Cvetni trg - Strana 41 - BEOBUILD | FORUM\nPostod zexland » Pet Jun 01, 2018 5:12 pm\nTako je Stef, kulturoloske razlike su veoma velike izmedju zapada i istoka. Ovako kako je kod nas isto je i u vecini istocnih zemalja...Rusija pogotovo.\nTo je sve po principu - VIDI IMAM I MOGU.\nZapadnjaci su po ovom pitanju umereniji i spontaniji, ali opet daleko od toga da su van zone - poza & poza.\nPostod Dordevic » Pet Jun 01, 2018 7:41 pm\npre nego sto neko Stf-a i Zex-a (a mozda i mene, opet) optuzi za auto-kultur-genocid, to je u vecini slucajeva tacno.\nja sam se u to licno uverio za samo 4 meseca koliko sam ziveo u Filadelfiji.\nod svih stvari ono sto mi najvise nedostaje posle tog iskustva je Institucija coffee shop-a. namerno nisam preveo jer kategoricki odbijam da te prostore prevedem kao kafic. a mrzi me da razmisljam o drugoj reci. znate svi verovatno o cemu se radi.\ntaj osecaj opustenosti i lezernosti i lokalnog zajednistva me do dan danas proganja. ovde ga toliko malo ima. barem u tom obliku.\n(nemo samo da mi pominjete domace "ijade" i slicne stvari, molim vas).\nvecina ljudi na zapadu se nonsalantno ponasa u svom svakodnevnom zivotu i to ukljucuje ponasanje na javnim mestima. mozda je to zbog decenija (vekova) lagodnog zivljenja, pa im je cesto sve potaman. mislim da su druge stvari bitnije ali sad da ne ulazimo u to...\nzato ta javna mesta izgledaju drugacije nego kod nas. a ne zbog sub-saharskih vrucina i prljavstine. i ovde padne vece a imamo i prolece i tamo ima prasine...\nda li i tamo i ovde postoje grupe stanovnistva koje se ponasaju potpuno suprotno ovome? pa naravno. evo vam ga na TV-u svaki dan Tramp kao zlatni primerak. i zadjite u takozvane fly-over states srednjeg zapada i bice situacija dosta drugacija. ali ovde pricamo o velikim urbanim centrima i svakodnevnica je uglavnom ovakva. razlike su, jos uvek, velike i to ti je sto ti je.\nni ja ne volim sto je tako.\nsto se tice Zuminih drustvenih analiza, mislim odakle poceti...\najde da jos jednom ilustrujem onu njegovu tezu koju godinama ovde obradjuje, a postulati koje, naravno nemaju veze sa stvarnim zivotom.\ntice se, naravno, vecite borbe izmedju NAS i NJIH i kako smo mi umereni skromni srbi, toboz ucenjeni od strane ugostitelja da sedimo kod njih i zderemo janjetine i ispijamo litre alkohola.\nnekidan odemo porodicno na zemunski kej sa namerom da nas ucene i da se ozderemo i sta se desava?\nprvo ne mozes da prodjes od parkiranih automobila najnovijih generacija dok smo mi u roku od odma nasli uredjen parking i platili ga na kraju 180 dinara, novih.\ndrugo, od onolikog keja i javnog prostora triput smo morali da prodjemo sve baste restorana ne bi li nasli sto za nas petoro. na kraju nasli, klopa onako, racun bogami ONAKO i to je to.\npostidjeni i ucenjeni, onako punih stomaka, prosetali smo malo kejom i vratili se u nas krug fabrike, kako ja od miloste volim da kazem za grocku i njena sela.\nPostod Zuma » Pet Jun 01, 2018 9:17 pm\nĐorđeviću, bojim se da si izabrao pogrešan primer da bi pokazao kako moja tvrdnja o tome da građani nemaju baš previše izbora na javnom prostoru "nema veze sa životom". Rekonstrukcija tog dela Zemunskog keja je završena 2007. godine i tu su ugostitelji sasvim bukvalno prekrili svaki kvadratni metar prostora svojim baštama (sem parkinga i vrlo uske ulice kojom mušterije dolaze kolima), pa već 11 godina uspešno blokiraju svaki pokušaj da se projekat završi i napravi makar i obična pešačka staza, a kamoli i jedna jedina javna klupa na celom tom potezu uzvodno od Šarana. Bolji primer za moj stav se verovatno i ne može naći.\nNaravno, tačno je da naši ljudi vole da jedu i piju, a činjenica je da kad se napravi dobra ponuda određenog tipa sadržaja (hrane i pića) na jednom od najlepših delova obale, time se automatski pravi selekcija ljudi koji će se tamo zaputiti, ali to nam ne govori ko bi dolazio i koliko bi ovaj deo obale bio popunjen da je javni prostor tamo uređen malo drugačije umesto što je kompletno kidnapovan od strane tajkuna, kao sad. Jednostavno, ako ponudiš dobru zabavu, hranu i piće na lepom mestu onda će doči oni kojima to u tom trenutku treba, ili makar nemaju ništa protiv da veče provedu i tako kad se već samo to nudi. Da je ponuđeno nešto drugo, došli bi neki drugi, ili ti isti u trenucima kad im treba nešto drugo. Čitava tvoja logika ne dokazuje ništa sem da je ovaj deo Zemuna pored Dunava prijatan za boravak.\nPostod Dordevic » Pet Jun 01, 2018 9:35 pm\nbojim se da opet cinjenice pokusavas da iskrivis unapred donesenim zakljuccima.\nima sasvim dovoljno prostora na keju i pored tih restorana. na kome je naravno bilo dosta ljudi. ali je bilo isto toliko i u restoranima.\nda je to toliko protivno ljudskim potrebama ti restorani bi bili prazni zato sto, kao i na slikama cvetnog trga koje si stavio, ima potpuno drugacije ponude odmah tu pored.\nali su ljudi izabrali kafane/kafice/restorane u mnogo vecoj meri. ajde nek ti bude bar u istoj meri koliko ih je bilo na setalistu i klupama.\ndruga je prica ko sve tu ima kakve dozvole i da li je to dobro ili lose planiranje prostora (i ono sto je najbitnije, da li se tebi to licno svidja ili ne).\nali da srbe neko silom tera u kafane...mislim stvarno.\nPostod Zuma » Pet Jun 01, 2018 10:28 pm\nIzvini ali nisam tvrdio da ne volimo jelo i piće nego je problematična tvrdnja da ljudi ne koriste prazne javne prostore zato što vole SAMO TO, pa ZATO ne žele da idu na drugačija uređena mesta. Mesta koja već imaju neke osnovne kvalitete, kao odsek ispod Zemunske lesne zaravni ili povišeni deo Njegoševe ulice ispod starog drveća, će već tim osnovnim kvalitetima (zajedno sa dodatnim sadržajima) privući i napraviti selekciju baš onih mušterija kojima treba baš kombinacija onoga što se tamo nudi, šta god to bilo, sve dok je takva ponuda takođe poželjna bar toliko da obično ispuni ponuđene kapacitete. Što je u velikom gradu skoro uvek slučaj. Kad bi se na višem delu Cvetnog trga dešavao non stop rok koncert, opet bi sve bilo puno, ali se svejedno ne bi mogao izvući zaključak da Beograđani ne vole prazne javne prostore zato što obožavaju rok muziku koje na praznim prostorima nema. I mada ona uopšte više nije naročito popularna, posetioca bi opet bilo dovoljno za tako mali prostor. Mesta sa nekim osnovnim kvalitetima (lepa priroda, raskrsnica puteva ...) će dakle skoro uvek imati svoju probranu publiku zavisnu od tipa uređenja i sadržaja, ali se iz toga ne može izvući zakljuučak da drugačije uređenje ne bi imalo drugu ili istu publiku u sličnom broju. A upravo se to tvrdi za restorane na javnim mestima u smislu da je njihova popunjenost dokaz da ništa drugo ne bi imalo uspeha. Tj da smo urbano zaostali.\nPostod ГЛАС ПРИРОДЕ » Pet Jun 01, 2018 10:50 pm\nКад сте већ споменули земунску обалу, тамо има неколико неприкладних детаља чијим решењем би тај простор изгледао много боље. Један од тих детаља су они бумбар стубићи, сада када се најзад замењују много прикладнијим малим сивим ненаметљивим стубићима по целом центру Београда, могло би то да се учини и у Земуну, па и код обале.\nДруги детаљ су паркиралишта на малим трговима на обали, није лако наћи решење, али можда би неки монтажни паркинг на више нивоа био од помоћи да се лепи простори препусте људима.\nА трећи, можда најбитнији детаљ: на новом делу обале, који је врло широк и могло би да има места и за баште ресторана и за растиње и за шетаче, уместо тога до ивице насипа су столови а за шетњу је остао доњи ниво између зида и реке,празан и не баш пријатан простор. Није наш Цветни трг, али можда би ти лепи мали тргови на обали Дунава могли да постану - цветнији.\nPostod direktor » Sub Jun 02, 2018 1:03 pm\nPostod Вожд » Sub Jun 02, 2018 10:23 pm\nDSC_0098.JPG (66.86 KiB) Pogledano 2305 puta\nDSC_0093.JPG (53.39 KiB) Pogledano 2305 puta\nPostod Zuma » Ned Jun 03, 2018 12:55 am\nstf » 01 Jun 2018 02:32 pm napisao: То није ништа ново да се нас двојица не разумемо. Мени само није јасно, шта то спречава људе да се друже у јавним просторима кад се већ тако масовно друже по кафанама и кафићима? Ти кажеш да разлог лежи у лошим јавним просторима. Сматрам да то није тачно. Разлози су друге природе. Зову се комплекси.\nProblem je što mešate stvari koje nisu povezane. Nivo kulture Beograđana i očigledna hedonistička nastrojenost nema velike veze sa time koliko će neki određeni način uređenja trga biti uspešan. To su stvari koje zavise od daleko osnovnijih bioloških, psiholoških i socijalnih potreba čoveka.\nLudi će se najviše zadržavati na raskrsnicama njihovih putanja kroz grad. Zašto? Zato što je to tačka odlučivanja, zato što se čisto statistički najveći broj ljudi mora naći baš tu, zato što je to optimalna tačka preseka putanja dva čoveka koji žele da se sretnu, zato što se samo tu otvara najveći broj opcija daljeg kretanja i zato što su vidici na raskrsnicama nužno bogatiji od vidika unutar ulica. Znači da će trg koji nije na velikim raskrsnicama putanja već po tome biti manje popularan. I nista od ovog ne zanisi od kulture i navika naroda.\nDalje, šta ćete raditi ako želite da se zadržite na trgu?\nHomerove priče o sedenju na golom betonu trga su ekcesi, verovatno posebne i povremene akcije raznih grupa sa konkretnim promotivnim namerama neke vrste ponašanja. To nije tipično ponašanje građana u tim Evropskim gradovima, pa nije bitno za ovu priču.\nDa bi se na praznom betonu trga dešavalo nešto drugo od mesta za sačekivanje ili gledanje eventualno lepe arhitekture unaokolo, potrebno je da neko organizuje to dešavanje. Toga je i bilo i na praznom betonu Cvetnog trga, i kad god je bilo organizovano, Beograđani su se odazivali. Dakle opet se ne mogu oni optužiti. Činjenica da tamo ima malo organizovanih dešavanje je prosto posledica toga da je bučno i neprijatno, pa ista dešavanja na drugim mestima ipak imaju više uspeha, iako su dolazili i ovde u priličnim brojevima. Što ima za posledicu da se ovde organizuje manje tih događaja. Opet je to znak lošeg dizajna a ne krivica građana. Oni vole da jedu u kafani, ali kad se nešto drugo organizuje na lepom mestu, dođu i na to. Zašto bi bili dakle krivi ako se pojave kad god imaju na šta da dođu?\nDalje, recimo da nema organizovanih događaja, nego dve osobe prosto žele da se zadrže na trgu i malo druže. Da li stvarno misliš da treba da stoje jedan sat ili da sednu na beton? Naravno da ne, trebaju im stolice.\nI to ne bilo kakve stolice. I sad dolazi jedna smešno jednostavna stvar koja je svejedno prilična tajna za naše projektante. Stolica ne sme biti prljava ili hladna! Tj gornji deo stolice mora biti takav da SVIMA bude jasno da se po stolici ne hoda nego SAMO sedi. Sedište mora biti od drveta ili plastike, ili drugačije po boji, a ne da budu kamene stepenice koje imaju obe funkcije odjednom, i stolice i stepenica. Devojkama je ideja da po gradu šetaju prljavog tura apsolutno nezamisliva, pa onda ni muškarac sa njima ne može sesti (a većina i inače ne bi sela na prljavu kamenu stepenicu koja glumi i klupu ). Tako je prlično smešno da je u Beogradu pola očigledno velike tajne dizajna uspešnog trga u tome da ljudi imaju mesta gde mogu da sednu, a da nije prljavo. Ako toga nema otići će u kafanu, prosto zato što se tamo može sesti. Dakle PRIMARNI cilj je DRUŽENJE, što podrazumeva mesto za sedenje (a ne igru loptom na gradskom trgu), a hrana i piće su sekundarni i neobavezni. Nametnuti. Navika rođena iz nedostatka kvalitetne alternative na praznim trgovima. Hrana i piće prosto OBAVEZNO idu uz stolice, inače vam je ne daju. A pogotovo ne na lepom mestu u gradu. Ne kažem da to baš mnogo smeta našim ljudima, ili da oni ne vole da popiju ili pojedu, ali ako već analizirate morate razdvojiti primarni motiv aktvnosti od sekundarnog, od onoga bez koga se može, za razliku od prvog. Tj retko ko sedi u kafani na trgu SAM i loče vinjake, a mnogi sede na klupama izvan kafana i ne piju ništa. Druženje u odgovrajućem ambientu je primarno, a ostalo je prosto komercijalno iskorišćavanje nekih drugih sklonosti koje takođe postoje ali nisu toliko važne kao ova prva.\nPa dalje, koje je mesto za sedenje u javnom prostoru poželjnije? Pošto nisu sva ista. Ne sme biti previše bučno da bi smo mogli da pričamo. Bilo bi lepo da usput možemo lako posmatrati ljude koji prolaze. Nismo tu samo jedan zbog drugoga već i da bi osetili grad i život u njemu. Pa bi onda bi vidik na zgrade trebao da bude lep. Pa bi vidik trebao da bude širok i dubok, tj da pogled može obuhvatiti što više. Zatim, ti ljudi koji prolaze ipak ne ne smeju ići previše blizu nas. Tj moramo i na javnom prostoru imati sačuvani privatni prostor. To je psihološka potreba svakoga i postiže se raznim simboličnim ili pravim ogradama, stepenicama, ukrasima itd. Pa gužva ne sme biti ni premala ni prevelika. Bilo bi lepo da se u okolini nešto dešava: muzika, ulični zabavljači. Ponekad nije na odmet nešto cveća i zelenila. Ili vidljiv javni časovnik da bi mogli proveravati proteklo vreme, a da to ne bude previše upadljivo i sagovorniku neprijatno. Česma, javni WC, fontana. Blizina javnog saobraćaja. Pozicija koja je na višem nivou od prolaznika je takođe poželjna zbog boljeg pregleda prostora i dešavanja. Itd, itd.\nOvakvih poželjnih kvaliteta koje bi dizajner mogao da ugradi u svoj projekat trga može da bude još puno. I svi oni vrlo malo ili nimalo zavise od kulture i urbanih tradicija, pošto su deo naših daleko osnovnijih sposobnosti i potreba. Uspešan trg bi verovatno bio uspešan i kad bi se zamenio narod koji ga koristi. I obrnuto.\nPoslednja izmena od Zuma u Ned Jun 03, 2018 1:14 am, izmenjeno 2 puta ukupno.\nPostod Igor » Ned Jun 03, 2018 3:54 am\nhttps://www.blic.rs/vesti/beograd/iznen ... ka/l316cl1\nPostod boca-ica » Ned Jun 03, 2018 9:16 am\nIZNENAĐENJE NA CVETNOM TRGU Izložbom i dobrom muzikom\nsreda, petak , vikendom i praznicima za NEafirmisane afirmisane grupe, udruženja ,pokrete , saveze.....\nPostod Delija » Ned Jun 03, 2018 12:21 pm\nIgor » 03 Jun 2018 02:54 am napisao: Izvor: Blic.rs\nШто би рекли наши стари, оп трт гавезн зајн!\nPostod Zuma » Ned Jun 03, 2018 7:56 pm\nŠta op trt? Da samo vole pljeskavice i ne dolaze na koncerte? Kao što vidiš nije tako, i to sam odmah rekao.\nDa su po vama trebali sami da osmisle svoju zabavu na praznom trgu i tako dokažu da nisu primitivni, a da prazni trgovi trebaju samo kreativniji narod pa projektaniti nisu krivi? Kao što vidiš nije ni to. Ne mogu sami, ali su tu kad nešto ima.\nDa su trebali da posedaju na beton umesto na stolice? Seli su tek kad je neko DONEO stolice, što je trebao da bude zaključak koji je vama svima od početka bio očigledan, ali nije. Ako nema stolica sešće tamo gde ih ima, a to je samo kafana. Što ne znači da žele da sede SAMO tamo. Kako je onda prazan prostor optimalan ako ga NEKO ne opremi: ili odmah dizajneri javnim klupama ili organizatori koncerta stolicama koje su ONI doneli? Ponovo nešto što pričam od početka. Da ljudi ne bi uvek zavisili od nekog organizatora trg mora imati odgovarjuću opremu i sadržaj. A ako se ciljno pravi samo prostor za manifestacije, koji mora da bude prazan zbog fleksibilnosti, onda neko to mora stalno da organizuje a prostor mora biti specijalizovan baš za TO.\nPa onda, takođe ponovo ponavljam, može li neko ko je redovno posećivao koncerte klasične muzike da se priseti kolika je ogromna dinamika koju ima klasična muzika, ili makar akustični koncert bilo koje muzike? Kao ovaj na slici. Koliko ima pasaža koji su na granici čujnosti čak i u drvetom obloženom i savršeno tihom Kolarcu? A ovde je semfor ... evo, obeležio sam gde. I sam zamislite neprekidne kolone autobusa i automobila koje non stop staju na semaforu i zatim ubrzavaju na desetak metara od vaših ušiju dok se naprežete da čujete da li violinista uopšte nešto svira ili ne? Pa Cvetni Trg nije dobar ni za to.\nŠta onda op trt kad sam u svemu bio u pravu?\nCvetni trg semafor i ulica.jpg (182.01 KiB) Pogledano 2111 puta\nPostod Bender Rodriguez » Ned Jun 03, 2018 8:16 pm\nMislim da se rasprava uzalud vodi dalje jer je očigledno da u ovom slučaju nijedna strana ne želi da menja stavove. Što je mislim ok, i to je svačije apsolutno pravo. Ne kažem ništa za to, niti impliciram ko je u pravu. Samo kažem apropo rasprave, očigledno se vrtimo u krug već, čini mi se, nedeljama unazad, a niko ništa time nije postigao. Tako da je možda bolje da se sve ovo jednostavno batali. Jer stvarno ne vodi nikuda.\nNa kraju krajeva bez brige, biće još prilika na drugim temama.\nPostod Vladivoje » Ned Jun 03, 2018 8:37 pm\nU to uopšte nema sumnje.\nInače, kao što i sinoć rekoh - slažem se sa većinom Zuminih opaski.\nPostod direktor » Ned Jun 03, 2018 9:10 pm\nPjesacka subota i nema saobracaja\nStolice nisu neophodne tribine mogu biti dovoljne ako se dobro organizuje\nTrg je pogodan za manifestacije do sad ih je bilo 15 ak znaci moze\nPostod stf » Ned Jun 03, 2018 9:53 pm\nZuma » 03 Јун 2018 06:56 pm napisao: Da ljudi ne bi uvek zavisili od nekog organizatora trg mora imati odgovarjuću opremu i sadržaj.\nНе, не мора. Поента Трга и јесте да свака друштвена група људи може да се организује и користи простор без да се споплиће о сувишне предмете који онемогућавају извођење било чега.\nZuma » 03 Јун 2018 06:56 pm napisao: A ako se ciljno pravi samo prostor za manifestacije, koji mora da bude prazan zbog fleksibilnosti, onda neko to mora stalno da organizuje a prostor mora biti specijalizovan baš za TO.\nНаравно да НЕ. Специјализовани простор сужава могућности коришћења јавног прстора. Заборављаш да је јавни простор СВАЧИЈИ и не би требао припадати никаквим специфичним мањинским групама, којој и сам припадаш. Тргови су зато равни и празни да би могли да угосте било коју групу људи, од филмаџија, преко плесача, забављача, музичара, сликара ...\nZuma » 03 Јун 2018 06:56 pm napisao: Pa onda, takođe ponovo ponavljam, može li neko ko je redovno posećivao koncerte klasične muzike da se priseti kolika je ogromna dinamika koju ima klasična muzika, ili makar akustični koncert bilo koje muzike? Kao ovaj na slici. Koliko ima pasaža koji su na granici čujnosti čak i u drvetom obloženom i savršeno tihom Kolarcu?\nТи потпуно машиш поенту јавних простора ....\nZuma » 03 Јун 2018 06:56 pm napisao: Šta onda op trt kad sam u svemu bio u pravu?\nЈа ти тврдим да ни у чему ниси био у праву. И ко је сад у праву, ти или ја?\nPostod Zuma » Pon Jun 04, 2018 1:04 am\nA ti sužavaš namenu trgova. Oni nisu ekvivalentni praznoj pozorišnoj bini u smislu da im je jedina namena da postanu platforme za organizovne manifestacije, dok bi prolaznici onda glumili publiku koja posmatra učesnike predstave. Trgovi su deo javne infrastrukture grada, produžetak ulica, što bi moralo da znači da su pre svega korisni običnim, neorganizovanim, slučajnim šetačima, prolaznicima i svima koji javni prostor koriste kao deo svoje uobičajene dnevne rutine. Ljudi ŽIVE u javnom prostoru isto kao i u svom stanu, pa ih treba posmatrati i kao posebnu javnu ekstenziju njihovih privatnih prostora (u smislu usluga koje mogu da ponude). Umesto da sede pored televizora u svojoj sobi, povremeno žele da izađu i sednu ili šetaju tamo gde ima još ljudi, pa im se mora ponuditi i oprema koja TO omogućuje. Ne smeju se svesti na pasivne potrošače organizovanih programa nekih drugih ljudi. Moraju biti subjekti dešavanja a ne objekti pozorišnih predstava, ne publika u sali nego izvođači na bini.\nTrgovi dakle PRE SVEGA treba da ponude infrastrukturu za druženje, sastanke, sadržaje koje prostor čine privlačnim, prijatnim, bogatim ili lepim, tako da se smanji provalija između privatnog i otuđenog javnog, između urbanističkih usluga ponuđenih mikro porodici i nekoj zamišljenoj proširenoj porodici koja se sastoji od komšija, prijatelja, kolega, simpatija ili prosto zanimljivih prolaznika. Trgovi su vaš stan za vašu proširenu porodicu, mesto gde se provodi deo života na isti način kao i u vašoj sobi, a NE pozorište sa binom u kome život samo gledate u organizovanom izvođenju drugih ljudi. Ukratko, učestvovanje, a ne posmatranje. Ako se trg uobliči i opremi tako da omogućuje TAKVO korišćenje, onda će biti uspešan.\nE sad, ako je prostor trga veći i zadovoljava još neke kriterijume, ONDA se posle zadovoljvanja ovih primarnih socijalnih potreba njegov ostatak može uobličiti i kao prazan prostor za namene koje si opisao. Ali ne pre toga.\nI na kraju, sve grupe plesača, zabavljača, muzičara i sličnih već postoje u ogromnim količinama, i VEOMA su popularni u Knez Mihajlovoj. Pa kako to da ih jedan isti narod toliko voli tamo, ali ne na Cvetnom Trgu? Očigledno je da je razlika u prostoru, a ne u ljudima.\nPostod stf » Pon Jun 04, 2018 10:24 am\nНе сужавам ја намену тргова него ти не разумеш шта је трг. Јавни простори које описујеш у својим постовима уопште не представљају трг. Примарна функција трга уопште није свакодневно успутно коришћење него јавни простор намењен могућношу организованих мас догађаја најразличитијих намена за све друштвене групе подједнако. То нису простори који имају или треба да имају савршене карактеристике за неки специфичан догађај, јер то није могуће нигде у свету.\nПример класичне музике коју си навео је само доказ колико не разумеш шта је сврха тргова. Није уопште поента у томе да се класична музика савршено осети, већ да може свако да је осети, делић ње, а да не мора да резервише карте у Коларцу годину дана раније и да их папрено плати. Па уосталом, и разни концерти који се организују на Тргу Републике нису на савршеном месту, далеко је Трг Републике од Београдске арене по питању доживљаја концерта. Или још баналнији пример клинаца који играју баскет у некој улици на периферији са обручом натакареним на бандеру уличне расвете. Није баскет ту савршен као на паркету Пионира .... али је баскет. Дружење. Јавни живот.\nА та прича о саобраћају као неком "доказу" да је плато лоше пројектован јер се од буке ништа не чује ... а по чему је он бучнији од оног просторчића испред Дома омладине (нема бучније локације у граду) на којем се годинама организују неки музички перформанси и свирке, врло успешно ...\n... мислим, кад тражиш аргументе, пробај наћи неки који се не обара овако лако.\nPostod Zuma » Pon Jun 04, 2018 10:01 pm\nOpet si previše i bez razloga suzio temu. Odnosno imamo terminološki problem jer ne govorimo o istoj stvari. Ja mislim na bilo koji veći javni prostor čije uređenje upravo zbog te razlike u veličini treba posebno osmisliti jer je širi (ili veći ili slobodniji) od uobičajene ulice koja vodi do njega, pa ne može prosto da sledi principe uređenja tih ulica. To su u praksi skoro isključivo prostori koje se mogu naći na ukrštanju ulica. Zbog toga sam koristio termin "trg" pošto mi ne pada na pamet ni jedan drugi, još opštiji, koji je u širokoj upotrebi toliko da je svima blizak, a da još manje ograničava tip uređenja. Međutim, kao što sam rekao, ti pod trgom podrazumevaš nešto mnogo uže: "јавни простор намењен могућношу организованих мас догађаја". Ali zašto bi prostor gde se ukrštaju gradske ulice bio ograničen samo na to? Terminologija unapred suženog značenja je loša u raspravi jer ne sme da prejudicira kako bi se ti prostori trebali urediti, pošto upravo o tome i pričamo. Razumeo bih da se prilično veliki slobodni prostori koriste tako kako kažeš, za masovne događaje, pa da budu prazni, ali postoji mnogo više manjih prostora, kao Cvetni Trg, i oni bi pre svega trebali da posluže zadovoljavaju prečih, intimnijih i svakodnevnijih socijalnih potreba građana od posmatranja nečijih organizovanih mas događaja,\nMeni je logično da nema unapred datog ograničenja, da bi javni prostor grada trebao biti takav da u njemu možemo živeti i družiti se sa drugim ljudima na način koji je što je moguće sličniji sa načinom života u našem stanu sa sopstvenom porodicom. Imamo potrebu da javni prostor grada (a za ljude to i JESTE Grad) osetimo kao svoj, nešto blisko, korisno i upotrebljivo u svakodnevnoj životnoj rutini, a vrata stana treba što manje da budu zastrašujuća granica ulaska u neki sasvim drugi i nama neprijateljski "spoljni" svet. A to podrazumeva svakodnevne sadržaje orjentisane na potrebe pojednica i malih grupa, dakle klupe, fontane, zelenilo, zaklon itd. A ne samo stadion ili pozorišnu binu. Nemam ništa protov toga, ali se moraju znati prioriteti i ono za šta je manji prostor optimalan ili najkorisniji. Pariz ima puno takvih malih mesta.\nŠto se tiče muzike potsećam te da sam lično bio na nekoliko manifestacija na Cvetnom Trgu. Niko ne očekuje savršeni zvuk ali postoje minimalni kriterijum čujnosti ispod koga muzika gubi svrhu, čak i kao izgovor.\nKod Doma Omladine se koriste veoma jaka koncertna pojačala dok je repetoar obično rok i druga muzika male dinamike. Dok su na Cvetnom Trgu jaka pojačala verovatno zabranjena pošto je okružen privatnim stanovima (neko mi je to rekao ali ne mogu da tvrdim koliko je tačno). Spominjem samo zato što je zvuk bio loš i previše tih, pokriven motorima koji kreću i daju gas kod semafora kad god sam bio, čak i tokom filma.\nPar slika iz Pariza, SA posebnim sadržajima i BEZ "praznog prostora za masovne događaje".\nPoslednja izmena od Zuma u Pon Jun 04, 2018 10:24 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod direktor » Pon Jun 04, 2018 10:22 pm\nKlupe fontane zelenilo zaklon sve ima na cvjetnom trgu prva fotka ala kalenic\nZuma od trga pravi urbane dzepove pijacete ...\nPostod Zuma » Pon Jun 04, 2018 10:34 pm\nZaboravi na razmišljanje po "fiokama", podređeno kategorijama i nazivima. Cvetni trg se samo slučajno zove trg, a ko zna šta su pod time podrazumevali oni od kojih je takav naziv nasleđen. To je prostor između dve ulice. I to prazan i nepopularan prostor tamo gde sada nema ničega. A sa ozbiljnim problemima kad se nešto organizuje. To je sve što je važno.\nPostod direktor » Pon Jun 04, 2018 10:45 pm\nDa je prazan ne bi se slozio jos manje nepopularan\nKo kaze da nema niceg ima cvijece drvece ograda klupe cvijecare cesma wc uz ulicu kralja milana\nDa ga zatravimo\nPostod Zuma » Pon Jun 04, 2018 11:33 pm\nNije prazan tamo gde su kafedžije postavile svoje klupe. Tamo gde nema klupa je prazan. SEM kad se nešto organizuje, iako ste vi ranije dokazivali ljudi sami treba da organizuju korišćenje praznog trga inače je to dokaz urbanog primitivizma. Pošto su pozivi da bar neko objasni kako bi ta urbana samoorganizacija na praznom trgu trebala da izgleda, Stf je najzad shvatio da mora da redefiniše stav, pa je naglo ispalo da je trg "јавни простор намењен могућношу организованих мас догађаја". Na nesreću, nejasno je gde je ta nužna veza između biše pijace za krompir i cveće, kasnijeg naziva TRG, i još kasnije STF-ove definicije o praznom prostoru za ORGANIZOVANE događaje. Uopšte ne vidim iz čeka je ispao nužan zaključak da baš OVAJ prostor mora da bude za organizovane događaje (deo između ulica, bez Njgoševe ulice gde su klupe), niti da trgovi u principu moraju da budu takvi. A da li će to neko onda nazvati urbani džep, pjaceta ili nešto treće, a ne trg, nije važno. Uređenje i korist od njega zavisi od prostora, njegove okoline i potreba ljudi koji tuda prolaze, a ne od imena.\nPostod direktor » Pon Jun 04, 2018 11:40 pm\nPa imas klupe na tribinama ima kod pekica takodje imas gore klupe mimo kafica\nTo je sve cijetnin trg zgrada lutrije i maksija su na cvijetnom sve je to jedna cijelina\nNije on redefiniso stav vec pokusava da napise na istoj talasnoj duzini da bi ti razumio\nPosto uporno nesto trazis da se uradi a nikako da nam kazes sta hoces\nmoze i taksativno\n... mozda ti bude lakse


Schumacherovi navijači u Kerpenu obilježili njegov 45. rođendan - Klix.ba\nsport Schumacherovi navijači u Kerpenu obilježili njegov 45. rođendan\nSchumacherovi navijači u Kerpenu obilježili njegov 45. rođendan\n3.1.2014. u 16:36\nLegendarni vozač Formule 1 Michael Schumacher trenutno je hospitaliziran i bori se za život nakon teške povrede zadobijene tokom skijanja na francuskim Alpama, a mještani grada Kerpen u Njemačkoj, u kojem je on i odrastao, danas su Schumacherov 45. rođendan obilježili na Go Kart pisti sa rođendanskom željom da se što prije oporavi.\nSchumacherovi simpatizeri odjeveni u majice sa njegovim likom i paljenjem svijeća na pisti Go Kart na simboličan način obilježili su njegov 45. rođendan, a predsjednik Fan kluba M. Schumachera, Michael Viehmann je kazao da se Schumacherovi fanovi iz cijelog svijeta javljaju i da svi žele njegovo brzo ozdravljenje.\n"Žalosno je da Schmacher u ovakvom stanju dočekuje svoj rođendan. Njegovi fanovi iz mnogih krajeva svijeta su došli danas u Kerpen i mi smo uz njega u ovim teškim trenucima. Poruke stižu iz cijelog svijeta i mi ih prikupljamo, a nadamo se da ćemo ih uskoro i njemu lično uručiti", kazao je Viehmann.\n"Michael, sretan ti rođendan. Želimo tebi i tvojoj porodici svu snagu i strpljenje. Nadamo se da ćeš uskoro ponovo biti sa nama", poručio je još jedan Schumacherov navijač Helmut Becker.\nprije 23h 14m 19\nČeka državljanstvo 771\nprije 17h 47m 106\nprije 5h 6m 19\nprije 20h 21m 33\nprije 18h 19m 5


Marej optimista pred Melburn: ''Dobro igram, mogu do titule'' - Sportske.net\nMarej optimista pred Melburn: ''Dobro igram, mogu do titule''\nMarej je prošle godine razmišljao da li da se povuče sa Australijan opena kako bi bio sa trudnom suprugom koja je u to vreme trebalo da se porodi. Uz to, njegovom tastu Najdželu Sirsu je za vreme jednog meča u Melburnu pozlilo pa je primljen u bolnicu.\nOve godine Marej je u boljoj situaciji i nada se da će osvojiti Australijan Open, prvi put u karijeri.\nMarej je pet puta gubio u finalu Australijan Opena, a četiri puta od velikog rivala Novaka Đokovića, koji ga je u tri seta pobedio prošle godine. Britanac je odmah posle meča otputovao u London, a nedelju dana kasnije porodila mu se supruga.\nOn je rekao da je za vreme prošlogodišnjeg turnira razmišljao da odustane.\n"Turnir je bio težak, pogotovo sa situacijom oko Kim i porođaja. Onda, ono što se dogodilo sa Najdželom tokom turnira mi je otežalo, pošto sam u nekoliko situacija pomislio da želim da odem kući, ali to nisam uradio jer je on bio u bolnici u Melburnu. Bilo je teško i sigurno da ne želim da se ponovo nadjem u takvoj situaciji, kao ni moja supruga, nijedan član moje porodice", naveo je on.\nMarej je na odličan način završio prošlu godinu, osvojio je drugu titlu na Vimbldonu, odbranio zlatnu olimpijsku medalju u Rio de Žaneiru, osvojio je titule u Pekingu, Šangaju, Beču i Parizu i preuzeo prvo mesto na ATP listi od Đokovića. On je poziciju potvrdio osvajanjem završnog ATP turnira u Londonu, pobedivši drugog, trećeg, četvrtog i petog nosioca.\nMarej je rekao da se i dalje isto oseća, ali da je tek osam nedelja na prvom mestu i da se nada da mu neće biti potrebno dvostruko više rada da ga zadrži.


Gorenje bolje od Metalurga, poredstavnik Makedonije ima šansu u revanšu – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Gorenje bolje od Metalurga, poredstavnik Makedonije ima šansu u revanšu\nRukometaši Gorenja bili su bolji u prvoj utakmici preliminarne runde EHF Kupa od Metalurga 24:19 (10:11). I pored minusa od pet razlike, makedonski predstavnik ima šansu da se na svom terenu revanšira za poraz, te se plasira u grupnu fazi drugog po rangu evropskog takmičenja.\nTim iz Skoplja je mnogo bolje otvorio utakmicu, nije dozvolio niti u jendom trenutku da domaćin iz Velenja dođe do prednosti, a gosti su u prvih 30 minuta imali i „+3“. Ipak, na obaveznu pauzu otišlo se uz rezultat 10:11. Bolji završetak prvog poluvremena omogućio je ekipi Gorenja da u istom ritmu nastavi i drugo, pa je već nakon pet minuta u nastavku tim iz Slovenije stigao do prve prednosti (13:12). Igra Metaluurga nije bila na dovoljno visokom nivou u drugom delu, pa je tako domaćin uspeo da zabeleži pobedu, ostvari pet golova suficita, ali i ostavi kakvu-takvu nadu makedonskom predstavniku u revašu.\nGorenje: Kavčić 7, Verdinek 6, Matanović 5, Sol 2, Bojanić 1, Drobez 1, Haseljić 1, Miklavčić 1\nMetalurg: Tankoski 4, Chanturia 3, Marić 3, Popović 3, Serafimov 3, jagurinovski 1, Kbilashvili 1, Lazarevski 1\nKada je reč o listi strelaca, najraspoloženiji bio je Kavčić sa sedam golova. Sa druge strane, četiri je postigao Tankoski.\nRevanš je na programu 24. novembra.\n← Prethodni članak Želja sa „+2“ pred revanš, upisana 30. pobeda u Evropi\nNaredni članak → PSŽ bolji od Flensburga, Pik Seged preživeo Norvešku


„Beskorisno je vršiti pritisak na Rusiju": Zaharova odgovorila na nove američke sankcije - 21.08.2021, Sputnik Srbija\n„Beskorisno je vršiti pritisak na Rusiju": Zaharova odgovorila na nove američke sankcije\nUvođenje novih sankcijama SAD protiv "Severnog toka 2" i slučaja Navaljnog pokazuje odsustvo političke volje Vašingtona da gradi bilateralne odnose na partnerskoj... 21.08.2021, Sputnik Srbija\nPredstavnica MIP Rusije smatra da su nove američke sankcije u suprotnosti sa duhom dogovora koji su postigli predsednici Rusije i SAD, Vladimira Putin i Džozefa Bajdena na samitu u Ženevi 16. juna."To se radi (uvode sankcije) u trenutku najvećeg spoljnopolitičkog neuspeha SAD u Avganistanu koji će imati nepredvidljive posledice", ukazala je ona.Ona je podsetila da je vršenje pritiska na Rusiju beskorisno i da će odgovor na sankcije biti oštar i adekvatan."Želela bih da se nadam da će u Beloj kući prevladati racionalnost i svest o kontraproduktivnosti beskrajnog stvaranja otrovne atmosfere u bilateralnim odnosima, lišavajući ih bilo kakve pozitivne perspektive", rekla je Zaharova.\nKako god, ameri su bez mašte, pukli su totalno. Stalno jedno te isto, idiotizam im nije stran, ponavljaju se, glupo do bola.\nUvođenje novih sankcijama SAD protiv "Severnog toka 2" i slučaja Navaljnog pokazuje odsustvo političke volje Vašingtona da gradi bilateralne odnose na partnerskoj osnovi, saopštila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\n"Ovakve neprijateljske akcije administracije Džozefa Bajdena smatramo produktom odsustva političke volje i neželje da gradi rusko-američke odnose na partnerskoj osnovi", navodi se u komentaru.\nPredstavnica MIP Rusije smatra da su nove američke sankcije u suprotnosti sa duhom dogovora koji su postigli predsednici Rusije i SAD, Vladimira Putin i Džozefa Bajdena na samitu u Ženevi 16. juna.\n"To se radi (uvode sankcije) u trenutku najvećeg spoljnopolitičkog neuspeha SAD u Avganistanu koji će imati nepredvidljive posledice", ukazala je ona.\nOna je podsetila da je vršenje pritiska na Rusiju beskorisno i da će odgovor na sankcije biti oštar i adekvatan.\n"Želela bih da se nadam da će u Beloj kući prevladati racionalnost i svest o kontraproduktivnosti beskrajnog stvaranja otrovne atmosfere u bilateralnim odnosima, lišavajući ih bilo kakve pozitivne perspektive", rekla je Zaharova.\n22 Avgust, 00:352


Opao rod malina - Bolja Zemlja\nOpao rod malina\n” Usled vrućeg vetra došlo je do opadanja roda malina, a lišće je počelo da žuti” – izjavio je Dobrivoje Radović predsednik Asocijacije malinara Srbije. Prema procenama, vruć vetar je naneo od 30 do 40 odsto štete. A što se tiče cene, uskoro neće biti ni toliko bitna jer neće imati šta da se ubere. Pre dva dana na protestima u Arilju malinari su najvaili da će, ukoliko država ne reaguje i ne utiče na to da se otkupna cena poveća, blokirati 7.jula sve puteve do otkupnih mesta i hladnjača. Na protestu u Arilju prisustvovali su malinari iz Užica, Bajine Bašte, Prijepolja, Požege, Kosjerića i Nove Varoši.\nKoliko je situacija alarmantna među malinarima, najbolje je pokazao incident koji se dogodio u Arilju, kada je došlo do rasprave između proizvođača i otkupljivača ovog crvenog zlata. Međutim, policija je na vreme reagovala i strasti su se smirile.\nProizvođači su protestvovali sa jasnim zahtevom za uspostavljanje tržišne vrednosti malina od 250 dinara. U suprotnom, malinari će preduzeti radikalne akcije. Sastanak u Vladi Srbije sa ministrima poljoprivrede i trgovine zakazan je za 1.jul.\n” Blokiraćemo saobraćajnice i hladanjače. Tražimo i smenu Rada Ljubojevića, vlasnika firme “Sirogojno kompani” sa mesta predsednika privredne komore Užica i trećeg po veličini izvoznika malina, jer je on u sukobu interesa.” – jednoglasno su se složili malinari na protestu.\nMalinar Nezir Branjac, nezadovoljan trenutno situacijom malinara, tokom protesta je prosuo nekoliko gajbi malina na put rekavši da je ovo slika a i prilika države u kojoj živimo. Branjac je istakao da u gajbu maline stane oko 2,2 kilograma, cena radne snage iznosi 80 dinara, a od ostatka plaća repromaterijal i uz to bi trebalo bi nešto da zaradi. Što, možemo se složiti je gotovo nemoguće sa ovom otkupno cenom.\nPrethodni tekstUzgoj i pinciranje konoplje\nSledeći tekstInovacije su ogroman potencijal Srbije – Novi ministar Popović


Knjaževacinfo - U subotu Međunardona smotra veterana i folklornih grupa Bugarske i Srbije\nPolazna | Kultura | U subotu Međunardona smotra veterana i folklornih grupa Bugarske i Srbije\nAutor Ljiljana Pavlović 18/06/2019 13:31:00\nCentar za tradicionalne umetnosti „Koreni“ iz Zaječara i Dom kulture Knjaževac organizuju u subotu, 22. juna, Drugu međunarodnu smotru veterana i rekreativnih folklornih grupa iz Bugarske i Srbije.\nNakon defilea učesnika centralnim gradskim ulicama, koji počinje u 18:00 časova, na platou Doma kulture od 18:30 nastupiće folklorni ansambli iz Belogradčika, Berkovice, Montane i Vidina u Bugarskoj, kao i folklori iz Knjaževca, Zaječara, Soko Banje i Boljevca.\nMeđunarodna smotra veterana i rekreativnih folklornih grupa”, drugu godinu zaredom održava se s ciljem prezentacije tradicionalnog kulturnog nasleđa, unapređenja interkulturalnog dijaloga kroz prekograničnu saradnju u oblasti kulture i lokalnog ekonomskog razvoja u sferi turizma na području istočne Srbije i sverozapadne Bugarske.


Počeo Zlatarfest - četiri dana dobrog provoda na Zlataru - PPmedia\nPosted on\t26 јула, 2019 12:20 pm by adminpp033\nZlatar – U Novoj Varoši počeo je „Zlatarfest“ i trajaće sve do nedelje 28. jula. U okviru manifestacije, ustanovljene pre šest godina u cilju promocije potencijala zlatarskog kraja, objedinjeni su najznačajniji lokalni turistički događaji, a festival će obeležiti bogat muzičko-zabavni program uz učešće poznatih estradnih ličnosti. Prvo veče na centralnoj pozornici na gradskom Trgu nastupio je muzički karavan RTS-a Lepa Lukić, Milan Topalović, Branka Sovrlić, Nada Topčagić i drugi poznati pevači. Pre zvaničkog otvaranja manifestacije Zlatar je dobio nove sadržaje, u rad je pušten zip lajn a otvorene su i nove pešačke staze.\nRTS-ov karavan privukao više hiljada posetilaca na gradskom Trgu\nOkosnicu “Zlatarfesta”, događaja turističkog karaktera čine „Zlatarska regata“, „Zlatne ruke Zlatara“ i „Najbolja zlatarska čorba“. Кulturni segment “Zlatarfesta” obeležiće Sabor pevanja iz vika, smotra folklora, na kojoj će učestvovati preko 300 folkloraca iz Užica, Sjenice, Bajine Bašte, Ivanjice i grada domaćina, izložba likovnih radova “Zlatarske palete” i pozorišna predstava “Šašavi bluz”. Tokom “Zlatarfesta” ni ljubitelji sporta neće ostati uskraćeni. Memorijalni turniri u malom fudbalu i košarci, kup Zlatara u obaranju ruke, igre na vodi i u pesku, samo su neki od brojnih sportskih sadržaja koji će se tokom manifestacije održavati na različitim lokacijama i borilištima u samom gradu i van njega.\nFolkloraši defilovali gradskim ulicama, foto: www.ppmedia.rs A.Rovčanin\nPrvi čovek opštine Radosav Vasiljević otvarajući manifestaciju je naveo da je Zlatar nedavno proslavio značajan jubilej 90. godina organizovanog bavljenja turizmom. On je potsetio na brojne investicije koje su realizovane na ovoj planini u cilju privlačenja novih gostiju.\nZlatarfest je otvori prvi čovek opštine Radosav Vasiljević, foto: www.ppmedia.rs\n– Svesni smo lepote koju nam je priroda darovala, dužni smo da je predstavimo kao celovitu turističku ponudu i da za svakog potencijalnog turistu imamo sluha. Bogaćenje turističkih sadržaja je prioritet za opštinu – kazao je između ostalog Vasiljević.\nDirektor Turističke organizacije Zlatar, Branko Pucarević, izrazio je nadu da će predstojeći dani druženja i zabave privući veliki broj gostiju i animirati lokalno stanovništvo.\n– Sa prilično skromnim budžetom od oko 3,5 miliona dinara, ugovorili smo kvalitetne i raznovrsne kulturno-zabavne programe, što nam uliva nadu da ćemo nadmašiti nivo prošlogodišnjeg, odnosno, svih prethodnih festivala – očekuje Pucarević .\nDirektor TO Zlatar Branko Pucarević, foto: www.ppmedia.rs\nU toku najznačajnije manifestacija opštine Nova Varoš, “Zlatarfesta”, Zlatar je dobio nove sadržaje, namenjene pre svega turistima koji su na ovoj planini sve brojniji. U rad je pušten zip lajn a otvorene su i nove pešačke staze.\nSa predsednikom opštine Radosavom Vasiljevićem, vrpcu je ispred Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija presekao državni sekretar Miroslav Knežević, koji je naglasio da je ulaganje u infrastrukturu najsigurniji put za razvoj turizma i uvećanje broja turista te da će nadležno ministarstvo nastaviti da ulaže u Zlatar, jednu od sedam najznačajnijih planinskih turističkih destinacija u Srbiji.\nNovi zip lajn isprobao predsednik opštine Radosav Vasiljević, foto: www.ppmedia.rs\nVrednost ovog projekta za koji je realizovan preko TO Regija Zapadna Srbija je 5 miliona dinara od čega je polovinu finansiralo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija a polovinu lokalna samouprava.\nZip lajn na Zlataru dug je 930 metara od čega je odlazna putanja duga 610 a povratna 320 metara. Visinska razlika iznosi 120 metara.\nPresecanje vrpce n novoj pešakoj stazi, foto: www.ppmedia.rs\nОзнаке: Nova Varoš, TO Zlatar, Zlatarfest


FK PARTIZAN Beograd » UEFA klupski koeficijenti u regionu\n10/07/2015 u 20:00\nPartizan narednog utorka (14.07.2015.) kreće u svoju novu evropsku odiseju, startom u 2. kolu kvalifikacija za Ligu šampiona 2015/16 protiv ekipe Dila Gori iz Gruzije. Biće to 252. takmičarski meč našeg kluba u Evropi, odnosno 216. utakmica ako računamo samo UEFA-takmičenja (Liga / Kup šampiona, Liga Evrope / Liga UEFA / Kup UEFA, odnosno nekadašnji Kup pobednika kupova).\nEvropska sezona 2015/16 je već započela. Ove i prethodne sedmice su odigrana prva kola u kvalifikacijama za Ligu šampiona (UCL) i Ligu Evrope (UEL). Osvrnućemo se u ovom tekstu nakratko na situaciju sa klubovima iz regiona, na prostor nekadašnje zajedničke države.\nUCL: Nijedan klub iz regiona nije morao da nastupi u 1. kolu kvalifikacija, a u 2. kolu će, uz Partizan, startovati još Maribor (Slovenija), Dinamo (Hrvatska), Sarajevo (BIH), Rudar (Crna Gora) i Vardar (Makedonija).\nUEL: Ukupno 18 klubova iz regiona je moralo da igra 1. kolo kvalifikacija, a učinak im je slabiji od polovičnog. Plasman u 2. kolo je izborilo 8 klubova (Čukarički, Vojvodina, Koper, Hajduk, Lokomotiva Zagreb, Željezničar, Mladost Podgorica i Rabotnički), a iz daljeg takmičenja je ispalo njih 10 (C. zvezda, Celje, Domžale, Zrinjski, Olimpijk Sarajevo, Renova, Sutjeska, Budućnost, Renova i Škendija). U 2. kolu će, osim 8 klubova koji su uspešno prebrodili 1. kolo, startovati i Rijeka.\nPuno smo prethodnih sedmica pisali o UEFA klupskim koeficijentima. Kada je Partizan u pitanju, znamo da je u ovu sezonu 2015/16 ušao kao 127. klub na klupskoj rang listi UEFA, a da vidimo kako trenutno stoje stvari sa klubovima iz regiona kada je u pitanju naredna sezona 2016/17 (bodovi za nju će se skupljati naravno tokom čitave ove sezone 2015/16):\nKoeficijenti klubova iz ExYu za sezonu 2016/17 (update 09.07.2015.)\nU koloni skroz levo su trenutne pozicije klubova na UEFA rang listi. „Omašćena“ su imena onih klubova koji se ove sezone još uvek nalaze u evropskim klupskim takmičenjima. Od „omašćenih“ na listi fali samo Mladost iz Podgorice, koja ima trenutni koeficijent od 2,400 bodova , sa kojim zauzima 359. poziciju.\nPartizan nikako ne može biti zadovoljan svojim trenutnim položajem na gore prikazanoj tabeli – kako generalno kada je u pitanju Evropa, tako vala i kad je u pitanju region nekadašnje zajedničke države. Jeste naš klub u prethodnih 12 godina igrao ukupno 8 puta u grupnoj fazi evropskih klupskih takmičenja (2x Liga šampiona i 6x Liga Evrope), po čemu je, posle Dinama iz Zagreba, najuspešniji u regionu, ali je i sa takvim plasmanima (i sa par bodova osvojenih u grupama) dogurao trenutno samo do 4. pozicije kada je u pitanju region „ExYu“.\nAko je za Maribor, Dinamo, pa i Rijeku (koja je u poslednje dve sezone oba puta bila učesnik grupne faze UEL, sa vlo solidnim bodovnim bilansima u grupi) jasno zašto su trenutno ispred Partizana, mnogi će biti iznenađeni otkud to da jedan Hajduk iz Splita (koji je učesnik grupne faze UEL bio samo u sezoni 2010/11, koja je inače od ovog leta ispala iz obračuna) tako blizu „dahće za vratom“ našim crno-belima? Odgovor je jasan, ali istovremeno i porazan za srpski klupski fudbal: To je zbog toga što je Hajduk prethodnih godina, za razliku od Partizana, u dobroj meri bodovno profitirao od klupskih uspeha svojih „zemljaka“ (pre svih Dinama i Rijeke, ali i Splita koji je prošle sezone dogurao do plej ofa za UEL, a delimično i od par drugih hrvatskih klubova ranijih godina), a Partizan u isto vreme već godinama predstavlja praktično jedini srpski klub koji u Evropi pravi kakve-takve uspehe. Naše komšije već punih osam godina ne znaju šta znači dočekati septembar u Evropi, Vojvodina je imala jedan jedini iole zapažen učinak pre dve godine kada je preskočila par prepreka i dogurala do plej ofa za UEL (a i to dešavanje je vezano za mesec avgust) i to je sve. Pali smo tako nisko da naši predstavnici u kvalifikacijama za UEL moraju da startuju od 1. kola. Ali eto, makar su Čukarički i Vojvodina uspeli sada da prođu to 1. kolo, a Novasađani će, ukoliko i u 2. kolu budu uspešni, po klupskom koeficijentu dostići i na listi prestići naše komšije. Ako to svrstamo u neki interni „srpski prestiž“ koji i nije toliko bitan u Evropi, nažalost bitno je da tako nešto može uskoro poći za rukom čak i jednom Sarajevu, uz dužno poštovanje za sve ono što je klub sa sarajevskog Koševa nekada, pre puno godina, značio u nekadašnjem jugoslovenskom fudbalu…\nŠto se Partizana tiče, i ove sezone se zacrtani cilj u Evropi zove plasman u grupnu fazu jednog od dva evropska klupska takmičenja. To je bitno i zbog renomea kluba, i zbog značajnih finansijskih bonusa i drugih pogodnosti koje plasman u grupu donosi sa sobom, ali i zbog klupskog koeficijenta koji treba ubuduće da olakša svaki naredni napad crno-belih na Evropu.\nŠampion kreće u ponedeljak


Dva bh. ISIL-ovca poginula u Siriji\nObjavljeno Nedjelja, 11 Ožujak 2018 20:20\nNaser Arnaut i Ines Midžić, državljani BiH koji su se u Siriji pridružili terorističkoj tzv. Islamskoj državi, ubijeni su. Smrt Arnauta je za Klix.ba potvrdio obiteljski prijatelj, a kako se neslužbeno doznaje, u proteklom periodu pokušavao se vratiti u Bosnu i Hercegovinu.\nBišćanin Midžić je postao poznat široj javnosti nakon što je propagandni video Islamske države (IDIL) dospio na internet. Na njemu se pojavio Midžić koji je pozvao muslimane u BiH da ubijaju "nevjernike". Arnaut, koji je inače iz sarajevskog naselja Boljakov Potok, nalazio se na INTERPOL-ovoj crvenoj tjeralici od 2016. godine.\n„Nasera Arnauta sam prvi put vidio 2013. godine u gradu Haritanu. Bio je u vojnoj jedinici s Arapima, a zatim je prešao u jedinicu Gorana Pavlovića. Oženio se kćeri Asima Šaćirija iz Srbije, a još se oženio jednom Arapkinjom. Poslije raspada jedinice Gorana Pavlovića otišao je u civilnu policiju u Mimbidžu. Znam da je bio ranjen u avionskom napadu na Kobane“, izjavio je inspektorima SIPA-e u ljeto 2016. godine jedan od bivših ratnika ISIL-a.\nPrema podatcima iz prosinca 2017. godine, u redovima Islamske države u proteklim godinama našlo se oko 280 državljana Bosne i Hercegovine. Nerijetko, sa sobom su viodili svoje obitelji, a iz Ministarstva sigurnosti kažu da su na području Sirije i Iraka krajem 2015. godine boravile ukupno 52 žene i blizu 70 djece iz BiH.\nInače, Islamska država je gotovo uništena, s po nekoliko manjih 'džepova' raštrkanih uglavnom po Siriji. Skori pad ove terorističke organizacije s područjem koju su proglasili "halifatom" rezultat je niza akcija sirijske, kurdske i iračke vojske.


Đukanović protiv ulaska u Crnu Goru bez PCR testa\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović traži zatvaranje granica Crne Gore i ubrzanu imunizaciju jer je, kako kaže, zdravlje građana u ozbiljnoj opasnosti.\nĐukanović smatra da su brojke preminulih i zaraženih “stravične”, što iziskuje ažurno uvođenje i efikasnu primenu epidemioloških mera – zatvaranje granice za ulazak u državu bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije stanovništva.\n“Zdravlje naših građana je u ozbiljnoj opasnosti”, naveo je Đukanović, uz apel državnim istitucijama i građanima da se vrate aktivnostima i odgovornom ponašanju kakvo je bilo u prvom talasu pandemije.\nPodsetio je da je za nešto više od 11 meseci od posledica infekcije preminulo više od 1.000 građana Crne Gore.\n“Više nego ikada potrebni su nam sistemski pristup, timsko delovanje nadležnih institucija, profesionalnost, efikasnost i solidarnost u obavljanju svih poslova. U tom cilju neophodni su ažurno uvođenje i energična primena mera, efikasna kontrola njihovog poštovanja, zatvaranje granice za ulazak u Crnu Goru bez testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije u interesu efikasnije i dugoročnije zaštite zdravlja stanovništva”, istakao je Đukanović.\n23/04/2022 | 09:35\nCG: Android upozoravao građane neposredno pred zemljotres


(FOTO) LUDA ŽURKA KOD ACE LUKASA, CECA NAJVESELIJA: Ražnatovićeva pesmom razgalila goste, Anastazija se NIJE ODVAJALA OD SLAVLJENIKA! - Informer\n19:32 >> 19:32 Estrada 0\nA.Milić | 27. 02. 2018.\n(FOTO) LUDA ŽURKA KOD ACE LUKASA, CECA NAJVESELIJA: Ražnatovićeva pesmom razgalila goste, Anastazija se NIJE ODVAJALA OD SLAVLJENIKA!\nSvetlana Ražnatović razgalila je sve goste kad je zapevala pesmu "Morem plovi jedna mala barka", Acin stariji sin Lazar nije se odvajao od njene ćerke\nCeca Ražnatović bila je najveseliji gost na proslavi punoletstva sina Ace Lukasa, Andreja Vuksanovića. Pevačica se u jednom momentu latila i mikrofona, a sve zvanice je razgalila kad je zapevala numeru "Morem plovi jedna mala barka".\npometnju na proslavi\nStanija Dobrojević svojim dolaskom na žurku koju je organizovao Aca Lukas izazvala je opštu pometnju. Pola restorana nije skidalo pogled sa starlete, a ostali su međusobno šaputali jer im nije bilo jasno otkud ona kao Lukasova zvanica.\nLukas je svoju dugogodišnju prijateljicu pratio na klavijaturama dok je pevala, a njegov stariji sin Lazar je zbog ove pesme pao u sevdah. On je zatim zamolio Cecinu ćerku Anastasiju da zaplešu. Pevačicina naslednica je pokazala da je veseljak na mamu, pa se rado odazvala pozivu i gotovo cele večeri nije silazila s podijuma.\nFolkerov stariji sin važi za šmekera, pa je s vremena na vreme davao komplimente Tasi, na šta se ona smeškala. Ponosni otac zadovoljno je gledao sina prvenca i ćerku najbolje prijateljice i nije krio koliko mu je drago što se njih dvoje druže.\nLukas je mlađem sinu Andreju napravio žurku za pamćenje, na kojoj su pored Cece i Anastasije bili i Lidija i Predrag Ocokoljić, Aco Pejović, Viki Miljković, Snežana Đurišić, Saša Popović, Suzana Jovanović, Saša Matić, Žika Jakšić, Dejan Petrović, Dragan Marković Palma, Ivica Dačić sa suprugom Sanjom i sinom Lukom, MC Stojan, Stanija Dobrojević i mnogi drugi.\nAca je slavljeniku ispunio želju da veći deo žurke muziku pušta di-džej, ali je malo posle ponoći odlučio da zapeva i do kraja žurke nije puštao mikrofon.\nBivša žena nožem na Lukasa\nBivša supruga Ace Lukasa, Nataša, krenula je u šali da se razračuna sa bivšim mužem nožem. Ova šala je zasmejala sve prisutne jer je poznato da Nataša i Aca imaju divan odnos. Lukas je u više navrata istakao da mnogo ceni i poštuje bivšu suprugu, sa kojom se veselio celo veče.\nAca Lukas Ceca žurka Anastasija Ražnatović


U sklopu konferencije PIT Krajina 2018, RA USK održala prezentaciju o EEN - EEN.BA\nU sklopu konferencije PIT Krajina 2018, RA USK održala prezentaciju o EEN\nPreko 160 učesnika iz oko 70 kompanijai organizacija opredijelili su se aktivno učestvovati u radu ovog stručno-poslovnog skupa koji za industriju cijele Bosanske Krajine i BiH može igrati važnu ulogu. Po izjavama učesnika, partnera, sponzora i organizatora, konferencija je ne samo ispunila, nego i premašila sva očekivanja u pogledu strukture, karaktera, kvaliteta i obima stručno-poslovnih aktivnosti. Ovakav uspjeh posebno dolazi do izražaja ako se u obzir uzmu sve negativne vijesti koje u zadnje vrijeme dolaze iz Bosanske Krajine, od slabe ekonomske aktivnosti, preko iseljavanja stanovništva pa sve do aktuelne migrantske krize. Srž konferencije bila je oličena u stručnim izlaganjima eksperata iz različitih oblasti djelovanja proizvodnih organizacija, a organizatori su se potrudili da to budu najjača regionalna imena u svojim oblastima.\nNa kraju konferencije je održana i panel diskusija na temu: „Kako generirati i održati dovoljno stručne radne snage za BH industriju?“


VUČIĆ NE PRISTAJE NA ULTIMATUME, NIKADA NEĆE ISPUNITI NJIHOVE ŽELJE! Vesić: Predsednik je uspeo nešto što njegovi prethodnici nisu - stavio je pitanje KiM na dnevni red najvećih svetskih sila - Informer\n09:30 Politika 9\nTanjug | 30. 07. 2020.\nVUČIĆ NE PRISTAJE NA ULTIMATUME, NIKADA NEĆE ISPUNITI NJIHOVE ŽELJE! Vesić: Predsednik je uspeo nešto što njegovi prethodnici nisu - stavio je pitanje KiM na dnevni red najvećih svetskih sila\nBeograd je pokazao da je spreman za razgovor sa Prištinom, spreman za normalizaciju života, ali nije spreman da prizna samoproglašenu nezavisnost Kosova, kaže funkcioner SNS i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić\n"Sa Vučićem su probali 2013. godine da samo postave papir da se potpiše. Većina srpske delegacije je bila za to da se prihvati, Vučić je odbio. Ako hoće da se prizna Kosovo neka Tanja Fajon nametne Srbima Ðilasa (Dragana) i Tadića (Borisa). To su političari koji će ispuniti njihove želje, njihove želje Vučić nikada neće ispuniti", rekao je Vesić.\n"Ovo je pokušaj da projekat koji je doživeo fijasko sačuvaju. Predsednik Vučić je uspeo nešto što njegovi prethodnici ne da nisu uspeli, već nisu ni pokušavali a to je da pitanje KiM stavi na dnevni red najvećih svetskih sila, ne samo u Moskvi i Pekingu koji nisu priznali Kosovo, već u Briselu, Vašingtonu, Berlinu, tamo gde su priznali nezavisnost", naveo je on.\nGoran Vesić Beograd Aleksandar Vučić Aleksandar Vučić - Za našu decu KIM Ultimatumi priznanje Kosova\nBEOGRAĐANI, PRIJAVITE SE ZA SUBVENCIJE ZA KUPOVINU BICIKALA!\n14:58 Zaštitnik potrošača\nĐILAS POKUŠAVA DA IZAZOVE HAOS U SRBIJI! Poziv na ubistvo predsednika Vučića deo je politike OPOZICIJE!\nPRIZNAVANJE KOSOVA NITI ĆE BITI TEMA U VAŠINGTONU, NITI ĆEMO DOZVOLITI DA BUDE! Vučić: Važno je da "u tuči slonova" ostanemo NEPOVREĐENI\nSrbija ne pristaje na ucene....\nNije im Vucic kao nekada Tadic pa da se s njim igraju.\nNikad necemo odustati od KiM i prihvatiti sve njihove uslove.\nNa provokacije Srpski narod i drzava nije duzna da pristaje. Cilj su mir i stabilnost i jacanje ekonomije regiona kao i kompromis za KiM.\nSrbija nikada neće odustati od Kosova, kao ni predsednik Vučić!\nKoliko-toliko predsednik je barem napravio neki pomak u odnosima Beograda i Prištine, za razliku od njegovih prethodnika.\nPredsednik stiti interese srpskog naroda! Ne pristajemo na ucene!\nVerovatno po pitanju uslovljavanja da priznamo Kosovo.Nećemo podleći pritiscima.\nSrbija neće pristaji na pritiske i ucene. Branićemo interese Srbije.


Vesti | HBO je dao zeleno svetlo za snimanje „Kuće zmaja“ | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\n„Kuća zmaja“ će biti zasnovana na knjizi „Vatra i krv“ Džordža R. R. Martina i odvijaće se 300 godina pre „Igre prestola“. Kreairali su je Martin i Rajan Konal koji je poznat po seriji „Kolonija“. Producent i reditelj biće Migel Sepočnik koji je osvojio Emija za režiju epizode „Igre prestola“. Poznat je po nekim od najupečatljivijih epizoda prepunih bitaka poput „Battle of the Bastards“ i „The Long Night“.


Medijski oglas detalji | Poslodavci - Lako do posla\nKontakt telefoni tokom vanrednog stanja: ✔ 060/308-97-16 ✔ 060/314-84-01 ✔ 060/314-84-22\nKako radi Lako do posla?\nTV spot Vrući oglasi Vrući oglasi Prioritetna pozicija\nMedijski oglas pruža mogućnost emitovanja Vašeg oglasa za posao putem televizije i radija, što uz punu internet uslugu koju "Lako do posla" pruža, garantuje da će najveći broj potencijalnih kandidata saznati za Vašu ponudu.\nKupovina «Medijskog oglasa» na www.lakodoposla.com Vam obezbeđuje:\nEmitovanje oglasa na TV stanicama sa pokrivenošću najvećeg dela Srbije, u obliku TV spota u trajanju od 30 sec.\nEmitovanje oglasa na Radiju, radnim danima (od ponedeljka do petka).\nPrikaz pozicije iz Vašeg konkursa sa logom kompanije i linkom ka kompletnom tekstu oglasa na najistaknutijem mestu na sajtu, u delu Vrući oglasi, kao i na ostalim stranicama tokom čitavog trajanja Vašeg konkursa.\nOsigurano prioritetno mesto u samom vrhu rezultata pretrage oglasa.\nKandidati iz naše baze koji odgovaraju uslovima Vašeg konkursa biće obavešteni putem SMS-a i e-mail-a o Vašem konkursu.\nMogućnost da Vaš oglas dizajniramo prema Vašim zahtevima (npr. sa željenom slikom, kompanijskim bojama itd.).\nMogućnost kreiranja konkursnog upitnika. Konkursni upitnik predstavlja skup pitanja koje želite da postavite kandidatima u vezi njihovih kvalifikacija i veština.\nOvaj upitnik će Vam pomoći da na jednostavan način pronađete najbolje prijave i uštedeti Vam dragoceno vreme.\nPreporuka: Idealan je ako se u Vašem konkursu traži veći broj kandidata ili ako je pozicija koju oglašavate zahtevna ili jednostavno želite veliki broj prijava na konkurs. Medijski oglas i dodatno reklamira Vašu kompaniju.\nIzaberite:\tMedijski oglas - 30 dana za 28.000 din+PDV


porodila se supruga nikole jokića | Sport | Košarka\n18. October, 00:34\nNikola Jokić postao otac, prelijepa Natalija na svijet donijela djevojčicu: Dali su joj divno staro srpsko ime! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n30.09.2021. / 12:18\nSrećni par je sada prava porodica, na svijet je došla ćerka.\nNajbolji košarkaš NBA lige Nikola Jokić dobio je dijete! On je nedavno i zvanično potvrdio da mu je supruga trudna i da uskoro očekuju prinovu, a sada je potvrđeno i da se porodila.\nJokić i njegova supruga Natalija dobili su djevojčicu i dali su joj prelijepo staro srpsko ime Ognjena. Oni su u dugogodišnjoj vezi koja je prvo krunisana brakom, a sada i prinovom.\nPrvi put se o Natalijinoj trudnoći čulo ljetos, kada je to nagovijestio Nikolin otac i istakao da je to jedan od razloga zašto MVP NBA lige nije igrao za nacionalni tim.\nEvo kako izgleda lijepa Natalija, Nikolina supruga:


Findli: Liberija povukla priznanje Kosova, priznaćemo odluku nakon dijaloga\n► Findli: Liberija povukla priznanje Kosova, priznaćemo odluku nakon dijaloga\n22.06.2018 | 08:41h ► 13:27h Beograd\nMinistar spoljnih poslova Liberije Gbezongar Milton Findli izjavio je danas da se njegova zemlja zalaže za mirovni proces na Balkanu i da će priznati onu odluku koju Srbija i Kosovo donesu na kraju Briselskog dijaloga.\n"Mi smo priznali nezavisnost Kosova, sada smo povukli ovu odluku i rekli pređite na mirovni proces i kada donesete odluku mi ćemo je priznati", rekao je Milton Filndli za Radio-televiziju Srbije.\nOn je rekao da ceo region treba da se pozabavi pitanjem konflikta, te da i Beograd i Priština moraju da prođu kroz mirovni proces i da će Vlada Liberije priznati odluku koju kroz takav proces dve strane zajedno donesu.\nMilton Findli sastao se ranije ove nedelje sa srpskim kolegom Ivicom Dačićem i predao mu verbalnu notu o povlačenju priznanja nezavisnosti Kosova. Ministar spoljnih poslova Kosova Bedžet Pacoli rekao je malo nakon toga da Liberija nije povukla priznanje i da je to "lažna vest".\nBrnabić razgovarala s ministrom spoljnih poslova Liberije\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić ocenila je u današnjem razgovoru s ministrom spoljnih poslova Liberije Gbezongarom Miltonom Findlijem da je odluka te zemlje o povlačenju priznanja nezavisnosti Kosova potvrda da je prepoznat napor Srbije da očuva stabilnost regiona i dijalogom dođe do kompromisnog rešenja, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nPremijerka je rekla da je cilj Srbije da održi ekonomsku stabilnost i uspostavi političku i ekonomsku saradnju sa što većim brojem država i partnera u svetu i da je u tom smislu veoma značajna saradnja i s tradicionalno prijateljskim zemljama kao što je Liberija, navodi se u saopštenju.\nMinistar Findli naglasio je da su dve zemlje povezane tradicionalnim prijateljstvom još iz doba bivše Jugoslavije i da je Vlada Liberije spremna da pruži podršku Srbiji u svim važnim pitanjima od nacionalnog interesa.\nDvoje zvaničnika zaključili su da postoje velike mogućnosti za saradnju u različitim oblastima, pre svega u domenu obrazovanja, turizma i poljoprivrede.\nPredsednica Vlade rekla je da su studenti iz Liberije dobrodošli da studiraju u Srbiji u okviru programa za stipendiranje, naročito u oblasti medicine, jer se na taj način jačaju veze između država i generacija koje dolaze.\nVulin: Zahvalni smo Liberiji na principijelnom stavu o Kosovu\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izrazio je danas zahvalnost predstavnicima Vlade Liberije zbog odluke da ta zemlja povuče priznanje nezavisnosti Kosova.\nOn je tokom razgovora s ministrima spoljnih poslova i informisanja Liberije Gbezongarom Miltonom Findlijem i Lenom Judžinom Nagbeom u Beogradu, ocenio da odluka te zemlje o povlačenju priznanja "pokazuje da je principijelna, konzistentna i na pravu zasnovana politika Srbije dala rezultate".\n"Povlačenje priznanja takozvanog Kosova dolazi u trenutku značajnom za ukupan proces dijaloga s Prištinom. Važno nam je što i drugi prepoznaju ispravnost stavova naše zemlje, a to je opredeljenost za rešavanje otvorenih pitanja putem pregovora, bezuslovno poštovanje Briselskog sporazuma i zalaganje za formiranje Zajednice srpskih opština", rekao je Vulin, a prenelo Ministarstvo odbrane.\nNavodeći da Srbija i Liberija imaju tradicionalno dobre odnose još od Pokreta nesvrstanih iz vremena bivše Jugoslavije, sagovornici su ocenili da se, u vezi s pitanjima od nacionalnog interesa obe zemlje, otvaraju mogućnosti za uspostavljanje sveobuhvatne saradnje, uključujući i oblast odbrane.\nnezavisnost kosova /\nmirovni proces /\nMarković: Nikada nećemo glasati za istopolne brakove i nezavisnost Kosova\nPredsednik Jedinstvene Srbije (JS) Dragan Marković Palma najavio je da poslanici te partije u Skupštini Srbije nikada neće podržati eventualni predlog da se omoguće istopolni brakovi niti će...\nVučić za Rojters: Nećemo podržati nezavisnost Kosova u zamenu za članstvo u EU\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbi neće podržati jednostranu nezavisnost Kosova u zamenu za članstvo u Evropskoj uniji (EU).\nTači u Vatikanu traži podršku za nezavisnost Kosova\nPredsednik Kosova Hašim Tači izrazio je danas, tokom privatne audijencije kod pape Franje u Vatikanu, da se odnosi sa Vatikanom koji nije priznao Kosovo podignu na isti nivo kakav uživaju ostali...


Elitna čast za elitni fudbal - dok se priča o Superligi, Meridian nudi superkvote za Premijer, La Ligu i Seriju A\nNaslovna Kladionica Elitna čast za elitni fudbal – dok se priča o Superligi, Meridian...\nU utorak i sredu ćemo gledati dve ekipe koje će učestvovati u novom takmičenju. Obe su iz Londona.\nNajveće kvote na svetu spremne su za sve ljubitelje sportskog klađenja, a tradicionalan poklon je na istoj adresi – klik OVDE i preuzmite BONUS ZA KLAĐENJE OD ČAK 1.500 DINARA. Jednostavna registracija i spremni ste da sastavite TIKET BEZ USLOVA.\nDa nije bilo prethodnih dešavanja, rekli bismo da se Čelsi bori za plasman u Ligu šampiona… Međutim, kako im je garantovano mesto u Superligi, praktično je nebitno na kojoj će poziciji završiti u Premijer ligi! Ipak, uprkos tome, protiv Brajtona su veliki favorit i sve osim pobede “plavaca” biće iznenađenje.\nDrugi od tri predstavnika Superlige iz prestonice Engleske, poput Čelsija, može da se pohvali da je Žoze Murinjo bivši trener. Portugalac je u ponedeljak dobio otkaz, a već u sredu “Pevci” će dočekati Sautempton koji je odlično počeo sezonu, ali je sada tek na 14. mestu Premijer lige.\nPrethodni tekstBamford: Podigla se galama o parama, a šta je sa drugim problemima\nSledeći tekstFIFA “POBUNJENICIMA”: Izabrali ste jedan put, moraćete da živite sa posledicama\nAndjeo 20/04/21 21:38 At 20/04/21 21:38\nSjajna ponuda utakmica koje su usle u zavrsnu fazu i dobrih kvota,uz Meridian su jos uzbudljivije….\nOktopus 20/04/21 14:33 At 20/04/21 14:33\nBitno da ima sta da se igra 😀 Ostalo nek se samo resi 😛 Kad vide koliko gube time.\nyupy 20/04/21 14:05 At 20/04/21 14:05\nDa vidimo koliko ce se tu stvari promeniti,verovatno ce sad svi biti smoreni.\nDi maria 20/04/21 12:20 At 20/04/21 12:20\nOdlicna ponuda i kvote kao i uvek ,prava poslastica za sve ljubitelje fudbala ..


PREDSEDNIK Belorusije Aleksandar Lukašenko je naložio da se Svetlani Tihanovskoj pošalje nekoliko pakovanja kolačića.\nŠef Belorusije održao je sastanak o aktuelnim pitanjima društveno-političke situacije i dotakao se nedavnih pregovora predstavnika poražene protivkandidatkinje na predsedničkim izborima Tihanovske sa šefom Bele kuće DŽoom Bajdenom.\n- Znam kako se ti događaji održavaju: moramo se sastati, snimiti fotografiju i dati kolačić. Pa, hvala Bogu. Ako zaista ima problema sa kolačićima, Romane, moramo poslati nekoliko paketa - rekao je Aleksandar Lukašenko obraćajući se belourskom premijeru Romanu Golovčenku.\nBAJDEN SA TIHANOVSKOM: Američki predsednik primio poraženu belorusku političarku\n28. 07. 2021. u 20:28\nLukašenko poručil premьer-ministru otpravitь Tihanovskoй neskolьko paček pečenья. Nakanune posle vstreči s Baйdenom oppozicionnый politik rasskazala, čto prezident SŠA ugostil ee pečenьkami https://t.co/Cr7L9IzkeL pic.twitter.com/U1hBuPurkL — RIA Novosti (@rianru) July 30, 2021\nKao odgovor na ovo, Roman Golovčenko je primetio da će naredba biti izvršena i da će kolačići biti poslati Tihanovskoj.\nAleksandar Lukašenko Belorusija Svetlana Tihanovska Belorusija vesti DŽo Bajden\nKOVID SMANJIO PROSEČNU STAROST: Istraživanje s Oksforda potvrdilo sumnje\nKORONA virus je uticala na najveće smanjenje proseka životne dobi u Evropi i u SAD još od Drugog svetskog rata, pokazalo je upravo objavljeno istraživanje sa Univerziteta Oksford. To je ujedno odgovor i svim onim Nevernim Tomama koji nipodaštavaju smrtnost od kovida.\n28. 09. 2021. u 15:13\nROBOTI POSTAJU DOSTAVLJAČI: U Kini 2022. više od 2000 automatizovanih raznosača robe zbog kovida 19\n28. 09. 2021. u 13:05\nKIM ISPALIO TREĆU RAKETU OVOG MESECA: Vašington tvrdi da lansiranje nije pretnja po Ameriku\nSEVERNA Koreja ispalila je danas raketu kratkog dometa u more istočno od obale, sat pre nego što je ambasador Severne Koreje pri Ujedinjenim nacijama Kim Song govorio o "legitimnom pravu" svoje zemlje da testira oružja pred "neprijateljskom politikom" Vašingtona i Seula.\n15:25 KORONA NE JENJAVA: Više od 1.000 ljudi u Kikindi zaraženo koronavirusom\nU KIKINDI su trenutno 1.083 osobe pozitivne na koronavirus, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravlje, što je ozbiljno upozorenje da se epidemija širi među populacijom.\n15:23 STANOJEVIĆ OTKRIO NEŠTO ŠTO SE DO SADA NIJE ZNALO: Podneo sam ostavku nakon poraza od Zvezde u finalu Kupa\n15:16 MIROSLAV ILIĆ IZAŠAO IZ SUDA POSLE 6 SATI: Zabranjeno mu da govori o bivšoj ljubavnici i dokazivanju očinstva\nMIROSLAV Ilić izašao je iz Palate pravde posle skoro šest sati koliko je proveo u zgradi suda zbog suđenja sa Mirjanom Antonović oko dokazivanja očinstva Devina Antonvića.\n15:15 AVGANISTAN MUČNE ISPOVESTI ŽENA SUDIJA IZ AVGANISTANA: Nekada smo ubice žena i silovatelje slali u zatvor, danas smo lovina tih istih ljudi\nBILE su glavni borci za ženska prava u Avganistanu. Borile su se za najmarginalizovanije građane u svojoj zemlji. Sada, više od 220 avganistanskih sudija krije se zbog straha od odmazde pod talibanskom vlašću.\n15:13 KOVID SMANJIO PROSEČNU STAROST: Istraživanje s Oksforda potvrdilo sumnje\n69 ČEŠKI STUDENTI SKONČALI U "ŽUTOJ KUĆI": Pisac Jozef Urban, posle petogodišnjeg istraživanja, objavio potresnu knjigu o trgovini organima\nAVGANISTAN MUČNE ISPOVESTI ŽENA SUDIJA IZ AVGANISTANA: Nekada smo ubice žena i silovatelje slali u zatvor, danas smo lovina tih istih ljudi


RTS :: "Sava Jovanović Sirogojno" – škola u kojoj đaci jedva čekaju sledeći čas\nDruštvo "Sava Jovanović Sirogojno" – škola u kojoj đaci jedva čekaju sledeći čas\nčetvrtak, 19. maj 2016, 22:58 -> 23:33\n"Sava Jovanović Sirogojno" – škola u kojoj đaci jedva čekaju sledeći čas\nŠkola u koju đaci žele da idu i jedva čekaju sledeći čas postoji i zove se "Sava Jovanović Sirogojno". U pitanju je škola za decu sa smetnjama u razvoju, koja već pola veka pravi savršenu ravnotežu između učenja i vannastavnih aktivnosti. Nedavno je obnovljena samo uz pomoć donacija, a danas je tamo održana druga po redu manifestacija "Šta sve umem, šta sve znam", na kojoj đaci, nastavnici, ali i roditelji pokazuju deo onoga što se sa decom radi tokom godine.\nNa ovom školskom času nije bilo klupa, tabli ni knjiga. Bilo je plesa, pesme i zabave. Od Mateje i Živojina čujemo prve utiske – jedan je tek sišao s plesnog podijuma, drugi s modne piste.\nMateja kaže da se osećao lepo, kao maneken kada je prošetao modnom pistom. Živojin dodaje da je svoju tačku spremao pola sata.\nNešto duže spremale su majke, i to ono što najbolje umeju.\n"Naša deca su takva da, ukoliko roditelj ne učestvuje u njihovom obrazovanju i njihovom odrastanju mnogo aktivnije, možda na neki drugi način nego druga deca, onda sve to nema mnogo smisla", kaže Valerija Majus Marinković.\nIako se to na prvi pogled ne vidi, ova deca imaju smetnje u razvoju – od autizma, nedovoljne mentalne razvijenosti, do govornih problema.\n"Idemo uvek na to – kako se oni osećaju, šta je u ovom trenutku bitno uraditi. Tu decu je potrebno i relaksirati i opustiti i stimulisati tako da, ja stvarno volim ovaj posao. Trudim se da uvek nađem nešto novo", kaže psihomotorni redukator Tatjana Ilić.\nI van učionice sve je podređeno đacima. Čak ni redosled nije slučajan – od ulaza, do izlaza iz dvorišta smenjuju se cveće, četinari, igralište, začinsko bilje i voće.\nDirektor O. Š. "Sava Jovanović Sirogojno" Salim Goranac kaže da decu vraćaju prirodi, jer je veoma bitno da ova deca osete šta je priroda, šta je kamen, šta je pesak, razne teksture, trave.\n"Da barem to vreme koje provedu ovde, da igraju, da pevaju, da se grle, raduju, to je suština našeg rada", kaže Goranac.\nSuština rada sažeta je i u mozaiku profesora Fakulteta primenjenih umetnosti, koji je danas simbol škole. Oslikava školsku svakodnevicu – svi se ovde neprestano grle.


Jump to:the main navigationto servicesthe page navigationthe contentSagaRootlineHome > Uspešni projekti > Nadgledanje IP sistema u EDB-uPretraga\tSearch forLanguagesrpengKontaktnewfrontier.euMain navigationO namaOsnovni podaci o preduzećuUspeh izražen brojevimaIstorijatNaša vizijaNaše kompanijeMenadžmentOblasti poslovanjaReferenceSertifikatiČlanstvo u udruženjimaPravna poukaVestiProizvodi & RešenjaKontakt centriVirtuelizacijaInfrastrukturaPoslovna rešenjaInovacijaMultikanalni sistemi za pristup podacimaTelekomunikacijeDruštvena kolaboracijaiBankingMobilna kancelarijaUspešni projektiVirtuelizacija TV Arena sportEDB kontakt centarDMS u Službenom listu CGDigitalizacija TV signala u SrbijiKontakt centar u Domovima zdravljaNadgledanje IP sistema u EDB-uMigracija mission-critical sistema Telekoma SrbijaIT infrastruktura za Popis stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godinePravno-informacioni sistem Crne GoreKreiranje infrastrukture za eGov uslugeRegionalni kontakt centri u Hypo Alpe AdriaPodrška klijentimaCentar za reklamacije korisnikaWeb mailKarijeraKarijera u SagiPonuda poslovaPrijavite se za posaoUspešni projektiVirtuelizacija TV Arena sportEDB kontakt centarDMS u Službenom listu CGDigitalizacija TV signala u SrbijiKontakt centar u Domovima zdravljaNadgledanje IP sistema u EDB-uMigracija mission-critical sistema Telekoma SrbijaIT infrastruktura za Popis stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godinePravno-informacioni sistem Crne GoreKreiranje infrastrukture za eGov uslugeRegionalni kontakt centri u Hypo Alpe AdriaNadgledanje IP komunikacionog sistema u Elektroprivredi SrbijeU Elektroprivredi Srbije obavljena je zamena dosadašnjeg telefonskog sistema novim koji je zasnovan na IP (Internet Protokol) tehnologiji, čime je napravljen tehnološki skok. Poboljšana je komunikacija između dispečera koji su u obavezi da su stalno dostupni, radi obaveštavanja o stanju sistema u elektro mreži. Network Management System vrši nadgledanje i upravljanje komunikacionim uređajima u mreži koja omogućava glasovnu komunikaciju i prenos podataka sa različitim specifičnim funkcionalnostima i nadgleda ceo sistem od preko 1.500 uređaja (IP telefona, mrežnih uređaja, telefonskih centrala i call menadžera), koji u budućnosti može biti proširen i unapređen.\nNa Ciscovoj godišnjoj globalnoj konferenciji za partnere,Saga je u junu 2009. dobila nagradu Solution Innovation Partner of the Year (Partner godine za inovativna rešenja) za ostvarene rezultate u 2008. godini, a postavljanje telekomunikacionog sistema Elektroprivrede Srbije je jedan od većih projekata na kojima je Saga radila i koji je značajno uticao na dobijanje nagrade. Kratak pregledZemljaSrbijaIndustrijaElektropivredaProfil korisnikaElektropivreda Srbije ima 35.800 zaposlenih i snabdeva električnom energijom oko 3,5 miliona korisnika.Poslovna situacijaAdekvatno snabdevanje električnom energijom i opterećenje sistema prate i nadgledaju dispečeri.RezultatNMS obezbeđuje kvalitet usluge (dostupnost i sigurnost) u okviru celog EPS-a.PrednostiInstalirani sistem omogućava da tačne i precizne infor-macije stignu na odredište.Primenjena rešenja CiscoWorks LAN Management Solution CiscoWorks Health and Utilzation Monitor Cisco Unified Operations Manager Cisco Unified Service Monitor QoS Policy Manager CiscoWorks Voice Manager Cisco Secure Access Control Server Cisco Info Center KontaktSaga d.o.o. Beograd Milentija Popovića 9 11070 Beograd, Srbija tel: +381 11 3108 500 fax: +381 11 3108 567 e-mail: office@saga.rs www.saga.rswww.newfrontier.euService navigationImprintCopyright © 2013


Bertolt Brecht: politička nepismenost | Diwan Magazine\nBertolt Brecht: politička nepismenost\n“Najgora od svih vrsta nepismenosti jeste politička nepismenost. Politički nepismena osoba ne čuje, ne govori, ne učestvuje u političkim dešavanjima. Ona ne zna da troškovi života, cijena pasulja, ribe, brašna, stanarine,cipela, lijekova, zavise od političkih odluka. Politički nepismena osoba je toliko glupa da je ponosna i busa se u grudi govoreći kako mrzi politiku. Taj imbecil ne zna da se iz njegovog političkog neznanja rađa prostitucija, napuštena djeca, i najgori od svih lopova: loši političari, korumpirani i potkupljeni od strane lokalnih i multinacionalnih kompanija.” ~ Bertolt Brecht


Kakve su to eko teretane i koje su njihove prednosti? - Dobre stvari\nKakve su to eko teretane i koje su njihove prednosti?\nHome » Kakve su to eko teretane i koje su njihove prednosti?\nEkološki način poslovanja postaje aktuelan u celom svetu, dok se na novim projektima za poboljšanje životne sredine aktivno i vredno radi. S obzirom na to da su teretane tu kako bi promovisale zdrav način života, logično se nameće da treba da vode računa i o životnoj sredini. Zato se u modernom dobu sve više radi na implementaciji koncepta ekoloških teretana, koje promovišu vežbanje u uslovima koji su potpuno ekološki prihvatljivi.\nCilj ovako značajnog projekta za budućnost jeste podizanje svesti od važnosti upotrebe prirodnih materijala, koji ne štete životnoj sredini, kao i činjenica da smo deo prirode i samim tim vežbanje u ovakvom ambijentu doprinosi opštem zdravlju organizma.\nŠta je eko dizajn i zašto je važan?\nEko dizajn je nov savremeni način dizajniranja prostora u kojem živimo, radimo i učimo. Da bi se već dosta zagađena planeta mogla oporaviti, potrebno je na vreme obratiti pažnju na to koje materijale koristimo u svakodnevnom životu.\n‘’Biophilic design’’ je jedan od tih inovativnih načina dizajniranja prostora, odnosno enterijera, u kojem živimo. Budući da mnogi ljudi u savremeno doba veliki deo vremena provode u teretanama, biofit.io tim je osmislio način kako da taj prostor sačini od prirodnih materijala.\n‘’Biophilic design’’ promoviše povratak prirodi, prateći savremene trendove u ‘’arhitekturi života’’. Fokus je na enterijeru koji potencira ugradnju biljaka i biljnih materijala u zidove, podove, nameštaj, što bi znatno doprinelo smanjenju stresa, poboljšanju kognitivnih funkcija i bolju fokusiranost na rad. Na ovaj način se vraćamo prirodnom okruženju i poboljšavamo životnu okolinu.\nVežbanje budućnosti u eco-friendly teretanama\nPoznato je da vežbanje u prirodi deluje opuštajuće na mozak i mišiće. Najnoviji plan je da se prirode dovede u teretanu, tako da ceo prostor postane ‘’eco-friendly’’. Dizajn enterijera koji upućuje na prirod je odličan način da iskoristimo njene dobrobiti, primenivši to tamo gde može najbolje da utiče na fizičko i mentalno zdravlje.\nRealizacija ovakvh teretana je odlična prilika svim korisnicima da kondiciju tokom zimskog perioda održavaju u najzdravijoj sredini u zatvorenom prostoru. Standardno pravljene teretane, iako doprinose vašem zdravlju, ne oslobađaju hormon sreće u dovoljnoj meri kao kad boravite u prirodi. Upravo će vežbanje u ovakvim teretanama biti pun pogodak, gde ćete se osećati kao da vežbate napolju.\nKako izgleda i šta sadrži eko teretana?\nČitav prostor je inspirisan prirodom, kao i sprave teretane, kojih nema mnogo kao u ostalim teretanama. Prostor se sastoji od zelenila koje je raspoređeno po podu i zidovima, dok su sprave uglavnom napravljene od drveta.\nNajpoznatije mašine koje se nalaze u skoro svim teretanama širom sveta, bile bi zamenjene alternativnim spravama kao što su: vreće sa peskom, kanapi, lopte, šipke, grede i tegovi. Svi ovi dodaci za vežbe izgrađeni su od prirodnih materijala poput drveta, bambusa, gume, kože i platna.\nOsveteljenje je takođe maksimalno prilagođeno prirodnom svetlu. U teretani postoji i vid aromterapija jer se prostor čisti borovom esencijom, koja pozitivno utiče na mozak. Prostor se osvežava upotrebom pročišćivača vazduha.\nTrening u eko teretani – prirodan način vežbanja\nEko teretana u svoj program uključuje inovativne pristupe fitnesu, tako što ističe prirodan način vežbanja sopstvenom težinom tela, sa malo pomoći ostalih pomagala koji su u sklopu programa ove teretane.\nTreneri teretana koje su ‘’eco-friendly’’ insistiraju na treningu koji je najzdraviji za ljudski organizam, a to je trening sopstvenom težinom koji uključuje skakanje, puzanje, prevrtanje kao i primena osnovnih vežbi za izgradnju mišića (čučanjevi, sklekovi, trbušnjaci, plank).\nMnogi treninzi inspirisani su popularnim aktivnostima kao što su vožnja bicikla, kikboks, trčanje, aerobik, pilates, joga. Važno je iskoristiti pun potencijal svačijeg tela vežbama koje opterećuju mišiće koliko je potrebno da bi se oni oblikovali i učvrstili. Vežbanje u prirodi je takođe u sklopu celog programa, dok u hladnim danima, eko teretana nadoknadi prirodni ambijent.\nPrednosti vežbanja i doprinos životnoj sredini\nPrednosti vežbanja u ekološki uređenoj teretani su mnogo veće od običnih teretana koje su često zagušljive, a vežbači se osećaju i dalje kao da su u zatvorenom prostoru koji je prepun materijala koji nisu zdravi za životnu okolinu.\nVazduh eko teretana je pročišćen, zelen i omogućava vežbačima da osete maksimalni doživljaj prirode u svom okruženju. Vežbanje na travi je zdravo za kičmu i blagotvorno deluje na psihu. Zelenilo kojem je ukrašena teretana poboljšava mentalno zdravlje, te se prilikom vežbanja čovek na najbolji način oslobađa od stresa sa kojim se svakodnevno srećemo.\nOvakav jedan projekat podrazumeva odbacivanje plastike, koja najviše šteti prirodi, nije pogodna za reciklažu koja je veoma važna za poboljšanje životne sredine. Eko teretana je zato u svoj prostor uvrstila samo materijale koji se mogu naći u prirodi, a da se čak ni materijali poput stakla i metala, koji se mogu reciklirati, ne mogu naći.\nEko teretane, kao napredan način vežbanja i opuštanja, idu u korak sa svim kompanijama koje poslednjih nekoliko godina primenjuju održiv način poslovanja. Veoma je bitno pokazati zainteresovanost za menjanje sveta nabolje, naročito ako se fokusiramo na to kakav su nam vazduh, voda i gradsko okruženje, kao i prostorije u kojima najviše boravimo. Eko dizajn enterijera čini da prostorije dišu i vraćaju nas onome čemu pripadamo – prirodi.\nPrevPrethodna 5 hobija koji će ulepšati vaš život\nSledećaKuvajte sa vinom – par ukusnih predlogaSledeći


SPEKTAKL U PRESTONICI: F1 Show Run u Beogradu 17. septembra\n09.03.2022. • 19:10\nTrka od Studentskog parka do Terazija\nPovodom obeležavanja godišnjice jedine Gran-pri trke održane u Beogradu 1939. godine, trka bolida formule 1 „F1 Show Run Beograd” od Studentskog parka do Terazija održaće se 17. septembra ove godine.\nPomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović istakao je da se radi o događaju koji se odigrava u različitim evropskim gradovima i izrazio zadovoljstvo što će i Beograd biti domaćin ove manifestacije.\n"Za Beograd je bio veoma važan taj 3. septembar 1939. godine kada je glavni grad bio domaćin Gran-prija, tada najvećeg automobilskog događaja u svetu. Taj događaj nije bio naročito pominjan u istorijatu grada, možda i zato što je povod bio rođendan tada kraljevića Petra Drugog. Njegova majka, kraljica Marija bila je pasionirani vozač i u našu zemlju je donela ljubav prema automobilizmu i promovisala ga kao način života. Trka je tada bila centralni događaj, koju je, nažalost, zasenio napad nacističke Nemačke na Poljsku. Kako god bilo, u tom vrtlogu svetskih događaja mi smo organizovali trku pred 80.000 gledalaca, a koliko je taj događaj bio zanimljiv dovoljno govori podatak da je Beograd tada imao 380.000 stanovnik", kazao je Mladenović, podsetivši da je tada održana i moto-trka kao uvodno dešavanje.\nOn je ukazao da današnji Beograd podržava ovakve manifestacije jer privlače turiste koji mogu da se uvere da glavni grad ima još mnogo toga da ponudi.\n"Zaista smo srećni što Beograd možemo da stavimo na mapu gradova koji imaju tu vrstu ponude. Bićemo kao i do sada veoma dobri domaćini svim gostima grada i nadam se da neće biti otežavajućih okolnosti. Beograd ima trku na Ušću i trku na Avali, ali ovo je nešto zaista posebno, jer kada kažete „formula 1”, svi obraćaju pažnju. Drago mi je i što će sa nama biti Dejvid Kultard, jedan od legendarnih vozača, koji će nam svojim prisustvom pomoći da dodatno promovišemo naš grad", istakao je Mladenović.\nSport menadžer „Red bula” Luka Banda zahvalio je Gradu Beogradu na razumevanju važnosti projekta.\n"Ne radi se samo o Formuli, program će obuhvatiti i „stant rajdere” i revijalni program. Formula 1 je specifičan sport, često nedodirljiv za publiku sa tribina. „Šou ran” je šou, samo ime kaže, koji omogućava ljudima da vide sve i praktično budu u prvom redu. Formula će biti pristupačna na Trgu republike, ljudi mogu da vide ekipu, mehaničare, kako se menjaju pneumatici, kako sve funkcioniše iz prve ruke",rekao je Banda.\nVideo-porukom obratio se i Dejvid Kultard, legendarni britanski vozač, pobednik 13 trka Formule 1, koji se čak 62 puta u karijeri popeo na pobedničko postolje, uz reči da je veoma srećan što će biti deo ovog spektakla u Beogradu.\nKultard, čije su se trke pratile od 1994. do 2008. godine, kada se zvanično penzionisao, voziće bolid Formule 1 ulicama Beograda i to će biti samo jedan deo bogatog programa.\nNemačka ekipa „Red Bull Drift Brothers-a” prirediće drift šou, a motociklistička uloga pripada Litvancu Arunasu Gibiježi, specijalisti za „stant rajd”.\nDONČIĆ PRED GOLDEN STEJT: Verovaćemo do kraja\n22.05.2022. • 23:40


Najlepše Moderne Ugaone Garniture po Meri - Prodaja | Linea\nNajlepše Moderne Ugaone Garniture za Vaš Dnevni Boravak\nPored modernih ugaonih garnitura iz nase ponude, jos jedan kuriozitet naše prodaje je mogućnost izrade ugaone garniture po meri i Vašoj želji. Kvalitet ugaonih garnitura, po kome je nas brend prepoznatljiv, postize se koriscenjem isključivo vrhunskih materijala i konstrukcije od punog drveta. Različiti materijali punjenja od sundjera poslednje generacije do memorijske pene ili punjenje perijem i silikonskim kuglicama omogućavaju Vam da oblikujete udbonost ugaone garniture po svojoj meri.\nDimenzije ugaone garniture za dnevni boravak se mogu krojiti prema Vašem prostoru cime se garantje izuzetnost svakog komada nameštaja, a po potrebi se, velike ugaone garniture mogu raditi i sa razvlačenjem.\nSa preko 300 štofova i više desetina prirodnih koža različitih tekstura imate mogućnost stvaranja najlepše ugaone garniture baš po Vašoj meri i ukusu, a svoj enterijer takođe možete upotpuniti nekom od modernih fotelja iz našeg asortimana.


pink.rs | VESIĆ: Od danas svih 14 toplana u funkciji, grejemo 320.000 stanova\nVESIĆ: Od danas svih 14 toplana u funkciji, grejemo 320.000 stanova\nIzvor: Beta, Foto: Tanjug/Vlada republike Srbije/Slobodan Miljević ||\nKako je istakao, od 15. oktobra grejanje će biti svakodnevno ukoliko prosečna temperatura ne pređe 15 stepeni.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je da od danas u Beogradu radi svih 14 toplana, a nije u funkciji samo jedna kotlarnica u Topčideru koja je u nadležnosti vojske Srbije.\n- Grejemo 320.000 stanova, površinu od 22,5 miliona metara kvadratnih, održavamo 1.600 km cevi. Do 15 sati na brojeve telefona 2093011 i 2093100 primili smo 870 reklamacija, rešeno je već 300, a ostale će biti rešene do sutra - rekao je Vesić.\nOn je istakao da se samo 0,3 odsto korisnika grejanja javilo da prijavi problem i dodao da će od 15. oktobra grejanje biti svakodnevno ukoliko prosečna temperatura ne pređe 15 stepeni.\nKada je reč o broju obolelih od korona virusa kojih je najviše u Beogradu, Vesić je istakao da krizni štab neće pooštravati mere, jer je, kako je ocenio, dovoljno da se poštuju mere, pre svega da svi nose maske u zatvorenom prostoru.\nVesić je objasnio da nošenje maski kontroliše sanitarna inspekcija, ali da bi i obezbeđenje tržnih centara i trgovinskih lanaca trebalo da bude odgovornije i ne prima klijente bez maske.\nKada je reč o vajber broju ministarstva zdravlja na koji građani šalju prijave o kršenju mera, Vesić je objasnio da on služi samo kao poziv da se izađe na teren, a da je na sudu dokaz samo zapisnik sanitarne inspekcije, a ne fotografije koje su snimili građani.\nVesić o razvoju Grocke, poboljšanju vodosnabdevanja i turizmu Vinče: Uradićemo novu deonicu vodovodne mreže, nastavljamo sa ulaganjem u razvoj turisti\nDANAS U SRBIJU STIŽE PRVI SNEG! Hladno i tmurno sa temperaturama ispod proseka, a evo gde će se ZABELETI\nLajčak u četvrtak stiže u Beograd!\nHOROR NA VRAČARU: U stanu pronađen leš ženske osobe u odmakloj fazi raspadanja!\nMeteorolog Todorović najavljuje: Kiša prestaje, ali ono što dolazi posle nje NEĆE VAM SE SVIDETI\n"CECA JE CECA!" Bora uspeo da se OVAJDI u zalagaonici! (VIDEO)\nPočele tople probe u Beogradu, od sutra grejanje u punom kapacitetu


TRGOVINA LJUDIMA U PORASTU: Za osam meseci 41 žrtva, najmlađe imaju 12 godine! | Novosti.RS\nDonja starosna granica sve je niža i iznosi 12-13 godina, a od početka godine u Srbiji je identifikovana 41 žrtva, dok ih je tokom cele prošle godine bilo 39, navode u organizaciji ASTRA. Borba protiv ove vrste kriminala dodatno je otežana epidemijom kovida-19, a trgovina je sasvim skrajnuta od očiju javnosti.\n- Trgovci ljudima deo aktivnosti prebacuju na internet, a ekonomska kriza čini potencijalne žrtve još ranjivijim. ASTRINA SOS linija od početka pandemije beleži 77 odsto više poziva, dok je samo ASTRA od početka godine identifikovala 24 žrtve - kažu u ovoj organizaciji.\nInače, broj zvanično identifikovanih žrtava u našoj zemlji kreće se na godišnjem nivou, od 2013. do 2019, između 39 i 125. Stručnjaci širom sveta ukazuju da je "siva brojka" i do 10 puta veća. U celoj Evropi broj identifikovanih žrtava između 2015. i 2018. godine porastao je za 50 odsto.\nZato ASTRA, u okviru projekta "Unapređenje prostora i mogućnosti za borbu protiv trgovine ljudima", uz podršku EU, pokreće kampanju namenjenu podizanju svesti javnosti o problemu trgovine ljudima, njegovim vidovima i zastupljenosti: "NE SKREĆI POGLED Trgovina ljudima nije paralelna stvarnost već surova realnost".\n- Posle dve decenije rada, više od 44.0000 poziva ASTRINOJ SOS liniji i 540 identifikovanih žrtava koje su dobile pomoć, ASTRA upozorava da je trgovina ljudima zločin koji se može desiti bilo kome i da žrtve dolaze iz najrazličitih slojeva. Trgovci ljudima nisu uvek kriminalci prepoznatljivi na prvi pogled. Naprotiv, često su to poznanici, potencijalni ili lažni poslodavci, rođaci ili partneri žrtava - kažu u ASTRI.\nViše od 75 odsto bilo je ranije izloženo porodičnom ili partnerskom nasilju. Osamdeset odsto su žrtve seksualne eksploatacije, mahom devojčice i žene, a sve je više maloletnih žrtava. Raste i broj žrtava radne eksploatacije, što su najčešće muškarci.\ntrgovina ljudima trgovina decom kriminal ASTRA\n22. 09. 2020. u 17:37\n10 SASTANAK U PREDSEDNIŠTVU: Vučić sutra sa Aleksandrom Gruškom\n2 VELIKO PRIZNANJE ZA SRPSKU NAUČNICU: Gordana Vunjak Novaković dobila nagradu Evropske organizacije za petente


Dom naroda usvojio u vidu nacrta izmjene Zakona o igrama na sreću – dijalogin.tv\nDom naroda usvojio u vidu nacrta izmjene Zakona o igrama na sreću\nNacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igrama na sreću podržan je većinom glasova na sjednici Doma naroda Parlamenta Federacije BiH, upućen u javnu raspravu, a Federalna vlada zadužena da najkasnije za mjesec dana dostavi u proceduru prijedlog ovog zakona.\nPrije glasanja vođena je rasprava, na momente veoma oštra, o tome da li zakon treba razmotriti po hitnom postupku, kako je predlagala Vlada, ili usporiti proceduru, što je na koncu i učinjeno većinom glasova.\nZa hitni postupak bila je većina Bošnjaka, ali ne i većina Hrvata, Srba i delegata ostalih naroda, pa je tekst vraćen u formu nacrta, koji je obrazložio Domu naroda pomoćnik federalne ministrice finansija Hajrudin Hadžimehanović.\nIstakao je da je Vlada Federacije BiH predložila 15 amandmana koji idu u pravcu da se poveća porezna baza na osnovu oporezivanja svih dobitaka u igrama na sreću.\n– Oni propisuju pitanja kao što je oporezivanje dobitaka ostvarenih u klasičnim lutrijskim igrama na sreću preko 10 KM po progresivnim stopama. To je praktično rješenje u odnosu na prijedlog da se oporezuju svi dobici, pa i pogrešno intonirano da se najveći dio dobitaka s aspekta oporezivanja izbjegava zato što se uvodi neoporezivi iznos za 10 KM. To jednostavno nije tačno, jer se ovo odnosi samo na lutrijske ili klasične igre – kazao je Hadžimehanović.\nPojasnio je da RNG klađenja nisu automati navodeći da su to „klađenja po osnovu kojih se svaki listić mora evidentirati putem servera Porezne uprave“.\n– Zato se predlaže da i sportska klađenja putem RNG aparata budu oporezivi po progresivnim stopama. Po sadašnjem rješenju Zakona rečeno je da je to taksa od 300 KM paušalno mjesečno po uplatnom mjestu gdje se priređuju RNG igre – naglašava i dodaje da su se svi uvezali u server Porezne uprave te su podaci jasni i konkretni što se tiče prometa koji se oslikava na serveru Porezne uprave preko RNG klađenja.\nIzmjene i dopune predviđaju način i obračun uplate mjesečne naknade za priređivanje igara na sreću putem RNG klađenja. To podrazumijeva da se uvodi naknada na uplate za RNG klađenja u iznosu od pet posto, kao i za sportska klađenja.\nUređeno je, kaže, pitanje oporezivanja nagradnih igara, gdje su do sada prema Zakonu o porezu na dohodak neoporezivi iznosi do 1.000 KM po pojedinačnoj nagradi, a po novom prijedlogu će se oporezivati svaka nagrada u vrijednosti 100 KM i više.\n– Kroz rasprave je zadatak da se propišu obrasci radi pravilnog evidentiranja svih isplata i obračuna poreza na dohodak. Izmjenama se propisuje prestanak važenja odredbi Zakona o porezu na dohodak zbog toga što se u sadašnjem Zakonu kaže da se porezom na dohodak oporezuju svi dobici preko 100 KM sa stopom od 10 posto, da se porez plaća prema mjestu prebivališta fizičkog lica i slično – potvrdio je Hadžimehanović.\nOdobravanjem Nacrta prekinuta je sjednica Doma naroda Parlamenta FBiH, koja će se nastaviti 15. decembra, prije održavanja nove redovne sjednice. (Fena)\nDelegati Doma naroda PSBiH u prvom čitanju usvojili budžet\nBradara neće sazvati sjednicu Doma naroda Parlamenta FBiH za vikend


Prevodilac za japanski jezik - Prevodilačka agencija Poliglotika\nJapanski jezik je službeni jezik Japana, a govori se i u delovima Kine i Koreje koji su dugo bili pod japanskom vlašću, te područjima gde živi puno japanskih emigranata (SAD, Brazil). Zbog razvoja u dugogodišnjoj izolaciji, teško je pronaći bilo kakve veze između japanskog jezika i drugih jezika. Japanski jezik zajedno s Ryukyu jezicima, koji se govore na području Okinawe, spada u japansku jezičku porodicu.\nGarantujemo za kvalitet prevoda i poštovanje rokova, radimo besplatnu procenu cene i vremena potrebnog za prevod na japanski ili s japanskog jezika. Prevode tekstova s japanskog kao i na japanski jezik rade izvorni govornici koji obavezno imaju najmanje 5 (pet) godina iskustva.\nPrevodilac za japanski jezik ima iskustvo u prevođenju tematski najrazličitijih vrsta tekstova. Sve tekstove koje bi trebalo prevesti ili lektorisati na japanski ili s japanskog jezika možete dostaviti elektronskom poštom ili dostavom, a mi ćemo odmah da napravimo procenu cene i vremena koje je potrebno za prevod te da izradimo odgovarajuću ponudu. Cena prevođenja za japanski jezik formira se u skladu sa složenošću projekta i rokom isporuke. Prevodilačka agencija Poliglotika ima snažan, visokoproduktivan i kompetentan tim prevodilaca za japanski jezik. Prevodilačka agencija Poliglotika za svu dokumentaciju i prevode na japanski ili s japanskog jezika garantuje strogu poverljivost. Naši prevodi s japanskog i na japanski jezik, izuzetnog su kvaliteta i zadovoljavaju najviše standarde struke.


Hotel Arnolfo Montecatini Terme, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Италија > Тоскана hotels near grad: Тоскана, Тоскана Тоскана infos > Montecatini-Terme > Hotel Arnolfo >\nVia Trieste 31, 51016 Montecatini-Terme, Италија\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Arnolfo:\nPozicija ovog hotelaNastavak je jugoistok za grad Montecatini Terme, a nalazi se u ulici Via Trieste 31, na samo 4 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Hotel Arnolfo je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Do aerodroma Peretola možete da stignete kolima za 71 minuta (aerodrom je udaljen 35 kilomet(a)ra od hotela).\nHotel Arnolfo tip(ovi): Povoljan\n75 m - Hotel Boston\nU hotelu Hotel Boston pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju,\n89 m - Hotel Montebello\n93 m - Park Hotel Moderno\nU hotelu Park Hotel Moderno pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Montecatini Terme: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače\n96 m - Hotel Da Vinci\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Montecatini Terme, a nalazi se u ulici Viale Bicchierai 31, na samo 3 minuta hodom od centra grada.Sa kapacitetom od 42 soba/e svih kategorija (od soba tipa R\n103 m - Hotel Terme Prestige\nHotel ima 63 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Triple. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Massimo d'Azeglio kreću se od 3 380 dinar - Srbija . Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra g\n111 m - Hotel Montebello\n128 m - Hotel Giglio\nNa 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Viale Bicchierai 99 sa pozicijom jugoistok za grad Montecatini Terme, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete\n129 m - Hotel Rubens\n22,6 km Museum della Collegiata Di Sant'andrea Empoli :\n7,6 km Museum Civico Pescia :\n15,9 km Museum Ideale Leonardo Da Vinci Vinci :\n3,2 km Museum della Citta' Monsummano Terme :\n7,4 km Museum di Geopantologia Pescia :\n16 km Museum Leonardiano Vinci :\n486 m Stazione di Montecatini Centro:\n11,6 km Stazione di Pistoia Ovest:\n6,8 km Stazione di Serravalle Pistoiese:\n12,9 km Stadio Marcello Melani:\n3,8 km Piscina Comunale / Associazione Nuoto Valdinievole:\n458 m Piscina Comunale - Montecatini Terme:\n11,6 km Piscina - Palestra Fedi di Pistoia: