делу града. Одличан избор пива, лијепо отворено седење.\nBrzo saznajte odgovore od osoblja i prethodnih posetilaca objekta Beerland Pub.


IN MEMORIAM: Petar Seratlić (1936-2010) – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / IN MEMORIAM: Petar Seratlić (1936-2010)\nIN MEMORIAM: Petar Seratlić (1936-2010)\nPoslednja izmena: 24/11/2010\nČika Pera otišao u legendu\nTo su ti trenuci kada je najteža stvar na svetu otrgnuti se iz kandži patetike, ali, iako smo, kažu, u smrti svi jednaki, istina je reći: niški sport izgubio je najvećeg! Petar Seratlić, dugogodišnji društvenopolitički i sportski radnik, preminuo je juče u 75. godini. Čika Pera je otišao u legendu!\nU sportu je ostavio, malo je reći, neizbrisiv trag. Period njegovog predsednikovanja u Rukometnom klubu Železničar podeljen na dva dela (1975-1985 i 1990-2001) označen je kao „zlatno doba Želje“, a za vreme njegovog mandata klub je osvojio četiri od pet pehara Kupa Jugoslavije (1977, 1982, 1997, 1999), igrao u polufinalu Kupa pobednika Kupova Evrope (1978) i predstavlajo jedno od najvećih rukometnih imena na području stare Jugoslavije. Pera Seratlić bio je predsednik Opštinskog rukometnog odbora Niša, Udruženja klubova Prve savezne lige, a 1989. i 1990. godine i prvi čovek Rukometnog saveza Srbije. Dve godine proveo je i na mestu predsednika Izvršnog odbora Fudbalskog kluba Radnički, gde je, ekspresno vrativši „Real sa Nišave“ u Prvu ligu, samo potvrdio vrhunsku sposobnost za ono što se danas zove sportski menadžment. Dobitnik je više nagrada i priznanja-Ordena rada sa srebrnim vencem, Oktobarske nagrade grada Niša i Majske nagrade Republičke konferencije SSRN Srbije.\n← Prethodni članak Problemi sa dopingom u Srbiji\nNaredni članak → Prva liga Crne Gore: Budvani i dalje prvi


JOŠ VEĆA SNIŽENJA! Brojne trgovine u Trgovačkom centru Lumini 'osvježile' su svoje popuste — eMedjimurje.hr\nJOŠ VEĆA SNIŽENJA! Brojne trgovine u Trgovačkom centru Lumini 'osvježile' su svoje popuste\nSvi mi volimo kupiti dobar modni komad po povoljnijoj cijeni, pogotovo kad se radi o klasičnom koji možemo nositi uz razne outfite - i neovisno o godišnjem dobu. Ali ljetne rasprodaje nisu ograničene samo na odjeću.


Nemanja Bilbija: U Tuzli nas čeka teška utakmica, ali idemo po sva tri boda - Klix.ba\nNogomet Nemanja Bilbija: U Tuzli nas čeka teška utakmica, ali idemo po sva tri boda\nNemanja Bilbija: U Tuzli nas čeka teška utakmica, ali idemo po sva tri boda\n20.11.2014. u 13:39\nFK Sarajevo Premijer liga BiH Nemanja Bilbija\nNogometaši Sarajeva će posljednju utakmicu u aktuelnoj polusezoni odigrati na stadionu Tušanj protiv Slobode. Napadač Bordo ekipe Nemanja Bilbija je u razgovoru za portal Klix.ba istakao da očekuje tešku utakmicu, ali i da njegova ekipa u Tuzlu putuje s namjerom da pobijedi.\nTim sa Koševa je reprezentativnu pauzu iskoristio pripremajući se za utakmicu sa Slobodom.\n"Puno smo radili na taktici i na pomjeranju na terenu. Posao smo odradili maksimalno i spremni smo za utakmicu protiv Slobode u Tuzli", izjavio je Bilbija.\nNogometaši FK Sarajevo prvu polusezonu žele završiti pobjedom.\n"Poslije nekoliko dobrih rezultata mi imamo velika očekivanja od utakmice protiv Slobode. Ipak, bez obzira na to što Tuzlaci imaju problema u igračkom kadru, utakmica će biti teška za nas, ali mi idemo po sva tri boda. Pobjeda bi nam mnogo značila za nastavak prvenstva na proljeće", rekao je napadač FK Sarajevo.\nNa Koševu su zadovoljni onim što su napravili tokom prvog dijela prvenstva.\n"Igrom smo više-manje zadovoljni, jer igramo zaista dobar nogomet. U jednoj ili dvije utakmice smo odigrali lošije i upravo tu izgubili bodove. Mogli smo imati koji bod više, ali, na kraju smo ipak zadovoljni, jer smo i dalje u igri za titulu i Kup BiH", kazao je bivši mladi reprezentativac BiH.\nNavijači Divova na proljeće mogu očekivati borbu za duplu krunu.\n"Teško je govoriti šta će se dogoditi u drugom dijelu prvenstva, ali je činjenica da nam konkurenti za titulu dolaze u goste, tako da je realno očekivati naš napad na prvo mjesto, kao i odbranu titule osvajača Kupa BiH", jasan je bio Bilbija.\nSvojim performansama u bordo dresu je također zadovoljan.\n"Zadovoljan sam i formom i minutažom. Da nisam promašio penal u Obarskoj, možda bi bilo i bolje. Volio bih da ekipa pobjeđuje u budućnosti i da barem asistencijama doprinosim ekipi. Mogao sam postići koji gol više, ali sam na kraju ipak zadovoljan", završio je Bilbija.\nUtakmica Sloboda - Sarajevo se igra u nedjelju od 13:00 sati.\nKošarkašice BiH razbile Švicarsku u Skenderiji, ponovo dominirale Jones i Gajić\nLiga prvaka 10\nRukometašima Flensburga nije pomoglo ni deset odbrana i pogodak Burića protiv moćnog PSG-a\nLihtenštajn - BiH 62\nStaza Interlagos 5\nMeč protiv Švicarske 64\nGužva uoči meča košarkašica BiH u Skenderiji, veliki broj navijača ostao bez mjesta\n1h 48min 23


Ispitivač: Ispričajte nam nešto o tipovima simptoma ili problema koje ste iskusili pre Vaše dijagnoze.\nNN: Stres je uvek prethodio pojavi pogoršanja stanja kod mene. Pre nego što sam dobila dijagnozu, imala sam probleme sa svojom prijateljima. Osećala sam pritisak da budem nešto što nisam, a kada nisam uspevala u tome, osećala sam se veoma izolovano.\nPrvi simptom koji sam primetila bili su glasovi. Čula sam svoju porodicu kako vrišti i viče svaki put kada sam bila sama. To me više zbunjivalo nego što me plašilo. Kada sam rekala mami, ona je želela da me odvede u Dom zdravlja, ali ja sam je uverila da sam OK.\nPosle nekoliko godina, tegobe su mi postale strašne. Imala sam takav problem sa spavanjem da nisam mogla da spavam po osam dana uzastopno. Imala sami brze promene raspoloženja koje su bile iscrpljujuće – nisam imala pojma zašto sam stalno dobijala želju da se ubijem, a zašto se takodje dešavalo da imam osećaj da mogu da osvojim ceo svet.\nVidela sam utvare koje dolaze da me napadnu i osećala sam duhove kako me gledaju. Videla sam gomile i gomile crva na tepihu, ogromne paukove koji puze po zidovima i osetila bube kako puze po meni u krevetu, zbog čega sa sam prskala sprej protiv buba i posle toga dobijala teške kožne osipe.\nImala sam predosećaj propasti i mislila sam da moja porodica može da umre svakog trenutka. Često sam im telefonirala, i proveravala sam da li je sve u redu. Ništa nisam mogla da čitam, ni da gledam filmove ili tv serije jer sam mislila da sve što pročitam ili pogledam predviđa moju budućnost. Sve ovo je bilo veoma neprijatno, ali najlošija stvar bila je ta što se većina od ovih simptoma pojavljivala uveče. Tokom dana bila sam relativno OK.\nIspitivač: Koliko godina ste imali kada ste dobili dijagnozu, ko je postavio dijagnozu?\nNN: Imala sam 22 godine kada me je psihijatar dijagnostikovao, Kod psihijatra me uputio pedagog iz škole.\nIspitivač: Kako ste se osećali povodom toga, da li vas je lekar na pravi način sagledao i razumeo, šta mislite o tome sada?\nNN: Godinama nisam mogla da shvatim da mi je bilo loše. Mislim da je to imalo veze, barem delimično, sa tim što se većina mojih simptoma javljala noću. Tokom dana, mogala sam delimično da funkcionišem. Takođe, kod mene su se pojavljivale brze promene raspoloženja.\nImala sam i psihoedukaciju. Brošure koje sam dobila nisu objašnjavale sve, na primer da simptomi mogu da nestanu, da pacijenti mogu biti dobro tokom nekih delova dana, nije bilo napomenuto da je „rapid cycling“ nešto što može da postoji kod nekih pacijenata, i da ja nisam nikakva „glumica“ koja je zaslužila Oskara jer može da se zaplače kad god poželi, iz hira, već da je to medicinski poremećaj. Pitala sam se da li umišljam simptome. Kako neko može da bude zaista suicidalan, uplakan, toliko uznemiren jednog trenutka, zatim dobro sledećeg trenutka, a potom opet uplakan? Zar nije istina da su psihoza i shizofrenija nešto što proganja ljude čitav dan i noć? Da je neko odvojio malo vremena da prilagodi psihoedukaciju meni, onome što sam ja doživljavala, bilo bi mi mnogo lakše.\nIspitivač: Da li vam je bilo lakše kada ste dobili dijagnozu, da bolje šta se dešava? Da li je bilo neprijatnosti prilikom dijagnostikovanja? Da li ste iskusili bilo kakav vid omalovažavanja?\nNN: Kada sam dijagnostikovana, kad sam u to poverovala, imala sam osećaj tuge i žalila sam. Kako je neko mogao da mi kaže da su moja ličnost, raspoloženja i iskustva pogrešni? Zašto bi ljudi želeli da sputavaju moja iskustva i doživljaje svega oko mene i u meni?\nIspitivač: Ispričajte nam nešto o svom iskustvu povodom odlaska u Dom zdravlja, kod lekara opšte prakse (šta je pomoglo najviše/ najmanje)?\nNN. Dok sam uzimala lekove koji su mi bili potrebni, ugojila sam se. Za manje od 8 meseci moja težina je porasla na 70kg. Molila sam svog psihijatra da mi promeni lekove ili da učini nešto, bilo šta, što bi zaustavilo gojenje. Tek nakon što sam pronašla sjajnu lekarku opšte prakse, jedinu koja mi je izmerila krvni pritisak kada sam se požalila na nesvestice, a nije to pripisala “samo devojačkoj želji – pokušava da smrša”, poboljšala se moja situacija sa debljinom. Moja lekarka opšte prakse je zaronila dublje u moju istoriju i shvatila da možda imam poremećaj ishrane, pa me je uputila u specijalizovanu kliniku za poremećaje ishrane, gde sam primala terapiju poslednjih par godina. Moja lekarka opšte prakse mi je takođe pomogla sa zdravstvenim problemima koji se često previde u klinikama za mentalno zdravlje, na primer redovnim ginekološkim kontrolama, i sada me redovono prati u vezi sa kontracepcijom i skrining pregledima.\nKao osobi sa mentalnim oboljenjem, i još važnije, kao ljudskom biću, bio mi je potreban lekar opšte prakse koji bi odvojio malo vremena da me zaista sasluša - da me pita kako idu stvari, i da ga zanimaju moji odgovori.\nIspitivač: Šta se dogodilo od tada, šta se promenilo, šta sada radite?\nNN: Provela sam neko vreme boraveći u produženom psihijatrijskom tretmanu van bolnice, u tim uslovima obavljala sam i neke poslove (održavanje zgrade), a sada živim samostalno u svom sopstvenom stanu, sa balkonom punim lepih raznolikih kaktusa. Takođe. edukujem se na kursu da bi naučila više o mentalnom zdravlju, alkoholu i drogama.\nIspitivač: Šta imate da kažete o oporavku i o dijagnozi?\nNN: Nada je sastavni element u oporavljanju od ove bolesti. Ne samo da ja treba da imam nade u oporavak, nego i tim profesionalaca koji me podržava treba da nastavi da se nada, bez obzira koliko puta prestanem da uzimam lekove, bez obzira koliko puta treba da mi ponove iste stvari. Nada je važna.\nIspitivač: Kakvi su tvoji planovi i nade za budućnost?\nNN: Moji planovi i nade su zapisani na tabli koja visi na poleđini mojih ulaznih vrata. To je crtež kuće sa ogradom i velikim dvorištom sa psom. Takođe me podseća da ja želim da nastavim da uzimam lekove, kako bi mogla da izađem iz statusa osobe koja živi na socijalnoj pomoći i da pređem na istinski rad i stvari koje imaju smisao u životu.\nUkoliko želite da procenite da li kod vas postoji rizik da obolite od neke psihoze kliknite ovde.\nPročitajte osnovne postavke psihološkog aspekta psihotičnosti prema smernicama Britanskog društva psihologa.\n⇐ Psihoze - Rane intervencije u prvoj psihotičnoj epizodi


ŠOKANTNI PODACI ZA ČITAVU PLANETU: Analize pokazuju da bi broj GLADNE DECE mogao dostići čak 672 MILIONA | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.05.2020. • 00:37 Tanjug\nUticaj epidemije se mora ublažiti, objašnjavaju stručnjaci.\nUNICEF i Humanitarna organizacija za zaštitu prava dece "Save the children" u analizi objavljenoj danas naveli su da se gotovo dve trećine sve dece koja žive u siromaštvu nalazi u subsaharskoj Africi i južnoj Aziji.\nDa bi ublažili uticaj pandemije, "Save the children" i UNICEF pozvali su na brzo i masovno širenje sistema socijalne zaštite i niz programa, uključujući novčane transfere, hranu u školama i dečje dodatke za rešavanje hitnih finansijskih potreba.\nKorona virus epidemija COVID-19 deca Afrika Amerika planeta glas


ABAZOVIĆ ČESTITAO SVJETSKI DAN MEDIJA: INSISTIRAĆEMO NA POVEĆANJU ZARADA I PROMJENI ZAKONODAVNOG OKVIRA | Politika\nABAZOVIĆ ČESTITAO SVJETSKI DAN MEDIJA: INSISTIRAĆEMO NA POVEĆANJU ZARADA I PROMJENI ZAKONODAVNOG OKVIRA | Mondo.Me Prod\n16. May, 04:48\nABAZOVIĆ ČESTITAO SVJETSKI DAN MEDIJA: INSISTIRAĆEMO NA POVEĆANJU ZARADA I PROMJENI ZAKONODAVNOG OKVIRA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.05.2021. / 13:50 13:54\nABAZOVIĆ ČESTITAO SVJETSKI DAN MEDIJA: INSISTIRAĆEMO NA POVEĆANJU ZARADA I PROMJENI ZAKONODAVNOG OKVIRA\nAutor Jovana Raičević 03.05.2021. / 13:50 13:54\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore dr Dritan Abazović čestitao je 3. maj, Svjetski dan slobode medija, navodeći da crnogorski radnici u medijima danas obavljaju svoje poslove u vrlo teškim uslovima, okruženi problemima naročito u domenu slobode izražavanja.\n,,To je sistemski problem na koji godinama upozorava i Evropska komisija u svojim izvještajima, a koji najslikovitije odražava demokratsku razvijenost Crne Gore. Zbog toga, Vlada će se zalagati prvenstveno za apsolutnu primjenu, ali i promjenu zakonodavnog okvira koji uređuje medije”, kazao je Abazović.\nPotpredsjednik Abazović istakao je da je neophodan ozbiljan rad na rješavanju potreba novinara, fotoreportera, snimatelja, ali i svih drugih zapošljenih u medijima. ,,Prvenstveno mislim na visinu zarada, koje su u medijskog sferi, s ozbirom na ozbiljnost i odgovornost koje taj posao nosi sa sobom, zaista neprihvatljivo niska, navodi se u saopštenju Kabineta potpredsjednika Vlade.\nTo je problem koji za sobom vuče mnoštvo drugih problema, poput kršenja Etičkog kodeksa i nepostojeće samoregulacije u medijima. Svako ko obavlja svoj posao predano i profesionalno treba da bude adekvatno za to i plaćen”.\nNovinarstvo u Crnoj Gori je, tokom decenija, mnogo puta bilo na meti mnogih paradržavnih i kriminalnih struktura, podsjeća potpredsjednik Abazović, napominjući da su posljedice toga ubistvo glavnog i odgovornog urednika lista ,,Dan", Duška Jovanovića, pokušaj ubistva novinarke ,,Vijesti" Olivere Lakić, napadi na istraživačkog novinara Tufika Softića, hapšenje istraživačkog novinara Jova Martinovića, ali i neki od najsvježijih – poput napada na glavnog urednika nedjeljenika Monitor Esada Kočana.\n,,Najegzaktniji primjer nemanja medijske slobode je Javni servis, jer je, još uvijek, u službi određenih struktura bivšeg režima. Da i ne govorimo o mnoštvu drugih, svakodnevnih pritisaka i zastrašivanja kroz koje prolaze novinari u Crnoj Gori, a o kojima se ćuti, jer se, nažalost, doživljavaju kao normalnost. Zato ćemo inicirati da se u izmjene Krivičnog zakonika uvrsti i ona u dijelu pooštravanja kazni za napade na novinare, snimatelje i fotoreportere, ali i, nakon što je nedavno izabran Savjet RTCG-a, pokrenuti prijeko potrebne reforme u Javnom servisu ”.\nMedijima u Crnoj Gori mora biti omogućen nesmetan rad, u adekvatnim uslovima, uz potpunu slobodu izražavanja koja se, prema odredbama Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i sloboda, može ograničiti samo ako je tako nešto propisano zakonom, zasnovano na legitimnom cilju i neophodno u demokratskom društvu, napominje još potpredsjednik Vlade dr Abazović.\n,,To je nešto na čemu država Crna Gora, na svom putu evropskih integracija, mora insistirati. Na kraju, želim da se zahvalim svim odgovornim i savjesnim medijima koji, i pored teških okolnosti, svojim radom neumorno doprinose da Crna Gora bude bliže evropskoj zajednici naroda, i da im kažem da će Vlada Crne Gore, dok god budem njen činilac, raditi na tome da sloboda medija ne bude nešto za šta se samo deklarativno zalaže jednom godišnje, već istinski implementirana vrijednost u našem društvu”, zaključio je Abazović.\nDritan Abazović sloboda medija


Budi i ti deo Vojske Srbije – Radio Koprijan\nhome Društvo Budi i ti deo Vojske Srbije\nMinistarstvo odbrane i Vojska Srbije pokrenuli su proceduru za kontinuirani prijem profesionalnih vojnika u komande, jedinice i ustanove Vojske Srbije do popune radnih mesta, što znači da se kandidati mogu prijaviti svakog radnog dana u vojnim poštama navedenim u Obaveštenju o stalnom prijemu profesionalnih vojnika. Reč je o neposrednom prijemu vojnika iz evidencije regionalnih centara Ministarstva odbrane, te su potencijalni kandidati svi državlјani Republike Srbije koji su odslužili vojni rok sa oružjem i mlađi su od 30 godina. To će biti prilika za zaposlenje i novim generacijama mladića i devojaka na šestomesečnom dobrovolјnom služenju vojnog roka.\nObrazac prijave za popunu radnih mesta profesionalnih vojnika kandidat može popuniti i podneti svakog radnog dana u vremenu od 8,00 do 14,00 časova u vojnim poštama navedenim u Obaveštenju o stalnom prijemu profesionalnih vojnika na određeno vreme u Vojsku Srbije.\nPotrebe za prijemom, po rodovima-službama i mestima službovanja, mogu se dobiti pozivom na brojeve telefona datim u navedenom obaveštenju.\nSelekcija kandidata realizuje se u tri dela, svaki u trajanju od jednog dana. U prvom delu, kandidati podležu opštem lekarskom pregledu i proveri fizičke sposobnosti. Radi provere fizičke sposobnosti kandidati su u obavezi da sa sobom ponesu sportsku opremu: patike, trenerku-šorc, majicu (sopstveni izbor).\nU drugom delu selekcije, u trajanju od jednog dana, kandidati podležu psihološkoj proceni, dok u trećem delu, u trajanju od jednog do dva dana (dva dana je samo za vojnu poštu 6006 Niš), kandidati podležu medicinsko – zdravstvenoj proceni.\nRezultate prijavlјenih kandidata utvrdiće komisije za utvrđivanje ispunjenosti uslova za prijem u profesionalnu vojnu službu na osnovu sledećih merila za izbor:\n–završeni nivo školovanja – do 25 bodova (osnovna škola 5 bodova, srednja škola 3. stepen 15 bodova, srednja škola 4. stepen ili viši nivo obrazovanja 25 bodova);\n–provera fizičke sposobnosti – do 35 bodova (proizvod konačne ocene i broja 7) i\n–psihološka procena kandidata – do 40 bodova (proizvod konačne ocene psihološke procene i broja 8).\nSa najbolјim kandidatima zaklјučiće se ugovori o radu na određeno vreme i biće primlјeni u jedinice Vojske Srbije na period od šest meseci, uz mogućnost produženja ugovora o radu na period od tri godine i obnavlјanje ugovora do navršenih 40 godina života.\nPodsećamo da je krajem oktobra 2016. godine već pokrenuta inicijativa za prijem 300 profesionalnih vojnika iz redova onih koji su dobrovolјno odslužili vojni rok, a polovinom februara i krajem juna tekuće godine inicijativa za prijem još 1.175 profesionalnih vojnika iz redova vojnika iz evidencije regionalnih centara Ministarstva odbrane, te da je od navedenog broja njih 1.328 u stroju Vojske Srbije.\nObaveštenje za prijavu možete preuzeti putem linka http://www.mod.gov.rs/cir/11717/popuna-radnih-mesta-profesionalnih-vojnika-na-odredjeno-vreme-u-vojsci-srbije-11717


Elektrana ostala bez mazuta: Traži se hitni zajam za finansiranje uvoza goriva - Biznis Telegraf.rs\n29/03/21 | 12:58\nElektrana ostala bez mazuta: Traži se hitni zajam za finansiranje uvoza goriva\nLibanu, koji se bori sa dubokom finansijskom krizom izazvanom gomilanjem dugova, već nedostaju kapaciteti za proizvodnju električne energije\nLibanska elektrana Zahrani obustavila je rad jer je ostala bez mazuta. Prema saopštenju elektrane, došlo je do kašnjenja istovara kargo pošiljke koja je stigla u Liban zbog komplikacija vezanih za metodologiju ispitivanja ove vrste lož ulja.\nElektrana na jugu Libana jedan je od četiri glavna pogona za proizvodnju električne energije u toj zemlji. Druga kargo pošiljka mazuta, koja je trebalo da stigne iz Kuvajta, zaglavljena je u Sueskom kanalu, pošto ogroman nasukani brod teretnjak "Ever Green" skoro nedelju dana blokirao taj plovni put.\nLibanu, koji se bori sa dubokom finansijskom krizom izazvanom gomilanjem dugova, već nedostaju kapaciteti za proizvodnju električne energije, zbog čega domaćinstva i preduzeća svakodnevno trpe prekid u snabdevanju strujom od po nekoliko sati.\nLibansko ministarstvo energetike zatražilo je od parlamenta da odobri hitni zajam za finansiranje uvoza goriva posle marta. Za danas je sazvana sednica libanskog paralmenta, kako bi se odobrila sredstva od 200 miliona dolara za uvoz goriva tokom naredna dva meseca.\nNišlijka Snežana Miljković provela je više od 24 sata zarobljena u svom automobilu\nKlaudiji Milenkov već 9 godina prokišnjava od komšije\nBritanski div kupio najvećeg distributera električne energije u zemlji, i to za 11 milijardi dolara\nŠta se dešava sa vašim laptopom ako ga ostavljate stalno uključenog u struju?\nNapokon oslobođen brod "Ever given" koji je danima blokirao Suecki kanal\nLibanska elektrana Zahrani\nVlada produžila privredi staru cenu struje: Novi ugovor traje do kraja godine\nKOSTT neće više pokrivati troškove struje za Sever Kosova\nStruja za građane neće poskupeti do kraja godine: Gde je Srbija po ceni u odnosu na svet\nDok gledamo da li greje sunce, kako duva vetar i ima li vode, tu je nuklearka: Da li Srbiji treba jedna?\n"MISLIM DA ĆU DA POTPIŠEM" Vučić o Zakonu o eksproprijaciji i protestima tokom vikenda: Neka rade šta hoće, sve će se videti na izborima\nDANAS STIŽU NOVE PARE OD BESPLATNIH AKCIJA! Dividendu isplaćuje Telekom koji nam je podelio po 31 deonicu\nKo je Agraval, novi izvršni direktor Tvitera? Dorsi mu veruje "do koske"\nJedan grad "preskočio" pet mesta i sada je najskuplji na svetu: Cene veće 3,5 odsto\nPoslovna saradnja koja traje 50 godina: Dipos dodelio zahvalnicu ruskom ambasadoru\nMilenković otkrio šta je Piksi još u martu rekao Orlovima za Portugal i kako je zaustavljen Ronaldo\nEvra besan zbog Zlatne lopte: "Što Mendi nije najbolji? A, da, mi smo majmuni iz Afrike"\n"Novac uložen u kulturu nije bačen": Glumica Jovana Stipić o seriji "Azbuka našeg života" i TV hiperprodukciji\nZašto je sagorevanje gorući problem kod cigareta?\nPotresna čitulja Ane Bekute za voljenog Mrku: Volim te večno, i u večnosti...


korisnik | JU OŠ "Kalesija" | Stranica 3\nSvi članci od korisnik\n29. Decembra 2017. korisnik\tKomentariši\nPetak 29.12.2017. godine je poslednji nastavni dan u 1. polugodištu školske 2017/2018. godine. Tradicionalno učenici ovaj dan obilježavaju priredbama, zabavom i druženjem. Veselo je bilo kako u centralnoj tako i u svim područnim školama. U područnim školama Miljanovci i Gojčin mališane su obradovali donatori kjoji su obezbjedili paketiće za sve učenike. Paketiće za učenike PŠ Gojčin su obezbjedili Anel i Klara Musić te Zehdin Ćivić, a u PŠ Miljanovci akciju je pokrenuo Miralem Hasanović koji je uz pomoć NEON TV obezbjedio donatore: Nizama Kamerić-Aljukić, Fatima i Murid Ćatić, Amela Ćatić, Muhamed Dedić, Sena, Tifa, Tidža, Amira, Sabahudin Pezić, Jusuf i Hurija Ramić, Hajra Bajri-Jahić. Paketići su obezbijeđeni i za 12 učenika sa posebnim potrebama.\n28. Decembra 2017. korisnik\tKomentariši\nUvodeći nove nastavne metode u okviru projektne nastave učenici i nastavnici JU OŠ „Kalesija“ uspješno su realizovali istraživački rad na temu „Turistički potencijali opštine Kalesija“. Učenici su istražili i evidentirali historijske i geografske potencijale za razvoj turizma u Kalesiji kao i uticaj kulture i tradicije na razvoj turizma. Ovaj projekat podržalo je Međunarodno udruženje „Interaktivne otvorene škole“ (MIOS) Tuzla. Završnoj prezentaciji 28.12.2017. godine prisustvovali su učenici i nastavnici OŠ „Kalesija“, a tom prilikom urađena je prezentacija kulturno-historijskih spomenika i prirodnih ljepota naše općine te su izloženi učenički radovi i fotografije.\n27. Decembra 2017. korisnik\tKomentariši\nZajedničkim snagama roditelja, učenika i nastavnika u PŠ Miljanovci uspješno održan prvi Novogodišnji bazar. Majke učenika pripremile su ukusnu, domaću hranu a na stolovima su se također našli i džemovi, ajvari, domaći sokovi iz njihove zimnice.\nOsim toga učenici su prodavali i svoje igračke. Novogodišnji bazar bio je prilika da se skrene pažnja i podrži kampanja “Kupujmo domaće”.\nOrganizatori ističu da su prezadovolji na koji način je protekla sama organizacija bazara kao i prodajom proizvoda.\nVeliku pomoć imali su i od lokalnih privrednika. Novac prikupljen danas bit će utrošen za opremanje školskih učionica.\n25. Decembra 2017. korisnik\tKomentariši\nDan dječije radosti danas smo proslavili sa učenicima OŠ “Kalesija”. Pjevali smo, plesali, svirali i saznali njihove želje. Pogledajte kako nam je bilo danas.


eKapija | Svako deseto malo i srednje preduzeće u Srbiji trebalo bi da bude izvoznik - Cilj projekta Decenija preduzetništva je 500.000 firmi\nIzvor: Novosti | Sreda, 10.01.2018.| 15:56\nSvako deseto malo i srednje preduzeće u Srbiji trebalo bi da bude izvoznik - Cilj projekta Decenija preduzetništva je 500.000 firmi\nU Srbiji bi za deset godina trebalo da posluje 500.000 malih i srednjih preduzeća koja će upošljavati milion građana. Ovo je cilj Ministarstva privrede i projekta Decenija preduzetništva. Svako deseto malo i srednje preduzeće, zacrtano je u planovima, trebalo bi da bude izvoznik. Da bi se naum i ostvario u Srbiji bi svake godine trebalo da bude 16.000 više novoosnovanih od "obrisanih" malih i srednjih firmi.\nU Srbiji je trenutno 340.000 malih i srednjih preduzeća. Zapošljavaju oko 840.000 radnika, što je 65,7% svih zaposlenih.\n- Godinama smo imali situaciju da je broj privrednih subjekata, u zbiru, bio oko 320.000 - objašnjava Zvonko Obradović, direktor Agencije za privredne registre.\n- Od toga je oko 100.000 privrednih društava i 220.000 preduzetnika. Osnivaju se, ali i brišu sličnom brzinom. Sada je taj broj veći. Dostigli smo 360.000 i nadam se da će se trend nastaviti. Realno je da to neće zavisiti samo od pojednostavljene procedure osnivanja, već od čitavog niza pitanja. I od obrazovanja, promene razmišljanja i odnosa prema privatnom sektoru.\nMale i srednje firme su temelj svake države. Bitne su i velike kompanije, ali su vlasnici malih firmi kičma svake ekonomije i najredovniji poreski obveznici. Od mera koje će motivisati ljude da se ne zaposle u javnom sektoru, već da započnu posao, zavisi ukupan rezultat.\nIz ugla poslodavaca, postavljeni cilj ne deluje nedostižno. Pre svega kada je reč o ukupnom broju firmi.\n- Broj je možda i moguće dostići - smatra Nebojša Atanacković, dojučerašnji predsednik Unije poslodavaca. - Koliko će se razvijati pojedine grane, pa time i ukupan broj firmi, zavisi i od standarda. Da bi se razvijale uslužne delatnosti, kafići, restorani... ključan predulslov je da potrošači imaju novca. Tako da će to dosta zavisiti od primanja građana. Nisam siguran koliko će preduzeća uspeti da plasiraju svoju robu na strana tržišta. Svetska konkurencija je izuzetno oštra. Veoma je teško biti konkurentan i naći svoje mesto na stranim tržištima.\nKroz projekat Decenija preduzetništva u 2017. godini je uloženo 18,2 milijarde dinara za mala i srednja preduzeća. Od toga je nepovratno dato 7,6 milijardi dinara. Istovremeno je firmama na raspolaganju 620 mil EUR povoljnih kredita međunarodnih finansijskih institucija.\nosnivanje malih i srednjih preduzeća\nzapošljavanje u malim i srednjim preduzećima


Vesti online / Vesti / Svet / NATO ponovo upozorava Rusiju: Napustite Krim\n"NATO nije saglasan sa nepravednom i nezakonitom pripadnošću Krima Ruskoj Federaciji i poziva Moskvu da povuče svoju vojsku sa tog poluostrva", izjavio je šef vojnog komiteta Alijanse Stjuart Pič.\n- Alijansa se ne slaže i neće se složiti se sa nezakonitom i nepravednom aneksijom Krima od strane Rusije - rekao je Pič.\nKrajem novembra prošle godine brodovi ukrajinske mornarice "Berdjansk“, "Nikopolj" i "Jani Kapu" su, narušavajući članove 19 i 21 Konvencije UN o morskom pravu, presekli državnu granicu Rusije. Brodovi su ušli u privremeno zatvorene vode Rusije i nekoliko sati izvodili opasne manevre, ne odgovarajući na zahteve ruskih brodova koji su ih pratili. Sva tri broda su zadržana i kasnije prevezena do luke u Kerču.


Leonardo Dikaprio u borbi protiv MHE u Bosni i Hercegovini! (VIDEO) - Naši u svetu\nObjavljeno 23/09/20 u 16:30\nOrganizacije apeluju na Vladu FBiH, premijera Fadila Novalića, Federalno ministarstvo okoline i turizma, Federalno ministarstvo energetike, rudarstva i industrije i Parlament FBiH da se Zaključak o potpunoj zabrani izgradnje malih hidroelektrana (MHE) u FBiH, koji je Predstavnički dom FBiH usvojio 23. juna 2020. hitno provede u celoj FBiH, prenosi “Blic”.\n“To se može uraditi izmenom postojećeg zakonodavstva ili donošenjem novih propisa kojim bi se momentalno zabranila i sprečila dalja nekontrolisana gradnja MHE u FBiH. U slučaju da Vlada FBiH ne postupi po ovom Zaključku, odnosno Parlament FBiH isti ne usvoji u formi posebnog zakona, nastaviće se sa ugrožavanjem hiljade kilometara toka divljih reka, kvaliteta života lokalnih zajednica, prava na pristup pitkoj vodi, turističkog potencijala zemlje, kao i prirode i divljih životinja koje zavise o zdrave vodotoke”,navode u saopštenju.\nKako kažu, ovom globalnom apelu upućenom Federaciji BiH pridružio se i poznati glumac Leonardo Dikaprio, koji je već godinama aktivista za zaštitu životne sredine. Naime, Dikaprio je na društvenim mrežama podelio video materijal u kome se govorio o uništavanju reka u BiH i traži prekid takve prakse.\n“Kampanju podržava više desetina svetskih i lokalnih organizacija koje žele ujedinjeno da pošalju poruku da se pod hitno mora stati sa gradnjom mini hidrocentrala. Balkanske reke se i dalje suočavaju sa naletom izgradnje MHE, uključujući zaštićena područja, uz planove da se izgradi 3.000 brana u regionu. Brane sa sobom nose i izgradnju pristupnih puteva, mostova i dalekovoda. Gradnjom brana, odnosno MHE uništava se okolna šuma i ugrožavaju životinje koje tu žive. Prema stručnjacima za slatkovodne ribe, ako se ovi planovi realizuju, najmanje deset odsto evropskih vrsta slatkovodne ribe će izumreti ili biti na ivici izumiranja”, navodi se u saopštenju Koalicije za zaštitu reka.\nBih; Spas prirodeLeonardo DikaprioReke\nOvako nešto Srbi nisu očekivali: Nikola Jokić NE IGRA na Olimpijskim igrama u Tokiju?!\nIzlile se Zapadna Morava i Bjelica, ostale reke u porastu\nNa rekama led, jedan beogradski splav već potonuo (FOTO)


Pružni prelaz Malešići će biti osiguran svjetlosno-zvučnom signalizacijom – Biznis.ba\nNaslovnaBiHPružni prelaz Malešići će biti osiguran svjetlosno-zvučnom signalizacijom\nPružni prelaz Malešići će biti osiguran svjetlosno-zvučnom signalizacijom\nobjavljeno 10. jul 2020. u 14:40\nŽeljeznice Federacije Bosne i Hercegovine (ŽFBiH) u srijedu, 15. jula pustit će u rad automatski uređaj za regulisanje prometa sa svjetlosno-zvučnom signalizacijom i polubranicima na željezničko-cestovnom prijelazu Malešići, Općina Ilijaš.\nPuštanjem u redovan rad tog uređaja, koji je bio van funkcije zbog kvara, doprinijet će se povećanju sigurnosti u odvijanju željezničkog i cestovnog saobraćaja i vozovi se neće više zaustavljati ispred prijelaza, te će se skratiti vrijeme zadržavanja vozila i podići nivo sigurnosti na željezničko-cestovnim prijelazima.\nSvi učesnici u saobraćaju dužni su poštovati postavljenu cestovnu i željezničku signalizaciju na mjestu ukrštanja u nivou željezničke pruge i ceste, saopćeno je iz Služba za odnose s javnošću ŽFBiH.\nAbdurahmanović direktor, Mačkić i Čustović izvršni direktori preduzeća ‘Park’


Wannabe intervju: Jasmina Lukić - WANNABE MAGAZINE\nWannabe intervju: Jasmina Lukić\nPostoje bitke koje možemo da dobijemo ako se sa njima na vreme suočimo. Rak dojke je lečiva i izlečiva bolest, ali poražavajuće cifre sa kojima se svakodnevno suočavamo govore da toga nismo dovoljno svesni. Jasmina Lukić, predsednica udruženja “Budimo Zajedno” upoznaje nas sa radom, ciljevima i aktivnostima organizacije, ali i preprekama o kojima se ne sme ćutati.\nKada i kako se javila ideja o osnivanju udruženja “Budimo Zajedno”?\nNas devet žena, koje smo i same prošle kroz rak dojke ili neko od naših najbližih i bile u redovnom kontaktu, uočile smo da u Beogradu ne postoji udruženje koje se bavi problemima žena obolelih od raka dojke. Tokom druge polovine 2010. godine smo počele na radu osnivanja ovakvog udruženja sa ciljem pružanja svih vidova podrške i pomoći ženama obolelim od raka dojke, kroz edukaciju, iskustveno-emotivnu i psihološku podršku. Druženje, razgovori, upoznavanje sa obolelim ženama koje su bolest ostavile iza sebe daje nadu i snagu ženama, koje su tek saznale dijagnozu i na početku su lečenja, da se lakše suočavaju sa emotivnim i egzistencijalnim problemima, strahom i predrasudama.\nCilj udruženja jeste ostvarivanje ciljeva u oblasti prevencije raka dojke i podrške obolelima tokom lečenja, što postižete kroz razna predavanja, radionice, sastanke i druženje sa stručnjacima. Mnoge akcije koje ste organizovali privukle su veliku pažnju medija. Možete li izdvojiti neke od njih?\nHypo Alpe Adria banka Beograd, kao prijatelj udruženja žena obolelih i lečenih od raka dojke “Budimo zajedno”, i ove godine je podržala naše aktivnosti koje smo organizovali tokom marta meseca 2013, kada je proglašen Nacionalni dan borbe protiv raka dojke, i oktobra – međunarodnog meseca borbe protiv raka dojke.\nU martu je Udruženje prvi put na našim prostorima obeležilo “Dan žutih narcisa”. Cvet žutog narcisa predstavlja simbol novog početka i nade, što je i najpotrebnije svim ženama koje se suoče sa ovom bolešċu. Tokom oktobra 2013. Udruženje je imalo više akcija od kojih treba naglasiti predavanje stručnjaka dr Ane Jovićević, epidemiologa IORS-a i dr Ljiljane Lazić, koordinatora Nacionalne kancelarije za skrining raka, o važnosti preventivnih i redovnih pregleda, kao i odazivu na skrinin raka dojke. Takođe, jedna veoma lepa manifestacija podrške svim ženama koje se bore sa rakom dojke, da nisu same bila je “50 roze balona – 50 lepih želja obolelima od raka dojke”. U ovim manifestacijama priključili su nam se i sportisti, rukometaši “Partizana”, ali i poznate ličnosti iz oblasti kulture i umetnosti.\n“Dan žutih narcisa” u Delta City-ju\nŠta vidite kao najveći problem ili prepreku kada je reč o suočavanju sa ovom bolešću u našoj zemlji? Da li bi to moglo da se predstavi kao deo naziva jednog od sastanaka grupe pacijenata koji se bore za svoja prava, odnosno “Nevidljiva žena”?\nSuočavanje sa dijagnozom maligne bolesti nikome nije prijatna ni jednostavna i izaziva u svakom čoveku niz psihičkih reakcija različitog oblika. Prvo saznanje o postojanju mogućnosti da neko boluje od raka razvija napetost, nesigurnost i dovodi do stresne situacije. Strah kod žena se javlja zbog neznanja o bolesti, neprijatnostima koje prate razne vidove lečenja koji su potrebni, a naročito hirurškog zahvata ili tokom dodatne radioterapije ili hemoterapije. Sve ove reakcije nastaju iz neobaveštenosti uopšte o bolesti, odnosu prema sopstvenom zdravlju, predrasudama šta će reći i kako će reagovati najbliži i okolina. Jer kod nas još uvek važi pravilo da je rak neizlečiva bolest. Kada se otkrije na vreme, rak dojke je lečiva i izlečiva bolest.\nPredstavnici grupe pacijenata koji se bore za svoja prava su na svom sastanku održanom 17. i 18. juna 2013. u Briselu pod nazivom “Nevidljiva žena”, pre svega govorili o ženama koje se lekaru jave sa već uznapredovalom bolešću. Glavni cilj sastanka je bila edukacija o tome šta je uznapredovali karcinom dojke. Drugi cilj je bio kako obezbediti uslove da pacijentkinje sa uznapredovalim karcinomom dojke imaju adekvatnu podršku u društvu, porodici, od lekara i druguh zdavstvenih radnika, ali i samih udruženja. Te žene su prilično samostigmatizovane ali i društveno stigmatizovane, a osnovni cilj je uključiti ih u tokove života u onoj meri koliko one to mogu, s obzirom na zdravstveno stanje. Takođe, sve činjenice iznete na ovom sastanku govore u prilog da treba što više raditi na podizanju svesti žena da idu na preventivne preglede, jer ako se rak dojke otkrije u početnoj fazi, on je lečiv i izlečiv i žena se vraća svim životnim aktivnostima, uz prihvatanja nekih malih ograničenja koja bolest nosi.\nDa li ste zadovoljni odzivom javnih ličnosti koje ste često uključivali u aktivnosti i da li je upravo njihovo učešće neophodno u borbi protiv neznanja i neobaveštenosti?\nOdziv poznatih ličnosti je uvek bio dovoljan, ali smatram da treba da je veći, iz razloga što su mnoge poznate i popularne ličnosti i same prošle kroz bolest, imaju nekog bliskog ili poznaju nekog ko je prošao ili se leči od maligne bolesti. Maligna bolest dojke nije bauk, a podrška koju popularne ličnosti pružaju je dodatni stimulans ženama da odu i zakažu svoj preventivni pregled, čime pokazuju da vode računa o svom zdravlju.\nRoze traka postala je prepoznatljiv simbol u našem okruženju, gde su bolesti i dalje tema o kojoj se radije ćuti, što pokazuje da ste se sa pravom usmerili na kontakt sa širom javnošću. Da li je kreativnost, kao obavezan deo vaših manifestacija, jedan od faktora zaslužnih za postignuti uspeh?\nRoze traka je simbol za prepoznavanje podrške borbi protiv raka dojke u celom svetu i kod nas. Tim je kreativno u roze traku implementirao cvetove i stvorio prepoznatljiv simbol beogradskog udruženja “Budimo Zajedno”. Kreativnost ideja članica Udruženja i prijatelja, na koji način i kako da celu problematiku o raku dojke i podršku ženama obolelim od raka približimo što više, veoma doprinosi uspehu manifestacija koje smo do sada sprovodili.\nPredavanje o prevenciji i ranom otkrivanju raka dojke i o značaju skrininga raka dojke\nKoliko je bitno da obe strane, kako obolele osobe tako i njihovo okruženje, shvate važnost razgovora o bolesti, poznavanju rizika, teškoća i opasnosti koje se za nju vezuju, ali i ulogu podrške koje takav razgovor može da donese?\nPsihološka ali i svi ostali vidovi podrške, odnosno vera u ozdravljenje je, pored samog lečenja, najbitnija za oporavak.\nPre svega treba informisati javnost o bolesti raka dojke, lečenju, ishodu. Treba govoriti o problemima sa kojima se susreće obolela žena u porodici (nerazumevanje, loša i zatvorena komunikacija, loši odnosi…), strahovima, problemima u doživljavanju sebe i bolesti.\nStručna, iskustveno-emotivna i psihološka podrška je u ovim slučajevima veoma važna i žena ne treba da se plaši predrasuda ako potraži pomoć stručnjaka u prevazilaženju problema nastalih tokom ili nakon lečenja. Uz stručnu pomoć, žena lakše prevazilazi nastale probleme, vraća joj se vera u ozdravljenje i prevazilaženje problema, te se lakše uključuje u normalne tokove života.\nNa koji način bi zainteresovani građani mogli da doprinesu razvoju udruženja “Budimo Zajedno”?\nUdruženju je za rad potreban stalni prostor. Ljubaznošću opštine Stari grad, Udruženje koristi opštinski prostor dva puta nedeljno po tri sata, što je za dalji aktivan rad nedovoljno. Takođe su nam potrebni stručnjaci – saradnici, koji bi u prostorijama Udruženja volonterski pružali savete zainteresovanim članicama, ali i ostalim zainteresovanim ženama, kako o raku dojke tako i o svim informacijama iz oblasti prava, zdravstvene i socijalne zaštite, itd. Sa pojedinim stručnjacima se lako dogovorimo, dok je sa drugima, koji su nam veoma potrebni, velika administrativna procedura. Takođe, pošto je Udruženje neprofitna organizacija, koja se izdržava od članarina, donacija i poklona, pored Hypo Alpe Adria banke, koja je prepoznala naše ciljeve, trud i srčanost koji ulažemo u rad i jedna je od naših najvećih prijatelja, nismo baš naišli na veliku podršku drugih kompanija. Više su se u naš rad uključila manja preduzeća ili privatni preduzetnici, koji su skromnim doprinosom veoma pomogli našem radu, na čemu svima veoma zahvaljujemo.\nKako planirate dalje da širite svest o značaju redovnih pregleda i pružanju psihološke i iskustvene pomoċi?\nNaš dalji rad će biti usmeren na podršci ženama koje se suočavaju sa dijagnozom raka dojke kroz različita predavanja, radionice i druženja, posetama IORS-u, gde ćemo ženama davati primere kako se izboriti sa bolešću i uključiti u dalji tok života bez straha. Što se tiče rada na promociji širenja svesti o preventivnim i redovnim pregledima, pa mi stalno radimo na tome, kroz svoje pozitivne priče gde god da se nađemo. Podizanje svesti žena nije samo određenim datumima ili prigodama. Na tome se trudimo da radimo permanentno, baš kroz lične primere.\nKoji biste savet dali našim čitaocima?\nBitno je da podstaknemo žene da misle o svom zdravlju, da idu na preventivne preglede, jer je to najbolji način da se bolest dijagnostikuje na vreme i samim tim poveća stepen izlečenja. Jedino i isključivo prevencijom žene se mogu zaštititi od ove maligne bolesti. A uspešnim lečenjem podrazumeva se objedinjeno lečenje telesnih simptoma, kao i psihološka pomoć. Udruženje žena obolelih i lečenih od raka dojke “Budimo zajedno” je tu da pomogne svim ženama na putu ozdravljenja svojom podrškom. Najvažnije je da žena zna da nije sama.\nTakođe se preporučuje da se sa samopregledom dojki treba početi od 20. godine života jednom mesečno, najbolje deset dana od početka ciklusa. Od 30. godine, pored rutinskog mesečnog samopregleda, treba jednom godišnje raditi i ultrazvučni pregled dojki. Ako je žena u 45. ili starija, uz samopregled obavezan je bazični pregled koji obuhvata pregled dojki od strane edukovanog specijaliste, radiografski pregled (mamografija) i ultrazvučni pregled. To je takozvano zlatno pravilo za postavljanje korektne dijagnoze zdravlja dojki kod žena.


Draško Stanivuković mi je prijetio i prijaviću ga policiji, poručila je SNSD-ova Dušica Šolaja. Sve se desilo zbog Nacrta Zakona o zaštiti o uzbunjivačima koji nije dobio podršku Zakonodavnog odbora da se nađe na današnjoj sjednici skupštine jer, poručuje Šolaja, nije u skladu sa pravnim sistemima Srpske, a koji PDP-ov Stanivuković predlaže već drugi put.\nŠolaja koja je i predsjednik Zakonodavnog odbora je na jučerašnjoj sjednici odbora sugerisala Stanivukoviću da ako smatra da treba dopuniti postojeći Zakon da ide tim putem. Ako mi ne usvojite Zakon, vidjećeš kako ćeš se provesti, poručio je Stanivuković Šolaji.\n"Ja sam na osnovu toga istog momenta kada je gospodin Stanivuković uputio tu vrlo ozbiljnu prijetnju prekinula sjednicu Zakonodavnog odbora za tren da bi se na zapisnik konstatovalo ono što je gospodin rekao. Gospodin Stanivuković kada je vidio tu reakciju malo se uspio korigovati pa je rekao "vidjećeš kako ćeš se proveseliti". Bez obzira na to ja sam po završetku sjednice juče obavijestila predsjednika NS RS da mi je kao predsjedniku Zakonodavnog odbora na osnovu onog što sam citirala prijećeno tokom sjednice", kaže Dušica Šolaja.\n"Ja sam rekao da će se proveseliti i evo veselite se i tek ćete se ovdje veseliti i provesti", kaže poslanik PDP-a Draško Stanivuković.\nZbog ovakvih prijetnji Stanivuković treba krivično da odgovara, poručio je SNSD-ov Igor Žunić. Ne čudi, kaže Žunić, da se Šolaja boji za svoju bezbjednost kada je svima poznato s kim se druži Stanivuković.\n"Osjećaj njen, o njenom osjećaju ne možete vi raspravljati naročito kada žena ima spoznaju da se čovjek druži sa najvećim kriminalcima koji postoje u BIH. Kada ona vidi sliku vašu i braće Ćulum i kad joj uputite takvu prijetnju, šta će reći žena", kaže poslanik SNSD-a, Igor Žunić.\nStanivuković se danas obrušio i na potpredsjednicu Narodne skupštine i to zato jer je ona smatrala da Stanivukovic treba da se izvini Šolaji zbog prijetnji koje je izrekao.\nStanivukovic je Sonju Karadžić optužio da mu zabija nož u leđa. Sonja Karadžić Jovičević je poslaniku PDP-a Draška Stanivukovića još poručila da se jasno vidi da prijedlog Deklaracije o položaju srpskog naroda u Crnoj Gori pokušava iskoristiti u predizborne svrhe i najavljenu kandidaturu za gradonačelnika Banjaluke.\nTokom rasprave o prijedlogu deklaracije, koju je podnio poslanik SDS-a Nebojša Vukanović, Jovičićka je žestoko reagovala na Stanivukovićeve tvrdnje o tome da „Banja Luka ćuti dok se srpski narod u Crnoj Gori ponižava".\nOvu deklaraciju vi koristite za sticanje dnevno političkih poena, a to nikako nije bila namjera ovog dokumenta – kazala je ona, nakon što ju je Stanivuković nazvao „čovjekom režima koji slijepo slijedi samo jednog vođu". Ona je demantovala Stanivukovićeve tvrdnje da nije bilo organizovanja litija u znak podrške srpskom narodu u Crnoj Gori, ističući da to, za razliku od njega, to vide ljudi iz Crne Gore i zahvaljuju se Srpskoj na tome.\n"Sve to što ste ispričali je mladi čovječe vaša frustracija kojoj može i ovdje da bude mjesto, ali je dovoljan znak da način na koji reagujete na ono o čemu pričamo u plenumu, a na tačkama koje nemaju blage veze sa ovim i koji su vaša lična frustracija i dajete toliku emociju", kaže Sonja Karadžić Jovičević.\nU zaštitu potpredsjednice parlamenta, stao je i poslanik SDS-a Darko Babalj, koji je Stanivukoviću poručio da bi trebao da se bavi pitanjima u svojoj stranci, a ne u SDS-u.\nIstovremenio, poslanik SNSD-a Srđan Mazalica ukazao je da nisu tačne Stanivukovićeve tvrdnje da u Banjaluci nije bilo organizovanih litija u znak podrške srpskom narodu u Crnoj Gori.\nOptužujući ga da podnesenu deklaraciju koristi u dnevno – političke svrhe, Mazalica je ustvrdio da Stanivuković i njegovi stranačke kolege nisu učestvovali u litiji koja je organizovana za Bogojavljenje, iako su danima prije toga prozivali Srpsku pravoslavnu crkvu za inertne reakcije povodom sistuacije u Crnoj Gori.\nBurno u NSRS\nSonja Karadžić optužila Stanivukovića za zloupotrebu deklaracije o Crnoj Gori\nŠolaja: Stanivuković mi je prijetio, prijaviću ga policiji\nAleksandar Trivković i Nemanja Jojić\nStanivukovićevi, Vukanovićevi i Trivićkini “prijatelji” iz Foče presuđeni čak 32 puta


Borac uzeo maksimalan plijen u Bratuncu\nForo: Dragana Stjepanović/ABA League\nKošarkaši Borca savladali su na gostovanju ekipu Bratunca sa 90:73 u 25. kolu Ligi Bosne i Hercegovine.\nBanjalučani su kontrolisali tok utakmice i od samog starta su imali prednost. Na poluvremenu su vodili sa 48:37, a sredinom treće četvrtine su poveli sa 54:46. Kasnije je Bratunac prišao na -5, što je Borac odbranio i u posljednjih deset minuta se ušlo s rezultatom 63:55.\nNa šest i po minuta prije kraja domaći tim je prišao na 71:67, no Đorđe Simeunović je tada napravio seriju 8:0 vratio prednost svog tima na +12 (79:67). Do kraja su gosti održavali stečenu prednost i ostvarili su pobjedu od 90:73.\nPrethodni članakStanković emotivno doživio derbi: “Ovi momci su duša Crvene zvezde”\nNaredni članakNevjerovatan gol iz penala kakav niste do sada vidjeli (VIDEO)


5 saveta za početnike u radu na Binarnim Opcijama - System Option\n5 saveta za početnike u…\n1. Odaberite pravu i legitimnu platformu (brokera) za rad na Binarnim Opcijama. Savetujemo vam IQ Option jer ga mi koristimo godinama bez problema, legitimna je kompanija i važi za jednu od najboljih platformi (brokera) u oblasti Binarnih Opcija. Pročitajte još → Zašto biramo IQ Option platformu\n2. Otvorite svoj demo račun na platformi, pre nego što krenete da radite sa realnim računom, kako biste se što bolje upoznali sa radom na Binarnim Opcijama. Tu možete da isprobate sve što vas zanima, da istražite bolje platformu i rad na Binarnim Opcijama kako biste imali jasniju sliku o svemu pre nego što krenete raditi na realnom računu sa pravim novcem (IQ Option vam na demo računu daje virtualnih 10.000,00 dolara za probu).\n3. Podesite grafikone na vašem nalogu, koristite određene strategije, odaberite tržište i počnite da radite korak po korak (mi smo tu naravno za vas da vam damo naša podešavanja grafikona, naše strategije i da uz nas korak po korak napredujete). Pročitajte još → Kako System Option može da ti pomogne u radu na Binarnim Opcijama\n4. Otvorite realan račun na platformi, verifikujte ga i ubacite depozit (za IQ Option minimalan depozit je 10$). Primenjujte metode rada koje ste prethodno koristili na demo računu i koje su vam donele uspeh, podrazumeva se\n5. Trgujte sigurno, smireno i strpljivo. Ne dozvolite da budete isprovocirani od strane tržišta. Držite se granica koje ste sebi odredili. Pročitajte još → 10 koraka za prvi profit na Binarnim Opcijama\n*Oni koji ne žele da nauče nešto više o Binarnim Opcijama kako bi jednoga dana možda samostalno radili, oni jednostavno mogu samo da prate nas uživo i da kopiraju naše poteze.\nPreviousPrevious post:Kako System Option može da ti pomogne u radu na Binarnim OpcijamaNextNext post:Da li su Binarne Opcije prevara


5 stvari koje žena radi kada se mnogo zaljubi! | MediaPress\n5 stvari koje žena radi kada se mnogo zaljubi!\nTipične stvari koje žena radi kada joj se mnogo dopadne muškarac\nZbog ljubavi se rade razne stvari.\nKad čovek voli, ništa mu nije problem da uradi. Nijedna situacija nije teška, naporna ili neprijatna. On samo ima osećaj da voli i da želi sve sa tom osobom. Da je voli, grli, ljubi, mazi…\nMeđutim, kad žena zavoli, “ima oči deteta”, kaže u jednoj pesmi Toni Cetinski. Pogledajte još neke od situacija koje žena radi kada ludo zavoli.\n1. Doteruje se\nKad se žena zaljubi, a posle i zavoli, ona ima potrebu da tom nekom bude najlepša. Da, naravno, i sebi, ali i njemu. Ona želi da vidi kako se on njoj oduševljava svaki put iznova i iznova. Želi da mu drugovi i prijatlji, kolege zavide što ima takvu devojku.\n2. Trudi se da bude informisana i da zna što više\nNiko ne voli glupave devojke koje ne umeju da spoje rečenicu, pogotovo u društvu. Kad žena zavoli muškarca, sve će uraditi samo da dokaže da mu je dostojan “protivnik” i da je na istom intelektualnom nivou kao on.\n3. Nalazi opravdanja za njega\nAko pogreši, naravno da će se naljutiti. Međutim, ona koja je mnogo zaljubljena i mnogo voli, neće dozvoliti sebi da primeti neke njegove mane ili greške koje pravi.\n4. Pravi romantične gestove\nIako se romantika očekuje od muškarca, i žene umeju da budu itekako romantične. Šalju poruke do kasno u noć, stavljaju pesme i fotografije na društvene mreže… Vole da obraduju svog muškarca poklonom.\n5. Zaborave prijatelje i porodicu\nIma onih koje kad se zaljube ne misle ni na koga drugog, osim na voljenog. Samo bi sa njim provodile vreme i volele bi da što više vremena provedu zajedno.\nNema više izvlačenja: Duplo veće kazne za telefoniranje tokom vožnje


Ovo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pet 10 of Jul, 2020 [06:38 UTC]\nPonedeljak 09. January 2006. [03:00:00 UTC] (13779 čitanja)\nu: Pon 09 of Jan, 2006 [07:17 UTC] ocena: 0.00\nu: Pon 09 of Jan, 2006 [12:01 UTC] ocena: 0.00\nu: Pet 11 of Mar, 2011 [13:02 UTC] ocena: 0.00\n[ Vreme izvršavanja: 0.19 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.93MB ] [ 174 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 1.01 ]


septembar, 2014 | Vaš psiholog\nU ovom tekstu govorićemo o prevarama u vezi i braku. Prevare su česta pojava u vezi i braku i čest su razlog za dolazak na psihoterapiju. Do sada smo imali veliki broj klijenata koji su dolazi kod nas zbog prevare. Praksa pokazuje da su i muškarci i žene podjednako skloni prevari. Obično na terapiju dolazi […]\nPosted on 16/09/2014 06/02/2016 by Dr Vladimir Misic 44 komentara\nNekada vam je jasno da osoba koju poznajete ili koja vam je bliska pati, ali ona ne pokazuje tugu, naprotiv, šali se, smeje odaje utisak da je zapravo zadovoljna i srećna. Ako je duže posmatrate, primetićete da njeno odigravanje zadovoljstva nije baš toliko uverljivo – njen osmeh je prenaglašen, pokreti kruti, a oči često ne […]\nPosted on 09/09/2014 20/04/2016 by Vaš Psiholog 2 komentara\nSvi ljudi žele da upravljaju svojim osećanjima i mislima. Svi mi želimo da imamo kontrolu, naročito nad negativnim osećanjima (kao što su: anksioznost, povređenost, bes, krivica i sl.) i negativnim mislima koje su sastavni deo tih osećanja. Svako osećanje se manifestuje istovremeno na tri nivoa: na telesnom nivou (telesne senzacije), na emocionalnom nivou (uzbuđenje, reč […]\nPosted on 05/09/2014 05/02/2016 by Dr Vladimir Misic 5 komentara


B. Gigović | 10. 10. 2010 - 00:02h\nIako ekonomska kriza nikako nije prošlost, brojnim građanima važnije je da kod kuće imaju najnoviji LCD televizor, da na posao po svaku cenu putuju svojim automobilom umesto gradskog prevoza, ili da tokom večernjih izlazaka u kafićima i restoranima ostavljaju poslednji dinar. Ujedno, manir je postao kupiti više, a ne kvalitetnije.\nU našoj državi neracionalno se troši energija, i to pre svega u industriji, komunalnim delatnostima, saobraćaju, a po poslednjim podacima Agencije za energetsku efikasnost – najveća potrošnja energije je u domaćinstvima, čak 40 odsto preko mere. Naime, kako zgrade nisu dobro projektovane, najviše se energije troši za njeno zagrevanje, a posle toga na električne uređaje u domaćinstvima.\nRazbacujemo i struju i vodu\nKako kaže Bojan Kovačić, zamenik u Agenciji za energetsku efikasnost, Srbija je na poslednjem mestu po energetskoj efikasnosti u Evropi.\n– U našoj zemlji troši se dva i po puta više energije nego u zemljama u svetu i četiri do pet puta više od zemalja u Evropskoj uniji! Iako ima građana koji štede struju, ne može se precizno reći koliki je to broj. Ima napretka u odgovornijem postupanju građana po ovom pitanju, ali s vremena na vreme bi trebalo da bude više kampanja koje će upozoravati građane na najbolji način za štednju energije, samim tim i novca – tvrdi Kovačić.\nU EPS-u kažu da privreda i građani trenutno za struju duguju ukupno 67,2 milijarde dinara (oko 670 miliona evra), što je za 12 odsto više nego na kraju protekle godine. Među najvećim neplatišama su državne firme, ali i bogati građani kojima je važnije da troše na luksuznu robu nego da izmiruju svoja dugovanja. Od ukupnog duga za utrošenu električnu energiju, 34,5 milijardi duguju domaćinstva, a 32,7 milijardi preduzeća.\nU Asocijaciji potrošača Srbije napominju da prosečan potrošač nije upoznat sa načinom obračuna utrošene energije, kao ni sa merama koje država sprovodi u oblasti energetske efikasnosti. Na ove rezultate ukazala je anketa koju su sprovele Asocijacija potrošača Italije i Asocijacija za zaštitu potrošača Srbije. Na pitanje da li su zadovoljni strategijom države u oblasti energetske efikasnosti, svega 7,2 odsto ispitanika je odgovorilo potvrdno, dok je 46,1 odsto onih koji nisu zadovoljni, a 46,7 odsto uopšte ne razmišlja o tome. Gotovo polovina ispitanika odgovorila je da nije upoznata sa načinom obračuna utrošene energije. Takođe, više od 70 odsto ispitanika nije upoznato s podsticajima države za korišćenje obnovljivih izvora energije i ostvarivanje veće energetske efikasnosti.\nGas se u Srbiji ubedljivo najviše troši, a zatim slede struja i drva. Zanimljivo je, međutim, da više od 70 odsto građana toplu vodu koristi iz električnih bojlera, što je deset puta više od potrošača koji toplu vodu dobijaju iz gasnih kotlova. Većina potrošača ima brojilo za struju, ali većina nema merače za toplotu.\nNi po potrošnji vode, odnosno njenom rasipanju, nismo ništa bolji. Podaci Beogradskog vodovoda i kanalizacije pokazuju da bi potrošnja vode u prestonici trebalo da iznosi oko 200 litara po stanovniku dnevno, odnosno da je za četvoročlano domaćinstvo potrošnja vode oko 24 kubna metra mesečno.\n– Međutim, ovogodišnjim merenjima u beogradskom vodovodu registrovana je potrošnja od 230 litara po stanovniku na dan. U letnjim, vrelim danima, potrošnja je povećana u proseku za oko 17 odsto, dok je u prigradskim naseljima (Barajevo, područje Avale, Lešće – Slanci – Veliko Selo) ovo povećanje iznosilo između 35 i 65 odsto – kaže Zorana Petrović iz Beogradskog vodovoda i kanalizacije. Ovome bi svakako trebalo dodati da je normativ u Evropskoj uniji, dakle u mnogo bogatijim i tehnološki nemerljivo naprednijim zemljama – 160 litara po stanovniku na dan.\nMobilni telefon važniji od užine\nDa se u Srbiji građani zaista ponašaju rasipnički, trošeći više nego što imaju, potvrđuje i Saša Đogović, ekonomski analitičar Instituta za tržišna istraživanja.\n– Tokom tranzicionog perioda u naše društvo se uvukao potrošački mentalitet i to je postao loš stil života. Građanima je najbitnije da idu u čistu tekuću potrošnju, pokažu brendiranu garderobu, skupoceni mobilni telefon, a s druge strane nemaju dovoljno za osnovne kućne potrepštine. Realnost je da većina građana Srbije, i to pogotovo na jugu zemlje, jedva sastavlja kraj s krajem. Društvo u kojem se oko 57 odsto zarade odvaja na hranu i režije, a ostalo na nepotrebne stvari, lako je oblikovati u potrošačko društvo. Tako smo dobili formu života, dok je njen sadržaj prazan. Sve se kupuje na kredit, građani se zadužuju, a nema pokrića za takav život – objašnjava Đogović, i dodaje da je takvo stanje nastalo zbog poremećenog sistema vrednosti, gde je važnije uložiti u skupoceni automobil nego u obrazovanje i da zbog toga što se na vrhu lestvice potreba prvo nalaze one pojedinačne vrednosti, a ne nacionalne, sve pogoduje bujanju mita i korupcije.\nDa smo uveliko postali pravo potrošačko društvo i da se građani prosto nagovaraju na takav pristup životu, potvrđuje i nedavna izjava ministra ekonomije i regionalnog razvoja Mlađana Dinkića:\n– U ovoj fazi, kada smo suštinski i statistički izašli iz recesije, ali je još teško, treba što više da se troši, jer ako se više troši, više će i da se proizvodi...\nDa, nažalost, istovetno razmišljaju i građani, pokazuju sve veće gužve u saobraćaju jer se, uprkos enormnih cena benzina i parking mesta, većina ne odriče prevoza do posla sopstvenim automobilom. O tome, donekle, svedoče podaci Uprave saobraćajne policije s kraja 2008. godine, kada je u Srbiji bilo 2.198.959 registrovanih vozila, što je skoro 200.000 više nego 2003. Istovremeno s porastom broja kupljenih automobila raste i cena goriva, pa iako benzin neprekidno poskupljuje građani se nikako ne odriču sopstvenog prevoza, uprkos činjenici da je vožnja gradskim prevozom višestruko jeftinija. Samo na takvom primeru bilo kakva priča o štednji jednostavno pada u vodu, jer su navike i svojevrstan prestiž važniji od ekonomske logike.\nNije samo to podatak koji o našim građanima govori kao o rasipnicima. Prema istraživanju Asocijacije potrošača Srbije, čak pet od šest građana kaže da ne obilazi prodavnice kako bi našli jefitiniju robu. I istraživanje koje je sproveo GFK pokazuje da više od polovine potrošača u Srbiji, odnosno 58 odsto, voli da kupuje stvari ne zato što su im potrebne, već da bi se počastili!\nRazlog za ovakvo ponašanje građana Srbije, Jelena Petrović-Desnica vidi u istorijskom nasleđu. Kako kaže, najveći problem je što smo u vreme socijalizma dobro živeli, plaćali jeftinije komunalije, jer su sva preduzeća bila društvena.\n– U nasleđe nam nije ostalo da znamo da štedimo, a nezamislivo mi je i da uz račune dobijamo uputstvo kako treba štedeti. To bi valjda svi do sada trebalo da znamo. Sistemu u kojem živimo ne doprinose ni krediti. Navikli smo u prošlosti da kupujemo na čekove, kao da oni nikada neće stići. Za vreme inflacije se dešavalo da kada ček pristigne, to ispadne neka veoma mala suma za plaćanje, pa je našim građanima to ostalo u sećanju. Međutim, sada svi krediti moraju da se plate – kaže naša sagovornica, i ističe da samo društvo pojedince tera na veću potrošnju i kupovinu nepotrebnih, često i skupocenih stvari, samo da bi se spolja pokazalo da pripadamo višim slojevima.\n– Tome u prilog ide i činjenica da je roditeljski novac za đake „uzidan“ u skupocene mobilne telefone, a često nemaju novca ni za užinu – uverava naša sagovornica.\nPRETRAGE U BRITANSKIM ZATVORIMA Pronađeno više…\nTokom prošlogodišnjih pretraga u zatvorima u Engleskoj i Velsu pronađeno je više od 200 kilograma droge i 13.000 mobilnih telefona, saopšteno je danas iz…\nTELEFON UVEK PRISLUŠKUJE Fejsbuk prikuplja…\nDruštvena mreža Fejsbuk može da prisluškuje svoje korisnike putem njihovih pametnih mobilnih telefona, otkriva Keli Burns, profesorka masovnih komunikacija na…\nAUTOMATIZOVANA PROIZVODNJA Fabrika Čangjing u…\nKineska kompanija Čangjing Presižen Tehnolodži, koja se bavi proizvodnjom mobilnih telefona, automatizovala je proizvodnju otpustivši 90 odsto radnika koje je…\nPovezane teme: Panorama , Istražujemo , Srbija , Trošenje novca , Životni standard\n2010-10-10 08:15 korisnik ~jovica napišite\nposto mi je profesija vezana sa socijalni razvoj drustva i posto u srbiju dolazim dovoljno retko da mogu da primetim kvantitativne skorove u razvoju drustva tokom poslednje posete uvideo sam da u srbiji postoje dva sveta, veoma razlicita bez mnogo dodira\nBravo za komentar. "prvi svet je vidljivi svet, onaj koji izlazi u provod, shopinguje, vozi se automobilima, nosi markiranu odecu, kupuju namestaj, posecuje kulturna ili "kulturna" desavanja ... drugi svet je nevidljivi svet, koji je ogromna vecina stanovnistva, koji se vozi ranim jutarnjim autobusima, radi subotom i nedeljom, ne izlazi, nema para za kupovinu nicega osim hrane i povremeno alkohola i duvana koji im omogucvaju da mentalno prezive" Ne mogu da verujem sta sve ljudi komentarisu. Nadam se da je vecina u inostranstvu pa je neupucena. Ako nije tako, ja ne zivim u istoj zemlji.\n2010-10-10 18:41 | Rejting: 100%\n~Malchika Anonimni korisnik\n2010-10-10 17:03 | Rejting: 100%\n2010-10-10 08:15 | Rejting: 99%\n~dr-mr-psiho Anonimni korisnik\n2010-10-10 01:00 korisnik ~dr-mr-psiho napišite\nto pokazuje karakter i mentalitet.pre cu da se pokazem pred drugima ili da osvojim nekog nego leba da jedem.npr nase devojke gladuju zive na kesici cipsa,ali imaju dobre mobilne.to je sve skopcano sa opstankom,ili nalazenjem muza ili zastitnika,u nedosta\ngledam pre neko vece, izasao sam u jedan klub, devoje dve, lepuskaste, pristojno obucene vrzmale su se oko moga stola... sat i nesto su se motale i nista nisu pile, onda su dosla dva magarca koji su ih ponudili picem, sta vise momcima nebi uzeo orah iz ruke ali one su se od jednom uklopile sa njima i pocele da piju pice koje su naravno dobile ... proslo je pola sata tad im je zafalila cigareta a momci nisu imali ..... nisu imale prebijenog dinara ali morale su da izadju. mentalitet nam je cudo, upravo kao sto ti kazes. Vazni je im je pokazati se nego bilo sta ...Ljudi kupuju skupa kola za koji mogu da kupe dvosoban stan ali je totalno ne bitno, vazno je da ih voze a to sto zive u 25 kvadrata to je vec neka druga prica ...Pre sam da mi u domu bude udobno nego u kolima u kojima provodim pola sata dnevno i pitanje je da li cu i provesti toliko. Imao sam prilike da upoznam coveka koji je kupio sebi auto od 50 000 evra, mislio sam da je ne znam kakav biznismen kroz svu pricu a onda sam morao privatno da ga posetim i da vidim da zivi u stanu od 35 kvadrata max, da mu je dnevna soba i spavaca ujedno i da ima jos samo jednu malu kuhinjicu i kupatilo ... gledam stan i razmislja, zena mu je tu, dvoje dece ... gde ko spava ... neko mora da spava u ormanu jer mesta nema ali se vozi novi BMW\n2010-10-10 13:55 | Rejting: 95%\n~Pchelica Anonimni korisnik\n2010-10-10 09:20 | Rejting: 95%\n''Ujedno, manir je postao kupiti više, a ne kvalitetnije.'' Prvenstveno, ljudi sa prosecnim primanjima nemaju mogucnost da kupe ''kvalitetnije'' jer se zna koliko to ''kvalitetnije'' kosta. Za te pare mogu se kupiti vise stvari manjeg kvaliteta. I je l' to onda po Vama znaci da se razbacujemo? Za jedne kvalitetne cizme u renomiranoj prodavnici (da je ne pominjem) ja mogu da kupim jeftinije cizme, kaput i eventualno jos nesto i jos da pevam od srece sto sam ovaj mesec uspela da izdvojim za toliko!! Tekst je totalno bezveze!\n2010-10-10 15:50 | Rejting: 93%\n2010-10-10 12:04 | Rejting: 92%\n2010-10-10 10:12 | Rejting: 92%\n2010-10-10 04:25 | Rejting: 91%\n2010-10-10 09:24 | Rejting: 90%


Actavis Srbija | Uslovi korišćenja\nDatum stupanja na snagu: 5. jun 2015. godine\nDefinicije koje se koriste u ovoj Politici privatnosti.\n„Lični podaci“ označavaju informacije koje se odnose na vas i koje se mogu koristiti za vašu identifikaciju.\nPojam „Teva” se odnosi na kompaniju Teva Pharmaceutical Industries Ltd. 5 Basel Street, Petach Tikva 49131, Izrael.\nPojam „Sajt“ odnosi se na internet sajt http://www.tevapharm.com/.\nTeva se u ovoj Politici privatnosti takođe može navesti kao „mi”, „nas” i „naše”.\nPodelite na Facebook-u Podelite na Linkedin-u\nTeva i vaša privatnost\nTeva poštuje privatnost posetilaca našeg Sajta tako da smo posvećeni zaštiti njihovih ličnih podataka.\nPodručje primene ove Politike privatnosti.\nOva politika privatnosti se odnosi na informacije koje prikupimo u okviru Sajta. Postoje internet adrese i druge stranice na internetu nad kojima nemamo kontrolu. Više detalja u vezi sa ovim pitanjem možete videti na internet sajtovima i društvenim mrežama „Trećih lica“ navedenim u nastavku teksta.\nMožemo da prikupimo lične podatke o vama kada koristite naš Sajt. Kada koristite naš Sajt možemo da prikupimo sledeće lične podatke, u zavisnosti od usluga koje koristite:\nime;e-mail adresa;poštanska adresa ikontakt telefon.\nU mnogim slučajevima Vi ove podatke sami navodite na Sajtu.\nPored toga, Teva može automatski da prikuplja informacije o internet sajtu sa koga ste došli ili na koji ćete ići. Teva takođe prikuplja informacije o delovima Sajta koje posećujete, vrsti pretraživača koji koristite i vremenu kada pristupate Sajtu. Međutim, ove informacije se sumiraju i ne koriste se da bismo vas identifikovali.\nKako koristimo i prenosimo vaše informacije\nObrađujemo lične podatke koje prikupimo kako bismo mogli da:\nanaliziramo korišćenje Sajta;obezbedimo komunikaciju, proizvode ili usluge koje zahtevate;ispunimo pravne i regulatorne uslove, kao i uslove za usklađenost;ispitamo žalbe u vezi sa Sajtom; iadministriramo Sajt i pružamo usluge klijentima.\nMožemo da koristimo sakupljene informacije kako bismo mogli da administriramo i poboljšamo Sajt, analiziramo trendove i prikupimo mnoštvo demografskih podataka. Teva može preneti ove informacije „Trećim licima“.\nTeva koristi kolačiće (cookies) da prikupi informacije o vama i da sačuva informacije o vašim sklonostima prilikom pretraživanja. Kolačići su tekstualne datoteke koje sadrže male količine informacija koje se prenose na vaš uređaj prilikom posete stranice na internetu. Kolačići se potom šalju nazad na internet stranicu kada je ponovno posetite. Ovo je korisno, jer omogućuje internet sajtu da prepozna vašu aplikaciju. Da biste saznali više o kolačićima, posetite http://www.allaboutcookies.org/\nTeva koristi dve kategorije kolačića na Sajtu, i to:\nKolačiće za analizu performanse sajta. Ovi kolačići prikupljaju informacije o tome kako ljudi koriste Sajt. Na primer, Teva koristi Google Analytics kolačiće kako bismo mogli da shvatimo način na koji naši klijenti dolaze na naš Sajt, pretražuju ili koriste Sajt i da nam ukažu na oblasti u kojima se možemo poboljšati, kao što su navigacija, korisničko iskustvo i marketinške kampanje. Sve informacije koje ovi kolačići prikupe se sabiraju i samim tim ostaju anonimne. Koriste se samo da bi se poboljšao način funkcionisanja Sajta.\nKolačići za poboljšanje funkcionalnosti. Ovi kolačići pamte vaše izbore (kao što je izbor jezika koji koristite). Oni se, zatim, mogu koristiti da bi vaše iskustvo više odgovaralo vašem izboru i da bi posete Sajtu bile prilagođenije vašim potrebama. Informacije koje ovi kolačići prikupe mogu se obraditi tako da ostanu anonimne i ne mogu pratiti vaše pretraživanje na drugim internet sajtovima.\nAko želite da izbrišete kolačiće koji se već nalaze na vašem kompjuteru, odaberite funkcije pomoći i podrške na vašem internet pretraživaču, gde se nalaze uputstva o tome kako da pronađete dokument ili datoteku koja skladište kolačiće.\nInformacije o brisanju ili kontrolisanju kolačića se takođe nalaze na http://www.allaboutcookies.org/. Imajte na umu da brisanjem naših kolačića (ili onemogućavanje budućih kolačića) onemogućavate pristup određenim oblastima ili sadržajima Sajta.\nKako čuvamo vaše podatke i vaša prava\nČuvamo sve podatke koje o vama prikupimo sve dok vi od nas ne zatražite da promenimo ili uklonimo vaše lične podatke, ili u trajanju koje dozvoljava važeći zakon.\nUvek možete pregledati, ispravljati, ažurirati ili promeniti svoje lične podatke tako što ćete nam se obratiti. Vaše pravo na takav pristup ili ispravku može ograničiti važeći zakon.\nTeva preduzima mere kako bi zaštitila vaše lične podatke od slučajnog gubitka, neovlašćenog pristupa, korišćenja, izmene ili otkrivanja. Podaci se prenose na siguran način upotrebom SSL enkripcije, a čuvaju se na bezbednim serverima. Uz to, preduzimamo dodatne mere da obezbedimo sigurnost informacija, uključujući tu i kontrolu pristupa, strogu fizičku zaštitu i sigurne načine prikupljanja, čuvanja i obrade informacija. Međutim, internet je otvoren sistem i Teva ne može da garantuje da neovlašćena „treća lica“ nikada neće moći da savladaju te mere ili iskoriste Vaše lične podatke u neprikladnu svrhu.\nTeva posluje na međunarodnom nivou i može da prenese neke od vaših podataka u zemlje van vaše zemlje i izvan Izraela i Evropske ekonomske zone. Postoji mogućnost da neke od ovih zemalja nemaju isto zakonodavstvo koje se tiče zaštite podataka. Time što dajete svoje informacije ovom Sajtu, pristajete na spomenute prenose. Teva ulaže prihvatljive napore kako bi obezbedila da vaši podaci ostanu adekvatno zaštićeni kada se prenose preko nacionalnih granica.\nInternet sajtovi trećih lica i društvene mreže\nMožete se odlučiti da pristupite određenim društvenim mrežama, internet sajtovima i uslugama „trećih lica“ (kao što su Facebook, Linkedin i Googl) preko ovog Sajta. Neki delovi ovog sajta koriste dodatne komponente sa internet sajtova društvenih mreža (kao što je funkcija „podeli“ na Facebook). Kada odlučite da kliknete na ove usluge, vi delite informacije sa tim sajtovima, a informacije koje podelite na taj način će se regulisati njihovim politikama privatnosti. Sajtovi društvenih mreža takođe mogu da podele informacije sa nama i mogu postaviti informacije o vašoj poseti našim internet sajtovima na svojim stranicama. Možda ćete moći da izmenite podešavanja koja se tiču vaše privatnosti sa ovim internet sajtovima „trećih lica“.\nTeva nije odgovorna za politiku privatnosti ili način rada drugih sajtova na internetu. Mi se, takođe, povezujemo sa drugim internet sajtovima kojima upravlja Teva, ili sa njenim povezanim društvima koja posluju u okviru posebnih politika privatnosti. Postoji mogućnost da poželite da pregledate politiku privatnosti internet sajtova „trećeg lica“ da biste saznali kako oni prikupljaju, koriste i dele vaše podatke.\nIzmene zaštite privatnosti\nAko se naša Politika privatnosti na bilo koji način izmeni, Teva će na Sajtu objaviti ažurnu verziju. Redovnim pregledom ove stranice uvek ćete znati koje podatke prikupljamo, kako ih Teva koristi i, ako ih delimo s drugima, pod kojim okolnostima to činimo.\nUkoliko imate bilo kakva pitanja u vezi sa ovom politikom ili sa vašim ličnim podacima, obratite nam se.


Vaše kućno banje! - Zdravlje 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\nVaše kućno banje!\nModni Ženski Časopis ⇒ Zdravlje 2017 ⇒ Vaše kućno banje!\nZbog praktičnosti, ergonomije i mogućnost da izaberu optimalnu veličinu trga doma mini spa Bazeni su sve popularniji. Kristalno čistu vodu, udobna sedišta i kvalitetna hidromasaža, dostupna 24 sata dnevno tokom cele godine. Pjena, bubbles vodom lako uklanjanje stresa nakon napornog dana na poslu, dati mir i blaženstvo opuštajući pad. Spa bazen tehnologija koristi višestruki akciju vode i toplote na ljudski organizam: dinamična (masaža pod režirao vodene mlaznice) i statički (uranjanja u vodu i zagrijavanje cijelo tijelo). Kada uronjen u vodu, ako tijelo postaje bestežinskom (izgubio oko 90% po težini), osjećaj lakoće i ažurirati svaki ćelije organizma. Teče potocima vode usmjerene kroz posebne mlaznice da riješi bolova u mišićima, pomoći da zaboravi nesanice i depresije, ukloniti umor i napetost, poboljšati cirkulaciju krvi. Uz to, hidromasažni bazeni su odličan način za sprečavanje prehlade i sposobnost održavanja tela u dobrom stanju.\nU ludom ritmu modernog života, teško je pronaći vreme za posjetu bazena i banjskih kompleksa. Ali istovremeno, dobar fizički oblik je jedan od indikatora uspeha i visokog socijalnog statusa. Hidromasažni bazeni su neophodni pomoćnici ljudima koji brinu o svom zdravlju i izgledu. 10-15 minuta u toploj vodi održan osigura nalet energije i porediti sa senzacijama svjetlosti fizičkim opterećenjem.\nIshranu i hidrataciju kože, apsorpciju toksina, podmlađivanja tijelo, normalizacija krvnog pritiska, poboljšanje metabolizma, smanjenje težine - prirodni rezultat redovne upotrebe hidromasaže. U bolesti kao što su artritis, dijabetes, hipertenzija, korištenje vruće kadica spa bazen propisane za prevenciju i olakšavanje napada. Dodatni učinak hidro-masaže spa - proizvodnju "zadovoljstva hormona" (endorfin) - daje pozitivne emocije i dobro raspoloženje za dugo vremena\n. Za neke, Whirlpool SPA mjesto za osamljene opuštanje, relaksaciju i meditaciju, za druge - odraz aristokratskog stila i dokaz o zdravom načinu života za treći - udobno i romantično mjesto za obiteljski rekreaciju, za četvrtu - originalni ukras za zabavu zabavu. Postoji mnogo vrsta spa bazena, a za sebe se može odabrati najpovoljnija opcija. Pojedinačna, porodična, velika kompanija - sve zavisi od vaših ciljeva i individualnih želja.\nPrilikom izbora vašeg "kućnog banja" obratite posebnu pažnju na kvalitet proizvoda. Salona-magaine Konreyz (Moskva, Prospect Mira, kuća 119, zgrada 519 (VVC), (495) 641-2251), možete kupiti originalni spa bazena od Sundance Spas (United States) po najboljoj cijeni. Čarobni efekat vode u kombinaciji sa inovativnim tehnologijama je spa centar Sundance Spas. Ovde imate priliku da prođete "test drive" i budite sigurni u savršenstvo i najviši kvalitet i kupovinu.\nPrethodni Članak Kriomasaža i kontraindikacije\nSljedeći Članak Povijest kontracepcije\nVjenčanje foto pucati na kiši\nKada sam umoran od toga da budem jak ...\nŽenska tanka sloja


Od ponedeljka radovi na uličnoj rasveti - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Radovi na uličnoj rasveti u Sremskoj Mitrovici i naseljima sa teritorije grada počeće od ponedeljka, 23. januara, potvrđeno je iz Javnog komunalnog preduzeća “Komunalije”.\nZbog loših vremenskih uslova koji su onemogućavali da se zamene sijalice ili poprave kvarovi na uličnoj rasveti, delovi ulica u pojedinim mestima ostajali se u mraku. Jedna od takvih ulica bila je i Partizanska ulica u Divošu, koja je već nekoliko poslednjih dana bila u totalnom mraku. Slični problem imali su i stanovnici nekoliko ulica u Noćaju.\n“Vremenski uslovi bili su jako loši i nije bilo moguće raditi na uličnoj rasveti, takođe i električari su bili na godišnjem odmori, sve žalbe su primljene i već od ponedeljka ekipe kreću na teren i svi kvarovi će biti otklonjeni”, rekla je Tamara Milković, referent za odnose sa javnošću JKP “Komunalije”.\nMilković je poručila svim stanovnicima grada, ali i njemu pripadajućih sela da ukoliko imaju problem sa uličnom rasvetom u svojim ulicama da se obrate u mesne zajednice koje njima prosleđuju sve žalbe.\nVojne dnevnice: Podnošenje dokumentacije do 1. februara\nPsi lutalice napadaju stoku


Kreativna igračka - WoodyLand Perle sa cvetićima 90467: Kreativne - umetničke igračke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKreativna igračka - WoodyLand Perle sa cvetićima 90467\nKarakteristike proizvoda: Kreativna igračka - WoodyLand Perle sa cvetićima 90467\nWoodyLand Perle sa cvetićima 90467\nDimenzije: 25 x 16 x 3,5 cm\n4 različite vrste perli i cvetići-perle\nStruna za nizanje\nIgračka podstiče razvoj finih motoričkih veština, kreativnosti, logičke inteligencije i samopouzdanja kod dece\nOpis proizvoda: Kreativna igračka - WoodyLand Perle sa cvetićima 90467\n4 različite drvenih vrste perlica + perlice u obliku cvetića + struna za nizanje! Rezultat je ogrlica, narukvica, ukras kojim ćete se i dete i vi ponositi!\nIgračka podstiče razvoj finih motoričkih veština, kreativnosti, logičke inteligencije i samopouzdanja kod dece.\nUmetnička inteligencija je sposobnost da se nauče boje, oblici, da se crtaju linije, da se usvoje muzika i ritam, da se razume proporcija i perspektiva. Ovde spadaju igračke jarkih boja, knjige, pribor za crtanje, razne napravi-sam igračke, muzičke igračke, sorteri...\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 21132\nSifra 21132, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 21132, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Karađoz-begova medresa pobjednica Kantonalnog takmičenja iz bosanskog jezika i književnosti\nLast updateFri, 23 Apr 2021 9am\nHutba: Ramazan je nada, razgala i olakšanje\nRamazanska hutba reisu-l-uleme Husein-ef. Kavazovi...\nRamazanska poruka reisu-l-uleme: Ramazan je blagos...\nOdržana predramazanska online sjednica Savjeta za...\nInstrukcija Reisu-l-uleme o organizaciji vjerskih ...\nBack You are here: Home Vijesti i obavještenja Muftijstvo mostarsko i dr. vijesti Karađoz-begova medresa pobjednica Kantonalnog takmičenja iz bosanskog jezika i književnosti\nVijesti iz Medžlisa IZ Konjic\nPublished on Tuesday, 21 February 2017 11:14\nTreće Kantonalno takmičenje iz Bosanskog jezika i književnosti učenika srednjih škola Hercegovačko-neretvanskog kantona održano je u subotu, 18. februara 2017. godine, u atriju Karađoz-begove medrese.\nU okviru svečanog otvorenja pomenutog takmičenja prisutnima su se obratili prof. hfz. Aid Tulek, direktor Karađoz-begove medrese, prof. Sabaheta Bijedić, direktorica Pedagoškog zavoda Mostar i mr. Nusret Omerika, stručni savjetnik pri Pedagoškom zavodu Mostar.\nPedagoški zavod Mostar je, kao i prethodne dvije godine, bio organizator takmičenja, dok su svesrdnu podršku pri realizaciji takmičenja pružili Karađoz-begova medresa, Institut za jezik Univerziteta u Sarajevu, Bosanska lingvistička akademija, BZK „Preporod“, te Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu.\nUčenici srednjih škola Hercegovačko-neretvanskog kantona imali su priliku pokazati koliko uče, njeguju i čuvaju svoj bosanski jezik, te su se predstavili kroz tri segmenta takmičenja. Najprije su to učinili kroz poetsko-scenski recital, zatim kroz prezentaciju izrađenih panoa na temu „Historija bosanskog jezika“, te kroz pisanje eseja na temu „Esej o Aliji Isakoviću“.\nPredavanje na temu „Alija Isaković i bosanski jezik“ takmičarima i profesorima održao je doc. dr. Alen Kalajdžija, direktor Instituta za jezik Univerziteta u Sarajevu.\nCjelokupno takmičenje pratio je žiri u sastavu: mr. Nusret Omerika - Pedagoški zavod Mostar, dr. Enisa Gološ - Pedagoški zavod Mostar, mr. Irma Marić - Fakultet humanističkih nauka Univerziteta „Džemal Bijedić“, doc. dr. Alen Kalajdžija - Institut za jezik Univerziteta u Sarajevu, te prof. dr. Sanjin Kodrić – Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu i BZK „Preporod“.\nTakmičenju je pristupilo 11 škola: Karađoz-begova medresa, Gimnazija Mostar, Druga gimnazija Mostar, Srednja škola Jablanica, Srednja škola Konjic, Srednja medicinska škola Mostar, Mašinsko-saobraćajna škola Mostar, Srednja elektrotehnička škola Mostar, Srednja ekonomska i ugostiteljsko-turistička škola Mostar, Srednja škola Stolac i Srednja građevinska škola Mostar.\nNakon izvedenih poetsko-scenskih recitala, te ocjenjivanja izrađenih panoa i eseja od strane žirija, najboljima su se pokazale sljedeće škole:\nmjesto Druga gimnazija Mostar (recitator Melika Jelovac)\nmjesto Srednja elektrotehnička škola Mostar (recitator Faris Šarančić)\nmjesto Karađoz-begova medresa i Srednja škola Konjic (recitatori: Ajla Tipura i Amina Madžak)\nIzrada panoa na temu „Historija bosanskog jezika“:\nmjesto Srednja medicinska škola Mostar\nmjesto Srednja škola Konjic\nmjesto Karađoz-begova medresa i Druga gimnazija\nPisanje eseja o Aliji Isakoviću:\nmjesto Karađoz-begova medresa\nmjesto Gimnazija Mostar\nmjesto Srednja škola Stolac i Srednja škola Jablanica\nU konačnom poretku, ekipno su najbolje bile sljedeće škole:\nmjesto Druga gimnazija Mostar\nOrganizatori su uručili zahvalnice domaćinu i suorganizatoru Karađoz-begovoj medresi, kao i Institutu za jezik Univerziteta u Sarajevu, za nesebičnu podršku pri organizaciji Kantonalnog takmičenja iz Bosanskog jezika i književnosti učenika srednjih škola Hercegovačko-neretvanskog kantona.\nMEDŽLIS ISLAMSKE ZAJEDNICE KONJIC\nUl. Šehidska br.4., 88400 Konjic\nGlavni imam: 036 734 612\nSekretar: 036 734 610;\nBlagajna: 036 734 611,\nKnjigovodstvo 036 281 521;\nBiblioteka 036 281 531


Novi Pazar partner USAID-a u borbi protiv korupcije - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Novi Pazar partner USAID-a u borbi protiv korupcije\nNOVI PAZAR – Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) potpisala je Memorandume o razumevanju sa gradonačelnicima šest gradova i opština (Niš, Kragujevac, Sremska Mitrovica, Novi Pazar, Žabalj i Stari grad) u cilju jačanja napora u borbi protiv korupcije i razvoja transparentne, inkluzivne i odgovorne lokalne vlasti. Uz šest novih partnera, USAID sada sarađuje sa 13 lokalnih samouprava na unapređenju transparentnost i većem učešću javnosti u donošenju odluka na lokalnom nivou.\nPrema prošlogodišnjem istraživanju sprovedenom na čitavoj teritoriji Srbije, korupcija je jedna od glavnih briga građana Srbije. Istraživanje je pokazalo da 57odsto građana smatra da je korupcija rasprostranjena u Srbiji i da ima veliki uticaj na društvo. „Verujemo da lokalne samouprave imaju posebno važnu ulogu u borbi protiv korupcije jer su najbliže građanima“, izjavio je direktor misije USAID-a u Srbiji Majk de la Rosa.\n“Neki od osnovnih principa reforme javne uprave su veća transparentnost i inkluzivnost građana u donošenje politika. Jedino tako stvaramo veće poverenje građana u ovo što radimo i podižemo kvalitet odluka koje se donosi. Zadovoljstvo mi je da je USAID odlučio da raspiše i drugi javni poziv opštinama i gradovima i da opštine imaju tu vrstu podrške kako bi se unapredilo dobro upravljanje širom Srbije“, izjavio je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\nPrethodni tekstZapalio se autobus pun dece u blizini Požege\nSledeći tekstZemunci slavili protiv Novog Pazara


Na startu Evropskog šampionata bronza za Katarinu Jakšić - SportJunior\nNa startu Evropskog šampionata bronza za Katarinu Jakšić\n30. novembra 2018. Anđela Stošić\tkatarina jakšić, tekvondo\nTekvondistkinja Banjice, Katarina Jakšić, osvojila je bronzanu medalju prvog dana Evropskog prvenstva za kadete, koje se održava u španskom gradu Marina Dor. Naša reprezentativka je do bronze došla u kategoriji do 33 kg, a do medalje, najpre je savladala vršnjakinju iz Grčke, zatim je u drugoj borbi bila bolja od reprezentativke Turske, a u trećem duelu je slavila protiv tekvondistkinje Izraela. Srpska kadetkinja jedini poraz doživela je u polufinalu od Ruskinje, te je na taj način, automatski, osvojila treće mesto.\nPrvog dana šampionata takmičili su se i Todor Vasilić (do 33 kg), koji je učešće završio u prvom kolu, nakon poraza od takmičara iz Rusije, kao i Milica Milić (do 37 kg), koju je savladala reprezentativka Rusije, dok je Miloš Mandić (do 37 kg) poražen na startu prvenstva od predstavnika Ukrajine.\n← Održan Trofej Bečeja, bodovi upisani i u državnu rang listu\nDva meča, dve pobede kadeta u Rumuniji, druga – 2:1(0:0) →\nTekvondo nacionalni tim Srbije u Sloveniji na turniru


Štab za vanredne situacije : Južne vesti\nZatvoren vrtić u Svrljigu zbog epidemiološke situacije\n11:59, 25. 2. 2022.\nZbog pozitivnog testa kod dvoje zaposlenih u službi ishrane i sumnje na kovid kod još troje zaposlenih iz vaspitne i službe ishrane, lokalni Štab za vanredne situacije doneo je odluku da se rad u toj ustanovi privremeno obustavi, a mališani će u vrtić ponovo moći od petka, 4. marta.\nGradski štab: Epidemiološka situacija u Nišu nestabilna\n13:02, 30. 12. 2021.\nStručno operativno telo Gradskog štaba za vanredne situacije ocenjuje epidemiološku situaciju u Nišu kao nestabilnu zbog pojave novog omikron soja virusa i blagog porasta broja zaraženih. Nove mere ne uvode, već apeluju na građane da budu maksimalno oprezni tokom prazničnih okupljanja i napominju da će komunalna milicija i komunalni redari i u novogodišnjoj noći nadgledati poštovanje mera.\nNiš od 1. novembra dobija autobus za vakcinaciju, a odlažu se NIMUS i druga velika okupljanja\n14:46, 21. 10. 2021.\nZbog trenutne epidemiološke situacije po odluci Gradskog štaba, kaže gradonačelnica Dragana Sotirovski, neće biti velikih okupljanja u Nišu i napminje da je zato pomereno održavanje NIMUS-a, kao i drugih događaja planiranih za kasnu jesen. Ona je najavila i da će od 1. novembra nevakcinisanim građanima niških naselja biti dostupan i mobilni autobus za vakcinaciju.\nRendgen u Vlasotincu opet radi, pacijenti više ne moraju u Leskovac na dijagnostiku\n09:56, 7. 10. 2021.\nNakon tri dana kako rendgen u vlasotinačkom Domu zdravlja nije bio u funkciji, na sednici Štaba za vanredne situacije saopšteno je da aparat opet radi, te da nije bilo nikakvog kvara, već da je došlo do pada električnog napona.\nU Nišu još 362 nova slučaja korone, u Vranju 109 novobolelih\n10:37, 15. 9. 2021.\nOd 1.302 osobe koje su juče testirane u Nišu 362 su pozitivne na kovid, a u kovid ambulantama je bilo više od 2.000 pregleda, poslednji su podaci niškog Doma zdravlja. U Pčinjskom okrugu je 185 novozaraženih, a i dalje najviše u Vranju - 109.\nUlaz na Filmske susrete samo za vakcinisane ili uz negativni test, odlučio Štab u Nišu\n21:12, 17. 8. 2021.\nObavezno nošenje maski u zatvorenom prostoru, dežurstvo komunalnih redara na mestima gde se okuplja veći broj ljudi, ulaz na “Filmske susrete” uz negativan test na kovid ili sa uverenjem o vakcinaciji, neke su od važećih mera čija je striktna primena neophodna u Nišu, navodi se u saopštenju gradskog Štaba za vanredne situacije.\n08:13, 15. 6. 2021.\nDa je epidemiološka situacija u gradovima na jugu bolja nego što je bila, u prilog čemu govore i statički podaci u poslednjih nekoliko dana, rekao je za Južne vesti epidemiolog Branislav Tiodorović. On je, govoreći o relaksaciji mera, rekao da je narod doneo tu odluku i bez Kriznog štaba, a da je sada i zvanično potvrđena, kao i da će u narednim mesecima biti mirnije, ali da se od novembra opet očekuje porast novoobolelih.\nČlanovi Republičkog kriznog štaba predložili su na današnjoj sednici da se produži radno vreme prodavnica i ugostitelja, kao i da se dozvoli okupljanje publike na sportskim dešavanjima, proslave mature i odlazak na ekskurzije, rekao je nakon sednice pokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković.\nKrizni štab: Bez popuštanja mera, možda posle 8. maja\n17:44, 28. 4. 2021.\nIako je bilo nagoveštaja da će na današnjoj sednici Kriznog štaba doći do popuštanja mera, kako je nakon sednice izjavio epidemiolog Branislav Tiodorović, za sada one ostaju na snazi, a postoji mogućnost da se posle 8. maja postepeno ublažavaju - da tada krenu da rade i zatvoreni ugostiteljski objekti sa 50% kapaciteta.\nZa desetak dana 524 novozaraženih na teritoriji Aleksinca, pozitivno bilo više od trećine testiranih\n14:48, 10. 4. 2021.\nNa koronu su u periodu od 30. marta do 9. aprila bila pozitivna 524 građana sa teritorije opštine Aleksinac, saopšteno je juče nakon sednice Štaba za vanredne situacije u tom gradu. Zbog povećanog broja zaposlenih koji su zaraženi virusom, a na predlog Predškolske ustanove “Lane“, zatvorene su dve grupe u Igraonici u Aleksincu.\nKrizni štab: Od 19. aprila počinju da rade škole, od ponedeljka možda i tržni centri\n09:59, 9. 4. 2021.\nŠkole počinju da rade od 19. aprila, a sa radom bi od ponedeljka mogli da krenu i tržni centri, rekao je epidemiolog Branislav Tiodorović nakon današnje sednice Republičkog kriznog štaba.\nNe smiruje se situacija sa koronom u Aleksincu, više od trećine testiranih bilo pozitivno u poslednih 15 dana\n17:08, 30. 3. 2021.\nIz aleksinačke Opšte bolnice ukazuju da je u periodu od 15. do 30. marta testirano ukupno 2.406 pacijenata, od kojih je 876 bilo pozitivno na koronavirus i upozoravaju na povećanu potrošnju medicinskih sredstava i lekova u Bolnici. Po nalogu epidemiološke službe, navode iz Opštine, zatvorena je predškolska grupa u Draževcu.\nU Aleksincu ponovo oko trećina testiranih građana ima kovid\n15:59, 15. 3. 2021.\nI dalje je visok procenat novozaraženih virusom korona u Aleksincu, jer je prema podacima Štaba za vanredne situacije, za nedelju dana, od 1.099 testiranih građana, čak 384 bilo pozitivno na kovid u ovoj maloj opštini na jugu.\nZbog povećanja broja dece zaražene kovidom, Štab u Dimitrovgradu uveo nove mere\n14:12, 13. 3. 2021.\nNakon što je na sednici Štaba za vanredne situacije konstatovano da je u Dimitrovgradu u poslednjih nedelju dana povećan broj zaraženih, nadležnima iz Osnovne škole “Hristo Botev” naloženo je da pređu na onlajn nastavu, a predškolskoj ustanovi “8. septembar” preporučeno da u vrtić dolaze samo deca čija oba roditelja rade.\nŠtab upozorava da je najveći broj zaraženih kovidom u Aleksincu do sada, ali nema novih mera\n14:58, 8. 3. 2021.\nU prethodnih nedelju dana 974 osobe su testirane na koronavirus, a čak 308 je bilo pozitivno, što je najveći broj zaraženih u Aleksincu do sada, upozoravaju iz Štaba za vanredne situacije. Međutim, nisu doneli neke nove rigorozne mere, već pozvali starije građane da se prijave za vakcinaciju protiv kovida.\n11:32, 4. 3. 2021.