26.10.2020. / 15:29\nSOKOLAC – Poznata Fabrika maziva (FAM) iz Kruševca izgubila je milione maraka investirajući u fabriku na Sokocu. Nekad uspješna firma „Famineks“, nakon blokade računa od strane Poreske uprave, prije dvije godine završila je u stečaju koji je, nakon rasprodaje sve imovine, ovih dana okončao Okružni privredni sud u Istočnom Sarajevu.


Čelsi hoće legendu i veterana PL, internet poludeo! - Sportske.net\nČelsi hoće legendu i veterana PL, internet poludeo!\nIzgleda da je dotle došlo.\nČelsiju propao posao, nova meta je "Dijamant"?!I "Plavci" ušli u trku za "crnog Ćavija"Čelsijeva nova potera za napadačemČelsi "osveženje" pronašao u Italiji?FA Kup: Konteove muke, "Plavci" dvaput "crveneli", penali odlučili pobednika, Vigan očitao lekciju Premijerligašu!\nČelsi je u jako slaboj formi, na poslednjih pet duela postigli su tri gola, Morata i Azar su potpuno van forme, pa će uprava "Plavaca" do kraja prelaznog roka pokušati da dovede još jednog napadača.\nPropao im je pokušaj da dovedu Endija Kerola iz Vest Hema, kako se korpulentni Englez povredio, na radaru kluba nalaze se i napadači Totenhema i Rome.\nAli ne raspituje se Čelsi samo za "zdravlje" fudbalera "Pevaca" i "Vučice", kako prenosi "Dejli Telegraf", u igri je i bivši napadač Liverpula i Totenhema, legenda Premijer lige, Piter Krauč!\nNapadač Stouka ima 36 godina, jedan je od retkih fudbalera koji u karijeri postiga 100 ili više golova u elitnom engleskom rangu, a napuniće i 37 godina za manje od dve nedelje (30. januar).\nKoliko istine ima u ovoj spekulaciji, saznaćemo u skorijem roku, ali jedno je sigurno, ljubitelji fudbala širom Engleske su odmah iskoristili priliku da se dobro našale nakon što se pomenuta informacija pojavila u etru.\nU nastavku pogledajte samo neke od reakcija sa društvenih mreža.\nConte after reading a list of his club's transfer targets\n"Peter Crouch" pic.twitter.com/Nlj6BAnsCF\n— Vito (@Vext6) 18. јануар 2018.\nIf Chelsea don't get Peter Crouch....He is next on the list pic.twitter.com/ORzdvtaatW\n— GAME Telford (@GAMETelford) 18. јануар 2018.\nSo i opened the tag and found this about our London Neighbor: "Chelsea have made enquiries about signing Stoke City target man Peter Crouch." pic.twitter.com/OIUMWY54W4\n— Bhadmus Hakeem (@Bhadoosky) 18. јануар 2018.\nChelsea After Peter Crouch pic.twitter.com/EfGGfTAV7T\n— Notorious S.A.M (@SamChipperfield) 18. јануар 2018.\n👀 Since Antonio Conte got into mind games with Jose Mourinho:\n🤝 5 Consecutive Draws In 90 Mins\n⚽ 3 Goals Scored\n😡 2 Sending Offs\n🤦♂ Players Booked For Diving\n🤔 Linked With Andy Carroll\n😂 Made Enquiry For Peter Crouch pic.twitter.com/WyfwQ9gA82\n— SPORF (@Sporf) 18. јануар 2018.\nBREAKING: Chelsea have made an enquiry for 36 year-old Stoke City striker Peter Crouch. 😳\nChelsea fans right now...🙃 pic.twitter.com/F5vEO4i046


Mršaviji žive duže? - Men`s Health\nMršaviji žive duže?\nRanije studije pokazale su da je gubljenje težine bilo povezano sa smanjenim oboljevanjem i boljim kvalitetom života, ali nije bilo perspektivnih interventnih studija koje bi našle vezu između namernog gubljenja težine i dužeg života.\nDve studije objavljene u “New England Journal of Medicine” pronašle su da je bariatrička hirurgija bila povezana sa smanjenom stopom smrtnosti. Na prvom mestu, švedski istraživači izvestili su o ukupnoj smrtnosti među 4047 gojaznih učesnika, uključujući 2010 učesnika koji su podvrgnuti bariatričkoj hirurgiji i 2036 učesnika koji su se podvrgli konvencionalnim tretmanima gubljenja\nPosle praćenja od prosečnih 10,9 godina, prosečni gubitak težine u kontrolnoj grupi bio je 2 odsto, dok je varirao od 14 do 25 odsto u grupi koja je operisana, u zavisnosti od procedure koja je obavljena. Rizik od smrtnosti bio je za 29 odsto niži u grupi koja je operisana. U drugoj studiji, istraživači su uporedili smrtnost među 9949 gojaznih pacijenata koji su imali operaciju i 9638 gojaznih ljudi koji su se prijavili za vozačku dozvolu. Nakon prosečnog praćenja od 7,1 godine, smrtnost u operisanoj grupi opala je za 40 odsto u odnosu na kontrolnu grupu. Stopa smrtnosti izazvane koronarnom arterijskom bolešću opala je za 56 odsto, smrt od dijabetesa za 92 odsto i smrt od kancera za 60 odsto. Ipak, stope smrtnosti izazvane drugim faktorima, a ne bolestima, kao što su nesreće i samoubistva, bile su za 58 odsto više u grupi koja se operisala.\nNaravno, bariatrička operacija može pomoći u postizanju dugoročnih gubitaka težine kod pojedinih osoba, ali ako se one posle toga pravilno ponašaju.\nPročitajte i Kristijano Ronaldo: 15 najboljih fitnes saveta koje ste do sad čuli\nTags: gojaznost, mršavljenje, srčana oboljenja, zdravlje\nPrevious Opažanja o prisećanju\nNext Ne otvarajte prehladi


Viktor Savić - snimanje filma Leskovac srpski Mancester\nHome / DRUŠTVO / Intervju VIKTOR SAVIĆ: Ideja filma je pozitivna i vedra, sa porukom da kako zračiš tako i privlačiš\nIna Dendić 12/09/2020\tDRUŠTVO, KULTURA, Leskovac 1 Comment\nCONE je častan , ponosan (nekad čak i previše), tvrdoglav, uporan, istrajan, ambiciozan. Praktičan je i racionalan. Ima smisla za posao. Ume da proceni robu i ljude. Vešt je govornik, ume da ubedi ljude u svoje ideje. Coneta u novom filmu koji se snima u Leskovcu pod nazivom „Bilo jednom u Srbiji“ igra Viktor Savić, koga smo iskoristili na pauzi između snimanja da čitaocima portala Dnevnik Juga prenese svoje utiske o filmu, svom liku i boravku u našem gradu.\nKako je ovaj glumac iz Beograda, na počeku smo ga upitali kako se snašao sa našim dijalektom?\n„Na fakultetu dramskih umetnosti smo učili dijalekte, a na ovom projektu smo radili sa Dijanom Marović koja je profesorka na Fakultetu dramskih umetnosti. Generalno na ovom filmu se trudimo da ne govorimo leskovački iz tog vremena, već moderni koji se danas koristi, koji je za moje uvo mirniji od tog starog. Cone je lik koji je živeo u Engleskoj tako da je njemu i oprošteno ukoliko i nešto nije baš na leskovačkom, bitno je doneti emociju – ističe kroz osmeh za Dnevnik Juga glumac Viktor Savić.\nZa prihvatanje uloge u ovom ostvarenju, koje će svetlosta dana ugledati naredne godine Viktor nije imao dileme:\n„Lagao bih kakad bih rekao da nije primamnjivo svakom čoveku da igra glavnu ulogu, ali kod mene postoje stvari koje su mnogo preče od glavne uloge, a to je ideja o pokretačkoj priči kakvu ovaj film ima. Ovo je priča o liku koji preko nekih grešaka i iskušenja produbljuje i svoju duhovnost ali i duhovnost ostalih sugrađana. To tako ide… Kreneš od sebe, jer kako zračiš, tako provlačiš. A onda imaš i druge koji dalje taj zrak šire i to se prenosi na celu zemlju. Ideja cele priče je pokretačka, pozitivna, vedra, nešto što vraća veru u ljude i Boga. Danas smo okruženi kriminalnim pričama a ovo predstavlja pravo osveženje, jedna preduzetnička drama i jedna melodrama – ističe Savić.\nU filmu se Cone odriče ljubavi zarad materijalnih dobara, te smo Viktora ovom prlikom upitali koliko ima sličnosti tadašnje vreme sa sadašnjim.\n„Mi se svakodnevno odričemo ljubavi zarad materijalnih stvari, a ljubav je Bog, te smo mi kao ljudi svakodnevno u iskušenju i doživljavamo duhovni pad, koji vodi nesreći… praznini koja te opet pokreće da se vratiš na pravi put i ipraviš! A da li je to uspelo na filmu nećemo da otkrivamo! Ali to su svakodnevne borbe, svakodnevni padovi! Važno je da kad padneš ne ostaneš u blatu, već da ustaneš i dalje se jače boriš…to su poruke koje nosi ovaj film – zaključuje Viktor Savić.\nZa više detalja o filmu pogedajte facebook stranicu filma Bilo jednom u Srbiji.\nTags Leskovac Viktor Savić\nPrevious SRBIJA: Korona odnela još jedan život, potvrđena 72 novoobolela\nNext SLIKA DANA: Kamera novinara Dnevnika Juga zabeležila sjajan kadar na snimanju filma „Bilo jednom u Srbiji“\nPingback: SLIKA DANA: Kamera novinara Dnevnika Juga zabeležila sjajan kadar na snimanju filma "Bilo jednom u Srbiji" - Dnevnik Juga


(EN) MSJA at Valdanos Bay |\nValdanos predstavlja jedinstveni i najveći kompleks pod maslinom u Crnoj Gori sa oko 80.000 stabala. Ovaj maslinjak je najveći živi spomenik za uzgoj maslina na Jadranu i ima oko 18.000 maslina sa prosječnom starosti od oko 800 godina. Iako crnogorski zakon o maslinarstvu iz 1992. godine pod posebnu zaštitu države, masline se uništavaju zbog zanemarivanja, čime se ugrožava prirodno i kulturno nasleđe koje čini ovo područje jedinstveno. Uvala / Plaža Valdanosa proglašena je prirodnim spomenikom prema zakonu iz 1968. godine.\nDr. Martin Schneider-Jacoby predložio je izgradnju pješačkog puta koji vodi od Valdanosa do starog grada Kalaja.\n“… šetnja duž mora, pored maslina i guste mediteranske makije, od jedinstvenog Valdanosa do kulturno-istorijskog spomenika prve kategorije, starog grada Ulcinja, to je idealna ruta i jedinstven doživljaj”\nDr Martin Schneider-Jacoby\nValdanos in Blue and Green © www.leafandsea.net\n500 year old well © Zenepa Lika\nBoats at Valdanos Bay © www.leafandsea.net\nValdanos Bay from view point © www.leafandsea.net\nOlive Grove in Valdanos @ Zenepa Lika


Miljenik novih tehnologija | mehatronika.gomodesign.rs\nI ovogodišnji, 63. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća (UFI), najreprezentativniji razvojno-tehnološki događaj u jugoistočnoj Evropi, pokazaće da se radi o pouzdanom promotoru i moderatoru međunarodne privredne saradnje na polju tehnike, tehničko-tehnoloških dostignuća i inovacija.\nOčekuje se da, od 21. do 24. maja 2019. godine, priliku da se nađu na ovom elitnom mestu i u elitnom društvu iskoristi više od 600 izlagača, od proizvodnih ili projektantskih kompanija, preko naučno-istraživačkih i obrazovnih institucija, pa do start-up projekata i inovativnih pojedinaca. Tradicija sugeriše da će oko polovine izlagača biti iz inostranstva, iz tridesetak zemalja sa gotovo svih kontinenata, a da će manifestacija privući tridesetak hiljada posetilaca, među kojima, a i to postaje pravilo, prednjače oni iz kategorije poslovnih, uključujući i veliki broj inostranih. Time se objašnjava i sve veći broj velikih “milionskih” poslova, realizovanih sve češće čak i javno i direktno, na štandovima izlagača.\nSajam tehnike 2019. akcenat će staviti na na promociju Industrije 4.0 kroz digitalne tehnologije, kompletnu digitalizaciju svih proizvodnih procesa i poslovno umrežavanje, ali i programe urbane proizvodnje i tehnologija koje omogućuju povratak fabrika u gradove u skladu sa najsavremenijim ekološkim standardima. Činjenica je da je digitalizacija omogućila neverovatne promene u razvoju i načinu poslovanja kompanija, radikalno povećanje produktivnosti i konkurentnosti, a posredno i investicije u nove tehnologije, istraživanja i ljudski kapital.\nTradicija povezivanja izložbi alata, procesne tehnike, robota, softvera i komunikacionih linija, neophodnih u proizvodnim procesima svojstvenim Industriji 4.0 i industrijskoj automatizaciji uopšte, biće nastavljena i na Sajmu tehnike 2019. Takav koncept biće promovisan posredstvom eksponata, projekata i čitavih procesnih linija iz kompleksnih sektora elektroenergetike i termotehnike, telekomunikacija, merenja i izvora napajanja, instalacija, rasvete za poslovne i stambene prostore, potom energetske, industrijske i kućne elektronike, KGH, metalurgije i livarstva, transporta i logistike.\nPotcrtavajući inovativnost kao ultimativan zahtev vremena, Sajam tehnike 2019. nastojaće da ostane pouzdan motor tehničko-tehnološkog prosperiteta ne samo na regionalnom nego i na globalnom nivou.


IZJAVA Liderske incijative za Srebrenicu | Memorijalni centar Srebrenica\nPovodom Dana ljudskih prava, održana je online konferencija „Ljudska prava preživjelih: Negiranje genocida kao mehanizam za defamaciju“ u organizaciji Memorijalnog centra Srebrenica.\nMi, članovi Liderske inicijative za Srebrenicu, odlučni da svoje znanje, iskustvo, partnerstva i kapacitete usmjerimo na podršku borbi proiv negiranja genocida, zaštiti kulturi sjećanja na genocid, javnom zagovaranju borbe protiv nekažnjivosti zločina genocida i zločina protiv čovječnosti. Na ovaj važni datum za cijelo čovječanstvo, Dan ljudskih prava, neophodno je upozoriti na nastavak negiranja genocida na Balkanu. Istovremeno podržavamo rast i razvoj Memorijalnog centra Srebrenica.\nOkupljeni na prijedlog Zlatka Lagumdžije, temeljem ideje tima Memorijalnog centra Srebrenica i projekta „Istina, dijalog, budućnost“ koji je podržan od strane Vlade Ujedinjenog Kraljevstva, usvajamo\nLIDERSKE INICIJATIVE ZA SREBRENICU\nLidersku inicijativa za Srebrenicu - neformalna grupu bivših i sadašnjih najviših izabranih (šefova država, članova parlamenata), i imenovanih dužnosnika (ministara, premijera) iz cijelog svijeta, te lidera/liderica civilnog društva i akademske zajednice koji su okupljeni oko Memorijalnog centra Srebrenica, zajedno želimo djelovati na:\nBorbi protiv negiranja genocida u Srebrenici: Moramo dati svoj doprinos širenju istine i podizanju svijesti javnosti o negiranju genocida i drugih zločina protiv čovječnosti, posebno u vrijeme kada je defamacija i diskriminacija argumentovana kao sloboda govora i/ili politički stav. Negiranje se, očekivano, nastavilo koristiti kao temelj političkog djelovanja koje vodi do daljih podjela u Bosni i Hercegovini – njegova zabrana je čak okidač za institucionalne blokade i prijetnje odlukama koje mogu voditi do nasilja. Na Dan ljudskih prava, posvećeni smo izjašnjavanju na ovu temu i dijeljenju iskustava najprije preživjelih, ali i svih onih na koje utiču revizionističke politike. Koristeći svoju stručnost, ekspertizu i društveni status, iskoristit ćemo svaku prigodnu priliku da bismo zagovarali borbu protiv negiranja genocida i revizionističke retorike.\nZaštiti kulture sjećanja na genocid u Srebrenici: Izražavamo spremnost da podržavamo i zagovaramo različite mehanizme potpore koji će doprinijeti naučno-istraživačkim, umjetničkim, medijskim i drugim aktivnostima koje doprinose zaštiti sjećanja na genocid u Srebrenici.\nPodršci radu i aktivnostima Memorijalnog centra Srebrenica: Odlučni smo da dajemo svoje savjete, preporuke i komentare, te da aktivno učestvujemo u aktivnostima Memorijalnog centra, kao institucije osnovane od strane države Bosne i Hercegovine i temeljnog mjesta istraživanja genocida i zločina protiv čovječnosti. Naše učešće u javnim događajima i aktivnostima Memorijalnog centra je prioritet u ovom trenutku i ponudit ćemo svoje vodstvo i mišljenje pri zahtjevu. Važno nam je da govorimo na Dan ljudskih prava na ovome događaju, gdje se ljudskim pravima suprotstavlja i gdje su prekršena.\nDoprinosu javnom zagovaranju borbe protiv nekažnjivosti zločina genocida i zločina protiv čovječnosti: Zajedno sa Memorijalnim centrom Srebrenica želimo biti oni koji će naučene lekcije iz Srebrenice iskoristiti za prevenciju nekih novih genocida i zločina protiv čovječnosti. Želimo zajedno upozoravati na situacije gdje postoji rizik od najvećih zločina protiv čovječnosti i genocida. Istovremeno želimo zagovarati sve ono što će doprinijeti kažnjavanju počinilaca i priznavanju ranije učinjenih zločina protiv čovječnosti i genocida, rukovodeći se presudama međunarodnih sudova.\nPodršci novim generacijama mladih ljudi, a naročito u istočnoj Bosni, na izgradnji društva zajedničkih vrijednosti i zajednica za budućnost: Smatramo nužnim da kroz Lidersku inicijativu za Srebrenicu doprinosimo izgradnji mira, međuetničkom i međureligijskom dijalogu, te stvaranju šansi za generacije koje dolaze, one koji su se vratili i koji svoje sutra vide ovdje.\nObavezujemo se na osiguranje svih raspoloživih resursa, na vlastito učešće pri širenju mreže članova i članica Liderske inicijative za Srebrenicu, na redovnu organizaciju godišnjeg skupa Liderske inicijative za Srebrenicu svakog jula, prije Dana sjećanja na genocid u Srebrenici. Dužnost nam je naglasiti važnost vrijednosti i zakona ljudskih prava ne samo na Dan ljudskih prava, nego i u budućnosti.\nTakođer, obavezujemo se na komunikaciju sa Memorijalnim centrom Srebrenica, na stalno koordiniranje zajedničkih aktivnosti i akcija na globalnom nivou, ali i kroz inicijative u različitim regijama i državama, prije svega, s ciljem ispunjenja postavljenih ciljeva istaknutih u ovoj izjavi.\nZa one koje smo izgubili, za one koji tek dolaze, za nas koji smo odgovorni za bolje danas i bolje sutra novih generacija: Neka Srebrenica bude mjesto naučenih lekcija, neka Srebrenica bude tačka okupljanja civilizacije u borbi protiv genocida i zločina protiv čovječnosti.\nSrebrenica, 10. decembar/prosinac 2021.


Žitije Petra Velikog Zaharije Orfelina na Sotheby’s aukciji | Aknjige.com\nPre nekoliko godina na Sotheby’s aukcijama pojavila se jedna od najlepših i najređih, možemo reći i najskupljih srpskih knjiga. Radi se o Žitiju Petra Velikog, dvotomnom delu čiji je autor, i koje je ilustrovao Zaharija Orfelin. Žitije Petra Velikog ili Istorija o životu i slavnim delima velikog gospodara i imperatora Petra Prvoga, samodršca cele Rusije, štampana je u Veneciji, u dva toma, 1772. godine. Delo je objavio poznati venecijanski štampar, Grk Dimitrije Teodosije. Teodosijeve knjige koje smo svojevremeno imali u ponudi možete videti na stranici “Dimitrije i Pan Teodosije”.\nOvo predivno ilustrovano izdanje, objavljeno je za vreme vladavine Katarine Velike i može se svrstati u seriju radova o istoriji Rusije objavljenih u tom periodu. Poznato je da je Katarina finansirala izdavanje ovakvih knjiga, ali je u ovom slučaju više verovatno da je pomoć stigla od strane ruskog ambasadora u Veneciji Pano Maruzzi-a. Takođe je interesantno napomenuti da datum izdavanja Orfelinove Istorije koincidira sa konstrukcijom ogromne statue Petra Velikog, koja je deo Katarinine promocije modernog i moćnog ruskog carstva, čije je temelje upravo postavio Petar Veliki.\nŠtampar Dimitrije Teodosije (Demetrio Teodosio) je radio za Glikis štampu u Veneciji, pre nego što će otvoriti svoju štampariju uz finansijsku pomoć grčkog trgovca i od 1768. godine ruskog ambasadora u Veneciji Pano Maruzzi-a. Teodosije je uglavnom štampao crkvene knjige namenjene pravoslavnim hrišćanima, među njima mnoge srpske, kao i jermenske knjige. Zaharija Orfelin je proveo nekoliko godina radeći u štampariji Dimitrija Teodosija (od 1764.) i tu je štampao nekoliko svojih dela.\nPublikovanje srpskih knjiga dobilo je jači zamah od 1761. godine, kada je venecijanski štampar Dimitrije Teodosije, Grk, otvorio i ćirilski odsek svoje štamparije. Štampajući pravoslavne crkvene knjige, on je, da bi otklonio nepoverenje srpskog sveštenstva prema knjigama koje dolaze iz katoličke sredine, na naslovnu stranu stavljao podatak da je knjiga štampana u Moskvi, Kijevu ili Sankt Petersburgu. Za desetak godina iz njegovog preduzeća izašlo je preko četrdeset knjiga namenjenih Srbima.\nPovez obe knjige sadrži Kraljevski grb Mađarske što navodi na povezanost sa Marijom Terezijom (vladala 1740-1780), ali je takođe moguće da razlog postojanja grba leži u činjenici da je ovaj primerak bio namenjen upravo njoj.\nŽitije Petra Velikog je prvi put objavljeno, kao što je već rečeno, 1772. godine u štampariji Dimitrija Teodosija, ali bez mapa i ilustracija koje su još uvek bile u izradi (postoje dva različita prva izdanja, jedno sa posvetom i drugo bez posvete). Zatim, postoji izdanje iz 1774. godine (sa ponekom ilustracijom) koje je štampano u St. Petersburgu i uređeno od strane Shcherbatova i Troepolskog.\nIzdanje koje se našlo na pomenutoj aukciji verovatno nije objavljeno pre 1779. godine. Radi se o venecijanskoj štampi iz 1772. godine, ali sa svim mapama i ilustracijama (prvobitno izdanje iz 1772. je bez mapa i ilustracija) i sa izmenjenim naslovom, umesto Žitije … dodato je Istorija o žitiju …\nIz aukcijske kuće Sotheby’s su svojevremeno naveli, ono što mi ovde već znamo, da Žitije spada u ekstremno retke knjige i da u ruskim bibliotekama ne postoji kompletan primerak. Naveli su da su uspeli da uđu u trag samo nekolicini primeraka, State Public Historical Library (GPIB) in Moscow poseduje samo prvi tom, Narodna biblioteka u Jagodini poseduje tom 2 i na kraju Biblioteka Matice srpske u Novom Sadu (gde je Orfelin umro) poseduje oba toma. Ne znam koliko je tačna informacija koju sam pre nekog vremena čuo, da je biblioteka u Jagodini nekada posedovala oba toma.\nPrema stručnjacima iz aukcijske kuće, procenjena vrednost ovog dvotomnog dela, čije prvo izdanje je svojevremeno posedovao i Puškin, iznosila je 40-50.000 funti.\nZaharije Stefanović Orfelin (Vukovar, 1726 — Novi Sad, 19. januar1785) je bio istaknuti srpski pesnik, istoričar, bakrorezac, barokni prosvetitelj, graver, kaligraf i pisac udžbenika.\nISTORIYA O ZHITII I SLAVNYKH DELAKH VELIKAGO GOSUDARYA IMPERATORA PETRA PERVAGO SAMODERZHTSA VSEROSSIISKAGO KOT ORUYU S PREDPOLOZHENIEM KRATKOI GEOGRAFICHESKOI I POLITICHESKOI ISTORII O ROSSIISKOM TSARSTVE… CHAST PERVAYA (-VTORAYA) [HISTORY AND LIFE… OF THE GREAT SOVEREIGN EMPEROR PETER THE FIRST… WITH A SHORT GEOGRAPHICAL AND POLITICAL HISTORY OF THE RUSSIAN EMPIRE… VOLUME ONE (-TWO)]. VENICE: DEMETRIO TEODOSIO, 1772 [1774-1779]\nDimitrije TeodosijeKatarina VelikaKnjigeŠtampanje knjigaStare knjigeVenecijaZaharije Orfelin


Miroslav Lazarević - Blic Online\nOBRT U ISTRAZI LIKVIDACIJE U NOVOM SADU Verovalo se da je Crnogorac ubijen iz osvete zbog zločina sina, ali se iza svega možda krije POTPUNO DRUGAČIJA PRIČA\nPolicijski inspektori iz Novog Sada proveravaju privatnu i poslovnu prošlost Željka Bulatovića (55) da bi otkrili mogući motiv njegovog ubistva, saznaje Srpskainfo. Iako su prva operativna saznanja ukazivala da je Bulatović ubijen iz osvete, zbog zločina za koji je optužen njegov sin, odnosno likvidacije Miroslava Lazarevića u oktobru 2016. u Istočnom Sarajevu, izvor uključen u istragu oko ovog slučaja kaže da je za srpsku policiju zanimljiva i sama prošlost žrtve u Republici Srpskoj, iz koje se u Novi Sad preselio pre samo 6 meseci.\nOkružni sud u Banjaluci pre nekoliko trenutaka osudio je Sašu Vidovića (35) i Aleksandra Bulatovića (31) na ukupno 39 godina robije zbog ubistva Miroslava Lazarevića u oktobru 2016. u Istočnom Novom Sarajevu.\nU završnim rečima na suđenju optuženima za ubistvo Miroslava Lazarevića u oktobru 2016. godine u Istočnom Sarajevu, Republičko tužilaštvo je zatražilo kazne dugostrajnog zatvora za optužene, a advokati odbrane oslobađajuće presude.\nBALISTIČAR UZDRMAO OPTUŽNICU Dvojac se tereti da je u sačekuši izrešetao Miroslava Lazarevića, ali ovo svedočenje slučaj dovodi u pitanje\nBruno Franjić, veštak balističar iz Federalne uprave policije, danas je u Okružnom sudu Banjaluka ozbiljno uzdrmao optužnicu i nije mogao dati pozitivno mišljenje da su optuženi za ubistvo Saša Vidović i Aleksandar Bulatović pucali u Miroslava Lazarevića u Istočnom Novom Sarajevu u oktobru prošle godine.\nUHAPŠEN U BOKSERICAMA SA DELFINIMA Nastavljeno suđenje za ubistvo Miroslava Lazarevića u Istočnom Sarajevu\nSaša Vidović (35), koji je osumnjičen za ubistvo Miroslava Lazarevića, prilikom hapšenja bio je samo u plavim boksericama ukrašenim delfinima.\nOsumnjičeni za ubistvo Miroslava Lazarevića negiraju krivicu\nSaša Vidović (35) iz Bijeljine i Aleksandar Bulatović (31) iz Istočne Ilidže negirali su krivicu po optužnici za ubistvo Miroslava Lazarevića (32), koji je 16. oktobra prošle godine izrešetan u Istočnom Novom Sarajevu.\nSaučesnici u ubistvu Miroslava Lazarevića još u bekstvu\nMiroslav Lazarević (32) ubijen je nedaleko od porodične kuće u Istočnom Sarajevu, a ubice su u njega ispalile 23 hica u grudi i glavu.\nUBISTVO ISPLANIRANO DO NAJSITNIJIH DETALJA Lazarević likvidiran sa najmanje 23 hica u glavu i grudi\nMiroslav Lazarević (32) ubijen je u Istočnom Novom Sarajevu u nedelju sa najmanje 23 hica u glavu i grudi, saznaje "EuroBlic".\nNin otkriva: Pod istragom Lazarević, Bogićević i Đurić u aferi "Agrobanka"


Dve srpske premijere: Regionalni filmovi u programu festivala LIFFE u Leskovcu - TV 4S\nOd tv4s objavljen 12 септембра, 2019\nNa dvanaestom izdanju Leskovačkog internacionalnog festivala filmske režije LIFFE, koji se održava u Leskovcu od 18. do 22. septembra, u organizaciji Leskovačkog kulturnog centra, biće prikazano i devet regionalnih filmskih ostvarenja.\nOsam filmova će se naći u takmičarskom programu, a premijerno u Srbiji će biti prikazana ostvarenja „Sin” rediteljke Ines Tanović iz Bosne i Hercegovine, kao i slovenački „Glumim, jesam” Miroslava Mandića. Crnogorski film „Poslednji Yu filmski romantik” Radoslava Stanišića biće prikazan van takmičarske selekcije.\nFilm “Sin” rediteljke Ines Tanović otvorio je 25. Sarajevo Film Festival, a biće i ovogodišnji bosanski kandidat za Oskara. U Leskovcu će ovo ostvarenje imati međunarodnu premijeru u subotu, 21. septembra u 19h, u Narodnom pozorištu.\nOstvarenje „Glumim, jesam” Miroslava Mandića je koprodukcijski projekat Slovenije, BiH i Hrvatske, i govori o životu i radu profesionalnih glumaca. “Glumim, jesam” će na repertoaru biti u četvrtak, 19. septembra u 19h u Narodnom pozorištu.\n„Ti imaš noć” Ivana Salatića iz Crne Gore, biće na repertoaru u sredu, 18. septembra u 21.30, u dvorani Bioskopa LKC.\n“Poslednji Srbin u Hrvatskoj “ biće prikazan u četvrtak, 19. septembra u 19.30, u Bioskopu Leskovačkog kulturnog centra.\nFilm „Sam samcat” hrvatskog reditelja Boba Jelčića regionalna je koprodukcija u kojoj su učestvovale i Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, ali i Holandija. Ovaj film će biti na repertoaru u četvrtak, 19. septembra u 21.30, u Bioskopu Leskovačkog kulturnog centra.\nSevernomakedonski film „Gospod postoji, njeno ime je Petrunija” donosi satiru utemeljenu na istinitoj priči o ženi koja ulazi u okršaj sa zastarelim tradicijama. Rediteljka filma je Teona Strugar Mitevska, a njeno ostvarenje će biti prikazano u petak, 20. septembra u 19.30, u dvorani Bioskopa LKC.\n“Osmi povjerenik” hrvatskog reditelja Ivana Salaja prati Sinišu Mesjaka, arogantnog i ambicioznog političara u usponu,koji se nađe u središtu skandala. Ovaj film će publika LIFFE-a moći da pogleda u petak, 20. septembra u 21h, u Narodnom pozorištu.\nSlovenački film „Posledice” režirao je Darko Škante, a njegova projekcija zakazana je za subotu, 21. septembar u 19.30, u dvorani Bioskopa LKC.\nVan takmičarskog programa biće prikazan crnogorski film „Poslednji Yu filmski romantik” Radoslava Stanišića, u subotu 21. septembra u 21.30, u Bioskopu LKC.\nNA OVOGODIŠNJIM PRESTIŽNIM ,,MOKRANJČEVIM DANIMA“ U NEGOTINU NASTUPIĆE I LESKOVAČKI CRKVENI HOR BRANKO\nDEVETNAEST NOVOZARAŽENIH KORONAVIRUSOM U JABLANIČKOM OKRUGU\nOPŠTINA MEDVEĐA NASTAVLJA SA IZGRADNJOM KUĆA ZA SOCIJALNO UGROŽENE PORODICE\nSNS NA IZBORIMA U LESKOVCU DOBILA 51,73 ODSTO GLASOVA ILI 45 ODBORNIČKIH MANDATA\nPOLJOPRIVREDNICI OVIH DANA MORAJU DA POVEDU RAČUNA O SUZBIJANJU ŠTETOČINE ZVANE KROMPIROV MOLJAC\nSIJARINSKA BANJA POSTALA VELIKO GRADILIŠTE\nJOŠ 12 POZITIVNIH NA KORONAVIRUS U JABLANIČKOM OKRUGU


Nove vijesti dostupne na www.zenicablog.com: Oprema\nNa današnjoj sjednici Vlade Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) usvojen je Program utroška sredstava Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) ovog kantona za 2008. godinu, prema kojem je planirano izdvajanje ukupno oko 2,5 miliona KM. Najveći iznos, oko 1,3 miliona KM, namijenjen je za nabavku opreme, te za jačanje Jedinice za podršku, dok je 700.000 KM predviđeno za rješavanje smještaja policijskih stanica u Usori i Doboj-jugu, te Kaknju. Oko 630.000 KM planirano je za obnavljanje voznog parka, a 126.000 KM za nabavku komunikacijske opreme i sredstava radio veze, pojasnio je ministar MUP-a ZDK Aziz Brotlija. "Za poboljšanje uslova rada administraciji, uključujući lokacije gdje se izdaju CIPS dokumenti, namijenjeno je oko 500.000 KM, što je dio pripremnih aktivnosti za novi projekat, izdavanja biometrijskih pasoša krajem ove godine", kazao je ministar Brotlija.\nposted by @do at 15:53\nministarstvo unutrasnjih poslova svaka cast a ministarstvo zdravstva sramota miso kuzmanovicu jel te stid sluzis samo za dizanje ruku sta je s kapitalnim ulaganjima za hitnu stvarno je Ado zalosno u kakvim uslovima ti momci rade kod nas u zenickoj hitnoj zamolio bih tebe ili bilo kojeg novinara da odete i uslikate ta auta sramotno auta skripe drndaju ma katastrofa nalazalost imao sam nesrecu da se vozim s tim momcima momcima svaka cast i cijeloj hitnoj od alije dr mocevica a i ostalih ali u kakkvim uslovima rade sramotno dali su im zgradu samo da bi se navodno prikazalo da je sve ok ono je bogu plakat\n02:18 U potpunosti se slazem sa tobom i tvojim stavom.Polako prijatelju za koji mjesec ce i zenica dobiti svoj evropski centar hitne medicinske pomoci,koje si mogao gledati samo na televiziji do sada Ali u privatnoj reziji i uz besplatne usluge osiguranicima,Postojejos odredjeni zakonski problemi sa placanjima ali i to se rijesiti jako brzo.Kada se tako grad razvija,treba mu i takva sluzba,zar ne.Do kraja godine bi trebalo biti sve na svome.Da to ministra interesira bilo bi puno brze.


Kako izgleda tabela naše grupe nakon trijumfa Zmajeva u Kazahstanu?\nZmajevi se vratili u borbu za drugu poziciju\nFudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine je slavila pobjedu u petom kolu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2022. godine protiv reprezentacije Kazahstana sa 2:0. Junak Zmajeva danas bio je Smail Prevljak koji je postigao dva pogotka.\nZmajevi su ovom pobjedom se vratili u borbu za drugo mjesto u grupi D, te su za sada osigurali drugo mjesto sa šest bodova. Iza naše reprezentacije nalaze se selekcije Ukrajine i Finske sa po pet bodova, a utakmica između ove dvije reprezentacije se igra danas sa početkom od 18 sati.\nTabela grupe D tako sada izgleda ovako:\n1. Francuska 6 odigranih utakmica 12 bodova\n2. Bosna i Hercegovina 5 odigranih utakmica 6 bodova\n3. Ukrajina 5 odigranih utakmica 5 bodova\n4. Finska 4 odigrane utakmice 5 bodova\n5. Kazahstan 6 odigranih utakmica 3 boda.\nMožemo li do Mundijala u Kataru? Ovako izgleda raspored Zmajeva do kraja kvalifikacija


Istraživanje Eurostata: Crna Gora među bogatijima u regionu\nNaša zemlja se svrstala u red bogatijih regiona, odmah iza Hrvatske, sa BDP-om u visini od 42 odsto evropskog prosjeka\nBDP, Foto: Shutterstock\n21.06.2013. 13:57h Ažurirano: 21.06.2013. 13:57h\nCrna Gora spada u grupu bogatijih zemalja regiona pokazalo je posljednje istraživanje evropske statističke službe Eurostat.\nIstraživanje se odnosilo na visinu bruto domaćeg proizvoda (BDP) po stanovniku i uključivalo je standard kupovne moći stanovništva jedne zemlje.\nNaša zemlja se svrstala u red bogatijih regiona, odmah iza Hrvatske, sa BDP-om u visini od 42 odsto evropskog prosjeka.\nEurostat je istraživanjem obuhvatio 37 evropskih zemalja.\nNajveći životni standard zabilježen je u Luksemburgu, čiji je nivo dva i po puta iznad prosjeka EU i iznosi 271 odsto EU prosjeka ili 171 odsto više od evropskog prosjeka.\nU Bosni i Hercegovini je zabilježen BDP u visini 28 odsto evropskog prosjeka, odnosno 72 odsto ispod evropskog prosjeka, što ovu zemlju čini najsiromašnijom u Evropi i državom s najnižim životnim standardom.\nOd zemalja regiona, posle BiH najniži BDP po stanovniku, prema standardu kupovne moći, ima Albanija čiji BDP je 30 odsto od evropskog prosjeka ili 70 odsto ispod evropskog prosjeka.\nPoslije Albanije slijede Srbija i Makedonija čiji BDP iznosi 35 odsto evropskog prosjeka.\nOd zemalja regiona najbogatija zemlja je Hrvatska u kojoj BDP iznosi 61 odsto, odnosno 42 odsto evropskog prosjeka.\nPrema istraživanju Eurostata, najveći životni standard zabilježen je u Luksemburgu, čiji je nivo dva i po puta iznad prosjeka EU i iznosi 271 odsto EU prosjeka ili 171 odsto više od evropskog prosjeka.\nPoslije Luksemburga slijedi Norveška, koja nije članica EU-a, čiji BDP po stanovniku iznosi 195 odsto evropskog prosjeka, i Švajcarska čiji BDP je 160 odsto evropskog prosjeka.\nIstraživanje Eurostata je obuhvatilo 27 zemalja članica EU, Hrvatsku kao narednu članicu, četiri zemlje kandidata - Tursku, Crnu Goru, Makedoniju i Srbiju, kao i dvije potencijalne zemlje kandidata - Bosnu i Hercegovinu i Albaniju.\nBDP Crne GoreBDPEurostat\n20:17 h\t36\n18.09. 10:02 h\t713\t42459\n18.09. 08:02 h\t93\t41047\n18.09. 15:13 h\t131\t40937\n18.09. 07:45 h\t222\t39543\n18.09. 09:57 h\t23\t31472\t5\n18.09. 14:46 h\t249\t3918\n18.09. 10:02 h\t103\t713


MIODRAG PEROVIĆ: 30 GODINA MONITORA (XLVIII): Beogradski sporazum – Monitor\nO zahtjevima međunarodne zajednice da se referendum odloži Đukanović je organizovao dva sastanka sa tzv. nezavisnim intelektualcima, na koje sam i ja bio pozvan. Na prvom nijesam mogao prisustvovati jer sam bio na jednonedjeljnom boravku u inostranstvu, ali sam se zadesio u Ljubljani kad se Đukanović vraćao iz Brisela sa sastanka sa komesarom Havijerom Solanom. Šef crnogorskog trgovačkog predstavništva u Sloveniji Branko Perović je organizovao moj i Đukanovićev susret radi razmjene mišljenja o zahtjevima Brisela. Sastanku su prisustvovali Branko Perović i Boro Krivokapić. Rekao sam Đukanoviću da razumijem situaciju u kojoj se nalazi, ali da mislim da se istorijske okolnosti u kojima Crna Gora ima mogućnost da obnovi nezavisnost neće ponovo pojaviti narednih pedeset godina. Da zbog toga ugovor koji će, po svoj prilici, pod pritiskom potpisati, mora predvidjeti pravo Crne Gore da u doglednoj budućnosti izađe iz državne zajednice i proglasi nezavisnost. Ako potpiše ugovor o odlaganju referenduma, ja ću ga odmah javno napasti jer mi independisti nećemo odustati od borbe za nezavisnost. Na drugom sastanku s intelektualcima u Vili Gorica bio sam još odlučniji. Rekao sam da mi ne znamo ono što on (Đukanović) zna, da li mora da podlegne pritisku kojem je izložen. (Imao sam u vidu informaciju koju su objavili neki mediji, da je jedno od sredstava pritiska na Đukanovića bila njegova kontroverzna prošlost.) Ako mora, njegova je dužnost da se povuče u korist nekog ko može da iskoristi rijetku istorijsku šansu za obnavljanje nezavisnosti Crne Gore.\nMarko Špadijer je ustao u gospodarevu zaštitu. Kad sam kasnije pitao Iliju Vujoševića da li sam pretjerao, rekao mi je da je „to bilo na granici učtivosti”.\nU Beogradu su 14. 03. 2002. Milo Đukanović (u svojstvu predsjednika) i Filip Vujanović (u svojstvu premijera) potpisali sporazum o formiranju državne zajednice – saveza država Srbije i Crne Gore. Državna zajednica je po tom ugovoru imala ingerencije koje obično imaju konfederacije država, ali je međunarodni subjektivitet imala samo državna zajednica. Državni ugovor je imao odredbu o preispitivanju, koja je predviđala pravo država članica da po isteku tri godine pokrenu postupak za istupanje iz državne zajednice. Sporazum je predvidio donošenje Ustavne povelje Državne zajednice, koja će riješiti pitanje da li će izbori za Skupštinu Državne zajednice biti neposredni na cijeloj njenoj teritoriji ili će svaka od dvije skupštine birati – delegirati predstavnike u Skupštini Državne zajednice. Drugim riječima, Ustavna povelja će odrediti mjeru federalizma\ni konfederalizma u Državnoj zajednici.\nMoj članak o Beogradskom sporazumu, naslovljen (po volji Draškovoj) sa Može i gore, Monitor je objavio kao uvodnik. U članku se osuđuje odlaganje referenduma: ,„Zbog neprimjerenog evropskog pritiska pod kojim je sklopljen srpsko-crnogorski ugovor, independisti bi odobrili odluku da se održi referendum, a odloži proglašenje nezavisnosti. Možda i kratkoročno odlaganje referenduma. Ali prihvatanje ustavnog aranžmana (umjesto neke vrste privremenog konfederalnog ugovora) … u trenutku kad je više od polovine biračkog tijela opredijeljeno za nezavisnost Crne Gore …”.\nSkupština Crne Gore je na majskom zasijedanju tročetvrtinskom većinom ratifikovala Beogradski sporazum i 22. maja na predlog LSCG i NSCG izglasala nepovjerenje Vladi. Osim predlagača, za odluku je glasala i SDP, te SNP i SNS. Liberalni savez i koalicija Zajedno za Jugoslaviju su u susret vanrednim izborima izglasale izmjene Zakona o javnom informisanju i Zakona o predstavljanju podnosilaca izbornih lista. Na osnovu prvog imenovano je novo uredništvo javnog servisa, formirano na partijskom paritetu. Uredništvo je na osnovu drugog zakona, usvojilo pravila o ravnopravnosti partija pri predstavljanju na izborima. LS i koalicija su isticali da je prvi put od uvođenja višestranačja obezbijeđena ova ravnopravnost.\nU julu su za 6. oktobar raspisani vanredni izbori, koji su 11. septembra pomjereni za 20. oktobar. Suverenisti su išli u dvije kolone: Koalicija za evropsku Crnu Goru i Liberalni savez; unionisti su formirali koaliciju Zajedno za promjene. LS je smatrao da se nakon usvajanja Beogradskog sporazuma mora promijeniti karakter borbe za nezavisnost. Najavio je da će LS ponovo biti „jezičak na vagi”, ali da preferira postizbornu koaliciju sa koalicijom Zajedno za promjene, da bi se umjesto vlasti „mafiokratske organizacije organizovanog kriminala” ostvarila demokratija i privredni razvoj. Independisti su se podijelili na one koji su vjerovali da će Đukanović, saglasno Beogradskom sporazumu, za tri godine dovesti Crnu Goru do nezavisnosti („država, pa demokratija”) i one koji daju prednost izbornoj ponudi Liberalnog saveza („demokratija, pa država”). Smatrajući da je Crnoj Gori za izgradnju demokratije nužno više generacija i da će demokratiju lakše graditi kao nezavisna država, u članku Manje zlo (11. 10. 2002) rekao sam: „Ni na jednim od šest izbora, od početka višestranačja 1990. godine, Crna Gora nije dobila vlast koja je odgovarala njenim istorijskim potrebama – proevropsku reformsku vladu” i da „se ponovo nalazi u prilici da bira najmanje zlo.” DPS se opirala reformama, da bi njeni vodeći ljudi mogli da iskoriste vlast da se obogate. „Koncentrisali su vlast i monopole u rukama malog broja ljudi i razvili zakonomjernu korupciju, koju takva vlast proizvodi”. „Odlaganje referenduma skinulo je sa njih auru kojom su se bili ogrnuli. Kad je uklonjen plašt stvaranja istorije, ostala je ogoljena interesna grupacija, koja je kočnica daljeg progresa Crne Gore.”\n„Projugoslovenske – prosrpske partije u Crnoj Gori, nedavnim naimenovanjem ratnih huškača i aktivnih podržavalaca Miloševićevog zločina za urednike državnih medija, potvrdile su da se ne odriču svoje podrške ratu i zločinu, već ostaju na istim vrednosnim pozicijama na kojima su bile početkom devedesetih. Kod njih i njihovih simpatizera i dalje prevladava predgrađanska kolektivna svijest, ’u osnovi jedno poluvarvarsko stanje koje ne razumije opšti tok svijeta, niti za njega mari’. … Njihovo upravljanje Crnom Gorom neminovno bi značilo hod unatrag.”\n„Do sredine devedesetih Liberalni savez je bio spiritus agens crnogorskog preporoda. Kad nije uspio da se razvije u političku snagu koja može da pobijedi na izborima, izgubio je strpljenje za mukotrpnu preobrazbu crnogorskog društva, pa to što radi u posljednje vrijeme više priliči revolucionarnoj nego liberalnoj partiji.” „Umjesto da bude katalizator promjena u DPS-u …, odlučio se za savez sa prosrpskim partijama za brzo rušenje DPS režima i uspostavljanje novog monopola. … To što su, po principu pariteta, liberali za urednike državnih medija prihvatili perjanice ratne propagande, pokazuje da koalicija Liberalnog saveza i prosrpskih partija mora, shodno fizičkoj nadmoći ovih drugih, ponijeti i njihov politički pečat i političku usmjerenost. l da zbog toga ova koalicija ne može da bude ta nužna proevropska reformska snaga, u nedostatku koje Crna Gora stoji na istorijskoj raskrsnici, nesposobna da zakorači već dvanaest godina. Naprotiv, taj savez vraća Crnu Goru na početak devedesetih, vrednosno, kulturno i politički.”\nIako sam dao prednost DPS-ovoj koaliciji kao najmanjem zlu, urednik nije želio da stane iza moje kritike DPS-a. Od osnivanja lista, moj članak je uvijek uziman za uvodnik, koji odražava stav redakcije. Ovog puta, Vojičić je odlučio da ga objavi sa nadnaslovom lični stav. Pritom je, u mom prisustvu, konsultovao Draška. Ovaj se saglasio sa njegovom odlukom, a ja ostao malo začuđen kako je Branko liberal stao na branik DPS-a.\nNa izborima je pobijedila Koalicija Za evropsku Crnu Goru i osvojila 39 mandata. Koalicija Zajedno za promjene dobila je 30 mandata, a Liberalni savez četiri mandata.\nU članku Guliver u zemlji savjetnika (1. 11. 2002) komentarisao sam rezultate izbora. „U koaliciji Za promjene se pitaju gdje su pogriješili? Odgovor je prost, ali oni nijesu u stanju da ga vide. … Promjene koje su potrebne Crnoj Gori u ovom vremenu – politički, ekonomski i kulturni razvoj – one može da ostvari politička snaga čija politika je anticrnogorstvo. Dio biračkog tijela koji ovo razumije stalno će rasti, a partije iz koalicije Za promjene slabiti dogod ne promijene svrhu svoga postojanja i njihov primarni politički cilj ne postane autentični interes Crne Gore. Jer, šansa da se korupcija smanji tokom približavanja Evropskoj uniji postoji, dok uprava u ime ciljeva koji se definišu izvan Crne Gore uvijek znači žrtvovanje njenog interesa.”\nLiberali savez je bio ljut i svoje tradicionalne birače koji su na izborima glasali za Đukanovića okarakterisao kao one „kod kojih je prisutna hipernacionalna predrasuda”. Rekao sam da je „ulaskom u savez sa partijama jakog antidemokratskog naboja, Mali kabinet žrtvovao iliberalizam.” „Kako god zvali ovaj hibrid, razvoj društva na energiji ove kontroverze nije moguć. Rezultat politike Malog kabineta je gubitak vjerodostojnosti Liberalnog saveza i apsolutna vlast DPS-a. Liberalni pokret je pretrpio ozbiljnu štetu, a Liberalni savez osuđen da dugoročno bude partija od minornog značaja.”\nZaključio sam s opomenom: „Crna Gora – onaj neveliki dio „koji ju je posljednjih pet godina svojim glasovima provlačio između Scile i Haribde, na ovim izborima dala je vlast starom režimu da bi spriječila katastrofu koju bi donijela obnovljena velikosrpska vlast. Moglo bi se, međutim, dogoditi da je tako samo pripremljena druga katastrofa – da se glasovima biračkog tijela, koje ima procrnogorsku, proevropsku i demokratsku energiju, očuva nedemokratski režim, koji služi za produženje partijskog i ličnih monopola pripadnika vladajuće političke elite. I da prosrpske partije u skoroj budućnosti trijumfuju, kada se takva vlast sama od sebe uruši.”\nZa sada, [u nedostatku jake demokratske opozicije] „crnogorska proevropska inteligencija (što god to značilo), nezavisni mediji (što god to značilo) i nevladine organizacije (što god to značilo) morali bi obavljati posao obuzdavanja i korekcije vlasti.”\nVojičiću i Đuranoviću se ponovo nije svidio moj kritički stav prema DPS-u, pa su mi i ovaj članak objavili kao lični stav.


Ali molimo ih onda da više ne traže pomoć od države i banaka kad tu robu ne bude imao ko da kupi, tačnije kad ne budu mogli da je naplate. Kao što je, uostalom, ni sad u velikoj meri ne naplaćuju, nego svi duguju svima i tzv. nelikvidnost, odnosno neplaćanje, dostiže epske razmere.\nA molimo i državu da obustavi sve javne i tajne, direktne i indirektne, ispod žita i preko kukolja subvencije i dotacije i svakojake druge spasilačke akcije. Jer je to ključni uzrok neodgovornosti koja je zahvatila srpsku privredu. Nema smisla ponašati se racionalno, štedeti, računati na duge staze, povećavati produktivnost, izvoziti, ako gore postoji neko ko će sve to, sav vaš višegodišnji samopregorni rad i trud, jednim potezom pera da anulira. Naročito uoči izbora.\nTvrdimo, na osnovu višedecenijskog iskustva, tj. života u raznim političkim i ekonomskim režimima, da nije devizni kurs glavni uzrok (najavljenog) povećanja cena. Glavni uzrok su tzv. inflatorna očekivanja. Prostije rečeno, očekuje se - a opet, naravno, na osnovu dugogodišnjeg iskustva - da će Vlada, u borbi za duše birača, podeliti neki novac uoči izbora pa se sad svi utrkuju ko će prvi da stane u red i prespe nešto od tog novca u sopstvene džepove. Kurs, dakle, tu više dođe kao izgovor.\nKad smo već kod kursa, imamo još jednu molbu. Molimo sve koji misle da evro treba da bude sto, sto pet - ili koliko god već da misle - dinara, neka skupe sve evre koje imaju, iznesu ih na tržište i prodaju po toj ceni. To je jedini način da dokažu da su u pravu. Jer, da parafraziramo jednog davno penzionisanog političara, Srbija je umorna od davalaca tuđe krvi i prodavaca tuđih deviza.\nJak evro ne odgovara uvoznicima i trošadžijama, a odgovara štedišama i izvoznicima. Ovi poslednji u svojim rukama drže budućnost Srbije. Bez izvoza Srbiji nema života. Nema ni stabilnosti - ne samo kursa što se danas, navodno, traži, nego ni društva ni države - a nema ni napretka.\nViše novca za one koji izvoze ne znači samo mogućnost da oni ostvare veću zaradu, povećaju investicije, prošire proizvodnju i povećaju izvoz, nego stimulans i putokaz za druge. S takvom politikom za 3-4 godine Srbija bi bila druga zemlja.\nNaravno da to neće biti ni bezbolno ni lako. Naprotiv, većini to ne odgovara. Ili bar onima sa mnogo većim uticajem na vlast i politiku.\nAli, ma koliko bio težak, to je jedini pravi put za Srbiju. Što se više odlaže, biće teži.\n9.03.2012, 08:48h Kosta SAandić Preporuči (3)\nU pravu ste, lakše se računa i pamti kada je zaokruženo na 50% do 100 %. Ali ni od toga nema ništa, mi smo kao zemlja svedeni na feudalno ekonomsko okruženje, sa monopolima svake vrste,a institucije su impotentne i nezainteresovane da bilo šta preduzmu. No ne treba se sekirati, rešenje uvek samo dođe ako već sami ništa ne preduzimamo. Problem je što su spontana i samonikla iznuđena rešenja gotovo uvek jako bolna, ali su delotvorna.\n8.03.2012, 17:50h olga Preporuči (3)\novde je i dalje monopol koji može razbiti samo konkurencija.Dobro je rekao guverner kakvi privrednici i privreda takav i kurs-Uvek se javljaju isti tajkuni da kritikuju guvernera Što je u normalnim zemljama nezamislivo-Niti oni zapošljavaju veliki broj ljudi niti su oni ozbiljni privrednici.Sreća da je guverner časna osoba nekorumpirana pa na njega nemogu da utiču a i u vladi niko nema petlju da traži njegovo razrešenje ;jer se boje brisela. što su se zaduživali ako ne mogu da vrate.Da bi kurs bi fiksni što oni traže morao bi evro da ode na 200 dinara jer je do sada veštački držan.Podržavam Šoškića i znam da će sa njima izaći na kraj.\nMi koji duže živimo ne pomerajući se, promenili smo bar pet država: FNRJ, SFRJ, SJ, SCG, Srbija, a ima ih živih koji su iskusili i DFJ, pa i imena pre Drugog svetskog rata. Najduže smo...\nNadežda Gaće: Vreme koje nestaje\nSve mi je bliži i sve shvatljiviji genijalan vapaj Desanke Maksimović za vremenom koje se topi i nestaje. Kraj juna je obeležio odlazak tri moje bliske drugarice. Mnogo smo toga prošle zajedno,...\nDemarš, demarš – brujala je prošlog četvrtka cela Srbija. Posle samo sedam dana – ništa, kao da ništa nije ni bilo. Pretnja, ucena, iživljavanje – to su bili komentari koji su...\nJelka Jovanović: Iz Bodruma se bolje vidi\nMogla je Srbija da pokaže i u obnovi istu onu volju i elan koju je pokazala u četiri dana kada se borila sa tim da ne bude potpuno uništena u poplavi…\nTaman kada bivši predsednik Tadić traži novo mesto za stanovanje, pojavila se informacija o pretnjama odlazećem timu koji se borio protiv organizovanog kriminala. Nagrada za ucenjene glave je...


Novosti / Izvještaj sa Workshop small scale u Banja Luci\n« u: 22.10.2019 »\nIzvještaj možete preuzeti na linku: Izvještaj sa radionice iz Banja Luke\nObavijesti iz Studentske službe / Obavještenje - Upis na III ciklus studija\n• Upis na treći ciklus studija studijske 2019/2020 godine traje od 28.10.2019. godine do\nNovosti / Internacionalnog Green Design Bienale - Mostar 2019\n« u: 21.10.2019 »\nU periodu od 30.09.2019. godine do 05.10.2019. godine selektovani studenti Arhitektonskog fakulteta u Sarajevu su prisustvovali manifestaciji Internacionalnog Green Design Bienale u Mostaru i učestvovali u Internacionalnoj ljetnoj školi.\nDetaljnije na linku: Green Design Bienale - Mostar 2019\nObavijesti iz Dekanata / POZIV ZA PRIJAVU Erasmus stuttgart 2019/2020\n« u: 18.10.2019 »\nZA DODJELU STIPENDIJE MOBILNOSTI ZA STUDIRANJE NA IEK\nUniversity of Stuttgart Institute of Design and Construction za školsku godinu\n2019 / 2020 – LJETNI SEMESTAR\nMaterijal možete preuzeti u nastavku:\nNovosti / Sajam francuskih univerziteta 2019.\n« u: 16.10.2019 »\nDa li razmišljate o studiranju u Francuskoj?\nPosjetite štandove učesnika (Sciences Po Paris, Univerzitet Poitiers, Državni institut za primijenjene nauke Rouen, Univerzitet Lyon 1, Univerzitet u Montpellieru – Tehnološki institut Sète, AUF – Univerzitetska Agencija Frankofonije, Nouvelle université Bulgare, MGEL studentsko osiguranje, Campus France BiH i Francuski institut u BiH) i upoznajte se sa bogatom ponudom studijskih programa u svim oblastima, na francuskom i engleskom jeziku.\nTokom Sajma francuskih univerziteta ujedno će biti i otvoren konkurs za stipendije Vlade Francuske za akademsku 2020/2021. godinu na koji se mogu prijaviti studenti sa svih univerziteta u BiH.\nSajam francuskih univerziteta će biti održan 25. oktobra 2019. od 10:00 – 15:00 na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.\nObavijesti iz Dekanata / JAVNI OGLAS - KONKURS\nJAVNI OGLAS/KONKURS ZA PRIJEM U RADNI ODNOS na Arhitektonskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu možete pogledati u prilogu:\nŠEF SLUŽBE ZA FINANSIJSKO-RAČUNOVODSTVENE POSLOVE;\nObavijesti iz Dekanata / Izvršena podjela Indeksa brucošima\n« u: 14.10.2019 »\nU petak 11.10.2019. godine u 12 sati je izvršena podjela Indeksa brucošima na Arhitektonskom fakultetu.\nFoto galeriju možete pregledati na linku: https://photos.app.goo.gl/5UbzopxHPxdMU8Hr5\nObavijesti iz Studentske službe / Plan odbrane diplomskih/magistarskih radova rok SEPTEMBAR 2019. god.\nPlan odbrane diplomskih/magistarskih radova za mjesec SEPTEMBAR 2019. godine nalazi se u prilogu:\nPLAN ODBRANE - septembar 2019\nObavijesti iz Dekanata / OBAVJEŠTENJE O DRUGOM UPISNOM ROKU II ciklus studija\n« u: 04.10.2019 »\nOBAVJEŠTENJE O DRUGOM UPISNOM ROKU ZA UPIS STUDENATA U PRVU GODINU DRUGOG CIKLUSA STUDIJA U AKADEMSKOJ 2019-20 GODINI\nObavijesti iz Dekanata / KONAČNA LISTA - I GODINA II CIKLUS\n« u: 03.10.2019 »\nObavještenje se nalazi u prilogu:\nObavijesti iz Dekanata / REVIDIRANA KONAČNA LISTA KANDIDATA - II upisni rok\nListu možete pogledati u prilogu:\nREVIDIRANA KONAČNA LISTA KANDIDATA U DRUGOM PRIJAVNOM ROKU za upis studenata u I godinu I ciklusa studija u studijskoj 2019/20.\nObavijesti iz Dekanata / Preliminarna rang lista - II ciklus studija 2019/20.\n« u: 30.09.2019 »\nPreliminarnu listu možete pogledati u prilogu:\nObavijesti iz Studentske službe / OBAVJEŠTENJE\nObavještenje o početku nastave na Arhitektonskom fakultetu\nUniverziteta u Sarajevu u studijskoj 2019/2020. godini možete pronaći na linku:\nNovosti / Poziv za dostavljanje radova za STUDENTSKU NAGRADU PIRANESI AWARD 2019\nPoziv se nalazi u prilogu:Poziv\nObavijesti iz Dekanata / Dan otvorenih vrata Ureda za podršku studentima\n« u: 27.09.2019 »\nPoštovani predstavnici organizacionih jedinica Univerziteta,\nčast nam je pozvati vas na Dan otvorenih vrata Ureda za podršku studentima (UPS!) koji će se održati u srijedu, 2. oktobra 2019. u Centru za interdisciplinarne studije (Ulica Zmaja od Bosne 8, Kampus Univerziteta u Sarajevu) u periodu od 08:30 do 15:30. U prilogu vam šaljemo pozivnicu.\n+38733 668 251


Izetbegović više nema šta reći! – Ekran\nHome / VIJESTI / BOSNA I HERCEGOVINA / Izetbegović više nema šta reći!\nEkran Oktobar 17, 2020\tBOSNA I HERCEGOVINA, ISTRAŽIVANJA, VIJESTI Leave a comment 256 Views\nOnoliko koliko je uspješan i umiješan u unutarstranačkim nadmudrivanjima i podmetanjima, Bakir Izetbegović je još više bijedan i nesposoban u vođenju međunarodne politike. To je dokazao odlazeći u Zagreb na razgovore sa Plenkovićem, kada je ponizio institucije države i pokazao da nije u stanju biti ništa više od plemenskog poglavice. Sada je to ponovio, reagirajući na sastanak Vučića, Dodika i Čovića u Beogradu (na kojem je nedostajao samo Radončić). Umjesto državničkog stava, Izetbegović je iskazao spremnost da u svojstvu plemenskog poglavice ode i u Beograd. Umjesto konkretnih analitičkih uvida, Izetbegović je javnosti ponudio optužbe kojim za neuspjeh “bošnjačke politike“ optužuje sve one koji nisu pristali da budu pod njegovom čizmom. To je, ukratko, politika Bakira Izetbegovića.\nOdavno je već jasno da Izetbegović u međunarodnim i državnim okvirima provodi i zastupa isključivo politiku “Muslimanske braće“! Nije, međutim, jasno, kako do sada nije shvatio da više niko ne smatra da je Željko Komšić evidentno njegov kmet i da ovaj političar više nikome nije primjer građanske političke orijentacije. Nevjerovatno je da Izetbegović neprekidno kuka na svoje partnere SNSD i HDZ, sa kojima obavezno pravi vlast i koje smatra “prirodnim partnerima“, dok oni provode ono što on želi da učine za njega.\nIzgleda da Izetbegović zaista više nema šta reći, niti ponuditi kao novu mogućnost. Uspio je u unutarstranačkim borbama, ali na državnom nivou predstavlja ozbiljnu opasnost za opstanak BiH. Imajući u vidu pouzdane partnere Beograda likovima SBB i NiP, SDA pod vodstvom Izetbegovića postaje ozbiljan balast u borbi za državnost BiH.\nPrevious Evo kako obavještajne agencije stvaraju javne ličnosti\nNext Anticivilizacijska podrška Saudina Sivre međeđem parizer-ministru Anisu Kriviću!


Kovčeg sa tijelom Slobodana Miloševića još nije izložen u Muzeju revolucije u Beogradu, u kompleksu "25.maj" na Dedinju, u okviru kojega se nalazi i Kuća cvijeća, u kojoj je sahranjen Josip Broz Tito. Organizatori su najavili da će se to dogoditi u narednih sat vremena.\nIspred muzeja okupljen je veliki broj ljudi koji žele odati počast Slobodanu Miloševiću, bivšem predsjedniku Srbije i SRJ i haškom optuženiku za ratne zločine. Nose svijeće, cvijeće i slike Slobodana Miloševića.


Uzbuna protiv transporta gasa kroz centar grada – Semendria\n12. maj 2018. DRUŠTVO – Izvor: Politika – Još pre svečanog otvaranja koje je upriličeno u novembru 2014. godine, skladište tečnog naftnog gasa u Smederevu, koje je centar za celu Jugoistočnu Evropu, pratile su brojne kontroverze. Zbog sumnje u nezakonitost procedura, podneto je više krivičnih prijava i obavljeno čak 150 inspekcijskih nadzora. Ovo skladište TNG-a izgrađeno je sa dozvolom za tri rezervoara od po 150 kubnih metara, a postavljeno je čak 20, o čemu je „Politika” pisala. Takođe je izgrađen suprotno generalnom planu, a i naknadni PDR za taj potes proglašen je nezakonitim i u suprotnosti sa planom višeg reda od urbanističke inspekcije.\nNa te, i još niz nepravilnosti, ukazivao je svojevremeno Smederevac Vladan Cvetković, inspektor Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije, koji je od Agencije za borbu protiv korupcije dobio i status „uzbunjivača javnosti”. Ceo slučaj dospeo je i do Specijalnog tužilaštva za organizovani kriminal kome je Cvetković podneo prijave protiv bivšeg ministra Velimira Ilića, ministarke Zorane Mihajlović, a Osnovnom javnom tužilaštvu u Smederevu protiv gradonačelnice Jasne Avramović i drugih nadležnih u lokalnoj administraciji.\nSkladište, uprkos svemu, tri i po godine nesmetano radi, a transport obavlja prugom koja prolazi nadomak centra grada, ispred ulaza u smederevsku tvrđavu i uz glavno šetalište kraj Dunava gde se nalazi i dečiji park. Mnogi Smederevci svoje nezadovoljstvo i strah od „tempiranih bombi” iskazivali su na društvenim mrežama, a ovaj problem u žižu javnosti ponovo dospeva krajem 2016. godine, posle velikog požara na železničkoj stanici, kada su goreli napušteni vagoni u čijoj su neposrednoj blizini bile cisterne sa TNG. Dodatni problem je činjenica da cisterne za zapaljivom tečnošću i po nekoliko dana čekaju na prijem u skladište LPG „Petrol” i to bez nadzora u naseljenom području, što je ustanovljeno i tadašnjim vanrednim inspekcijskim nadzorom.\nIako LPG „Petrol” od početka tvrdi da je transport bezbedan, kao i samo skladište, Smederevci i dalje strahuju. Novoosnovani građanski pokret „Tvrđava”, performansom u centru grada, ponovo je skrenuo pažnju javnosti na problem sa prevozom gasa kolosekom koji kroz Dunavski park vodi do skladišta. Bure sa natpisom TNG, koje simbolizuje cisterne, postavljeno je na glavnom gradskom trgu, sa satom koji otkucava minut do 12.\n– Krajnje je vreme da podsetimo da je reč o opasnoj materiji koja ni pod tačkom razno ne bi smela da se nađe u centru grada, a koja svaki dan tuda prolazi i ugrožava život građana. Ima mnogo primera iz celog sveta, a najsvežiji je slučaj iz Bugarske, kada je u eksploziji 2016. bilo devetoro mrtvih. S druge strane, izgrađeno je skladište uz nepoštovanje propisa, a niko još ništa nije preduzeo – kaže za „Politiku” Nikola Krstić iz pokreta „Tvrđava”.\nZa 5. jun, dan kada je 1941. godine u velikoj eksploziji municije u tvrđavi, razoreno skoro celo Smederevo i stradalo više od polovine građana, najavljen je veliki građanski protest zbog opasnosti koje, kako kaže, prete zbog skladišta i transporta TNG-a.\n« Jasna Avramović: Ponosna sam na krivične prijave koje sam dobila\nVeliko interesovanje za IT smer u Gimnaziji »


Peščanik „Da li je raj kafana?“ - TAZ - Peščanik\n„Da li je raj kafana?“\nPosted By TAZ On 23/10/2012 @ 09:21 In Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nObjavljivanje srednjevekovnih stihova vređa verska osećanja u Turskoj, za šta vam preti kazna zatvorom. „Ovaj sudski proces“, žali se vajar Mehmet Aksoj, „nas vraća 900 godina unazad“. Razlog za njegovo nezadovoljstvo je početak suđenja poznatom pijanisti Fazilu Saju zbog omalovažavanja „verskih vrednosti“. Optužen je, između ostalog, i zato što je retvitovao stih srednjevekovnog pesnika Omara Kajama: „Ti kažeš da u raju teku reke vina, da li je onda raj kafana?“\n„Apsurdno. Potpuno apsurdno“, najčešće su reči pred početak ovog procesa. Oko 200 Fazilovih prijatelja okupilo se u znak podrške ispred palate pravde u Istanbulu. Ni umetničkom direktoru gradske opere, Rengimu Gekmenu, nije jasno šta se dešava: „Kako mogu da na ovaj način maltretiraju svetski poznatog umetnika. Fazil Saj je poštovalac anadolske kulture. Proces je apsurdan.“\nOvo je još jedan autogol turskog pravosuđa, poput onog pre nekoliko godina protiv kasnijeg dobitnika Nobelove nagrade za književnost Orhana Pamuka, kome je suđeno zbog „povrede turskog nacionalnog ponosa“, jer je izjavio da se u Turskoj negira genocid nad Jermenima. Ovaga puta, najpoznatiji savremeni turski kompozitor optužen je za javno vređanje verskih vrednosti i osećanja religioznih muslimana. Zaprećena kazna je 18 meseci zatvora.\nFazil Saj, 42-ogodišnjak, na Tviteru je pisao kritičke komentare o licemerju imama i ostalih sveštenih lica. Uz to, nije krio neslaganje sa politikom vlade premijera Erdogana. U intervjuima tokom poslednjih par godina, više puta je ukazivao na islamizaciju turskog društva nagovestivši da bi možda mogao i da napusti zemlju. Iz krugova vladajuće AKP više puta mu je prebacivano da je njegova muzika zapadnjačka i da nema nikakve veze sa ljudima koji žive u Turskoj.\nFazil Saj je stekao međunarodnu slavu 1994, nakon pobede na evropskom takmičenju mladih talenata. Od tada je nastupao u svim poznatim svetskim koncertnim kućama. U Turskoj je pao u nemilost vlasti jer se njegove kompozicije bave aktuelnim društvenim temama. Jedna od poslednjih posvećena je ubijenom jermenskom novinaru Hrant Dinku.\nProces je juče ujutro počeo potpuno haotično, što je često slučaj sa ovom vrstom spektakularnih procesa u Turskoj. Iako je mesto održavanja nedavno izgrađena ogromna zgrada, za koju se sa ponosom govori da je najveća palata pravde u Evropi, samo ročište zakazano je u verovatno najmanjoj sudnici u celoj zgradi. Četrnaest mesta u publici nije bilo dovoljno da primi sve one koji su želeli da prisustvuju suđenju, pa je većina zainteresovanih ostala ispred sale.\nUnutra se sve odvijalo prilično nespektakularno. Fazil Saj govorio je o sebi, a svoje mišljenje o optužbi predao je u pisanom podnesku. Optužbe je odbacio kao potpuno neosnovane. Tužioci su tri građanina koji smatraju da su im povređena verska osećanja. Nije jasno da li su se oni sami odlučili na podizanje optužnice ili je to uradila neka organizacija. Jedan od njih trojice je i Emre Bukagili, redovna pojava u turskim sudnicama. On je već podnosio tužbe protiv romana i publikacija kritičnih prema religiji, među kojima su knjige Ričarda Dokinsa, kao i knjiga Nedim Gursels „Ćerke Alaha“. U intervjuu književnom časopisu Zabid Fikir, Bukagili sebe opisuje kao pristalicu čuvenog turskog kreacioniste Adnana Oktara. Na suđenju je tvrdio da ga je „nevernik“ Fazil uvredio.\nSud je nakon saslušanja obe strane zakazao novo ročište za februar sledeće godine i oslobodio Fazila obaveze prisustva na sledećim ročištima.\nProces protiv Fazila Saja nije izolovan slučaj. On je deo pokušaja religiozno-konzervativnih krugova unutar i izvan vladajuće partije za pravdu i razvoj (AKP), da se u Turskoj sprovede „duhovno-moralni preobražaj“. Oni smatraju da bi kritiku ili samo satirične primedbe o islamu trebalo potpuno zabraniti, a pozorište, muziku i vizuelne umetnosti prilagoditi ukusu naroda, to jest ukusu vladajuće partije.\nTime se zaoštravaju društvene tenzije u Turskoj. Do nedavno, obično su karikaturisti zapadali u nevolje kada su se bavili likom premijera Erdogana, koji ih je, očigledno kao čovek bez imalo smisla za humor, redovno tužio sudu. Kao sredstvo protiv vladinih kritičara sve češće se koristi član 216. turskog krivičnog zakona koji sankcioniše „javnu uvredu verskih vrednosti“. To je, kao i sada Fazil Saj, prošle godine na svojoj koži osetio i jedan od najpoznatijih turskih karikaturista Bahadir Baruter.\nU februaru prošle godine, u najvećem satiričnom časopisu Penguen objavljena je Baruterova karikatura na kojoj je prikazan vernik u jednoj džamiji kako preko mobilnog razgovara sa bogom o tome da li bi mogao da napusti džamiju pre kraja molitve jer „ima još neke obaveze“. Malim slovima, u pozadini, na zidu džamije stoji ispisano: Nema boga – religija je laž. Baruter je novembra prošle godine morao pred sud. Državni tužilac se posebno osvrnuo na Muhamedove karikature objavljene u Danskoj, kako bi ilustrovao koliko je opasno vređati verska osećanja i zahtevao godinu dana zatvora. Proces je još uvek u toku.\nKarikaturista je od tada pod posebnom prismotrom islamističke štampe. Povodom izložbe njegovih radova ovog leta, ponovo se detaljno pisalo o „novim provokacijama ovog protivnika islama“. Ovakve prljave kampanje mogu biti daleko opasnije od bilo kakvog krivičnog gonjenja.\nKrajem prošle godine islamistička štampa otkrila je novu metu – „neprikladne“ predstave u istambulskim državnim pozorištima. Godine 2010, najradikalniji islamistički tabloid Vakit sprečio je izvođenje predstave koja je kritikovala licemeran odnos prema prostitutkama. Časopis je podigao toliku buku da ja na kraju gradska uprava zatvorila pozorište zbog „nedovoljne protivpožarne zaštite“.\nSada konzervativna štampa objavljuje koje su predstave 11 državnih pozorišta u Istambulu sadržajno sumnjive, delimično pornografske i koje od njih vređaju vernike. Gradska uprava pokušala je da uz podršku vlade ograniči slobodu pozorišta, tako što je za direktore svih istambulskih državnih pozorišta postavila birokrate koji bi trebalo da kontrolišu repertoar. Odmah se pobunila cela istambulska pozorišna i umetnička scena. Došlo je do velikih demonstracija za slobodu umetnosti. Tokom umetničkog maratona, 152 sata uzastopno su izvođene predstave na ulicama.\nErdogan je kao odgovor na protest zapretio zatvaranjem svih državnih pozorišta i otpuštanjem svih glumaca i ostalih zaposlenih. Erdogan je dodao: „Kada bi svoje komade izvodili u privatnim pozorištima, videli bi da li bi onda mogli da finansiraju svoj rad.“\nProtest nije doneo željeni rezultat. Doduše, pokazalo sa da je ad hoc privatizacija državnih pozorišta pravno teško izvodljiva, ali se ona ipak korak po korak nastavlja. Do sada su umetnici zaposleni u državnim kulturnim institucijama imali ugovore na neodređeno vreme. Od sada to neće biti slučaj. Ugovori će se od sada potpisivati na određeno vreme ili će biti vezani za određeni projekat. Programski savet će morati da odobri sve predstave u državnim pozorištima. Ragip Javiz, predsednik saveza istambulskih pozorišnih umetnika, objašnjava da od sada „država određuje koje će se predstave izvoditi, a koje ne.“\nBulent Arinc, zamenik premijera i jedan od glavnih predstavnika religioznog krila vladajuće partije, smatra da je to potpuno normalno, jer je reč o pozorištima koje finansira država: „To je na kraju pravo svakog poslodavca na svetu.“\nDo koje mere premijer Erdogan i njegova partija poistovećuju sebe sa državom, nedavno je saznao i poznati skulptor Mehmet Aksoj. Njegovu „Statuu mira“ postavljenu u blizini granice sa Jermenijom, Erdogan je smatrao toliko groznom da je naredio njeno rušenje i uklanjanje.\nJürgen Gottschlich, TAZ, 19.10.2012.\nURL to article: https://pescanik.net/da-li-je-raj-kafana/


Luka Jović - Dnevni list Danas\nPočetna » Luka Jović\nŠta god da (ne) uradi Luka Jović to izazove reakciju ljubitelja fudbala, medija još više, pa se tako još od odsviranog kraja nedeljne utakmice njegovog Ajntrahta i Šalkea piše i priča o dva gola srpskog centarfora na asistenciju novog (starog) saigrača Filipa Kostića.\nPiše: O. N. 18. 1. 2021.\nNakon oporavka od korone Luka Jović se povredio\nSrpski fudbaler iz Real Madrida Luka Jović povredio se samo nekoliko dana pošto se oporavio od korona virusa, preneli su danas španski mediji.\nLuka Jović se oporavio i trenirao sa igračima Reala\nFudbaler Real Madrida Luka Jović negativan je na korona virus i danas je trenirao da saigračima, prenela je Marka.\nPiše: Beta 3. 12. 2020.\nZašto omladinci koji su osvojili SP 2015. do sada nisu postali nosioci „A“ tima?\nInternacionalni centar za sportske studije (CIES) iz Nojšatela (Švajcarcka) objavio je da prosečna starost igrača u najjačih pet evropskih liga iznosi oko 24,5 godina.\nPiše: V. Živanović 2. 11. 2020.\nPrvo osnovno javno tužilaštvo traži kaznu zatvora za Jovića zbog kršenja samoizolacije\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu predložilo je da Prvi osnovni sud u Beogradu fudbalera madridskog Reala Luku Jovića proglasi krivim zbog kršenja mere kućne izolacije i da mu izrekne kaznu zatvora u trajanju od šest meseci, saopštilo je danas ovo tužilaštvo.\nLuka Jović na rasprodaji?\nOdiseja Luke Jovića u Real Madridu je završena i srpski napadač je stavljen na transfer listu.\nPiše: V. Ž. 9. 7. 2020.\nLuka Jović povredio stopalo, sledi mu višenedeljna pauza\nSrpski fudbaler Luka Jović povredio je desno stopalo, saopštio je danas njegov klub Real Madrid.\nReal bi mogao da ponudi Jovića Napoliju\nFudbalski klub Real Madrid spreman je da ponudi Napoliju napadača Luku Jovića u sklopu dogovora o transferu Fabijana Ruisa.\nLuka Jović: Neobavešteni milioner\nPrvo osnovno tužilaštvo u Beogradu podnelo je krivičnu prijavu protiv fudbalera Real Madrida Luke Jovića zbog nepoštovanja mera samoizolacije koja mu je izrečena po ulasku iz inostranstva u Srbiju.\nPiše: Vlada Živanović 21. 3. 2020.\nJović: Nisam dobio prave informacije, izvinjavam se ako sam nekoga ugrozio\nFudbaler Real Madrida Luka Jović rekao je danas da nije dobio tačne instrukcije o ponašanju u izolaciji po dolasku iz Španije i izvinio se ako je nekoga ugrozio.\nKrivična prijava i protiv Luke Jovića zbog nepoštovanja samoizolacije\nSrpski fudbaler iz Real Madrida dobiće krivičnu prijavu zbog nepoštovanja samoizolacije, potvrđeno je danas Insajderu u tužilaštvu.\nLuka Jović hvata „poslednji voz“\nIako su mnogi mislili da su dani Luke Jovića odbrojani u Real Madridu i da će mladi fudbaler biti prosleđen na pozajmicu, srpski napadač je ipak „preživeo“ zimski prelazni rok i ostao da čeka šansu na „Santijago Bernabeu“.\nPiše: V. Živanović 11. 2. 2020.\nJović: Mislio sam da je priča o transferu u Real šala\nFudbaler Real Madrida Luka Jović rekao je da je mislio da se radi o šali kada je čuo da je taj španski klub zainteresovan za njega.


Proširujemo naš tim! – Divčibare Ski Resort\nPozicija: Radnik u ski centru / više izvršilaca\nOpis posla: Rad na održavanju sistema za veštačko osnežavanje staze. Rad na žičari, asistencija skijašima na polaznoj i izlaznoj stanici žičare. Provera ispravnosti ski karata i ski pasova. Upravljanje i praćenje rada žičare, regulisanje i prilagođavanje brzine kretanja žičare radi obezbeđivanja bezbedne vožnje posetilaca. Rad na održavanju ski staze i skijališta. Kontrola žičare pre i posle skijaškog dana kako bi se osigurao bezbedan rad žičare. Izrada dnevnika, izveštaja i kontrolnih lista. Obavljanje i drugih dodeljenih zadataka.\nUslovi: Spremnost i sposobnost za rad napolju u svim vremenskim uslovima tokom zimske sezone. Sposobnost za obavljanje fizičkih poslova. Sposobnost razumevanja novih situacija i instrukcija, sposobnost izdavanja uputstava i efikasna komunikacija sa saradnicima, supervizorima i posetiocima ski centra. Sposobnost komunikacije u stresnim situacijama i/ili u hitnim slučajevima. Maksimalna ljubaznost i briga o posetiocima, pozitivan stav i mirno držanje, tačnost. Srednja stručna sprema. Minimum 18 godina starosti. Vozačka dozvola B kategorije. Dostupan za rad vikendom i praznicima. Poželjne preporuke prethodnih poslodavaca. Prednost će imati kandidati sa iskustvom na istoj poziciji u drugim skijaškim centrima.\nAko ispunjavate minimalne kvalifikacije za obavljanje ovog posla, Vaš CV pošaljite do 24. juna na e-mail: info@divcibareskiresort.com ili na adresu: Kej, Pantićeva 118, 14000 Valjevo. Kontakt telefon: 065 95 90 950. Najbolje kvalifikovani pojedinci biće kontaktirani radi dolaska na intervju. Svako pitanje o poziciji za koju se prijavljujete možete postaviti u to vreme.\nPrethodnoPrevious post:Mountain Music FestSledećeNext post:Prvi BLACK PEAK MTB MARATHON na Divčibarama\nTrenutni pritisak: 1022.2


Aldin Karahasanović dobitnik stipendije Fondacije 'Karim Zaimović' | Blicnews.ba\nKultura Književnost Dec 28 / 0 Komentara\nAldin Karahasanović dobitnik stipendije Fondacije 'Karim Zaimović'\nAldin Karahasanović, student završne godine Odsjeka za komparativnu književnost i bibliotekarstvo Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu (UNSA), dobitnik je ovogodišnje stipendije koju dodjeljuje Fondacija "Karim Zaimović" za školsku 2018./2019. godinu.\nZvanično proglašenje ovogodišnjeg stipendiste upriličeno je danas u prostorijama Internacionalnog teatarskog festivala MESS u Sarajevu.\nKako je tom prilikom istaknula članica Upravnog odbora Fondacije Lajla Zaimović, radi se o 36. po redu stipendiji koju dodjeljuje Fondacija „Karim Zaimović, rukovodeći se, prvenstveno, ostvarenim uspjehom na studiju i izvrsnošću, uključujući i svestrani angažman u sklopu vannastavnih aktivnosti.\nDodala je da se spomenuta stipendija dodjeljuje studentima i studenticama s akademija scenskih i likovnih umjetnosti, kao i Muzičke akademije i Filozofskog fakulteta - studija književnosti, te studija žurnalistike na Fakultetu političkih nauka.\nDirektor Festivala MESS Nihad Kreševljaković izrazio je zadovoljstvo činjenicom da je dijelom aktivnosti kojima se čuva sjećanje na čovjeka koji je ostavio neizbrisiv trag i vlastitim angažmanom na najljepši način postao uzor i trajna inspiracija mladim generacijama.\nKazao je kako je Festivalu MESS i Sarajevskom ratnom teatru (SARTR-u) bila velika čast producirati predstavu "Tajna džema od malina", po jednoj od dvije posthumno publicirane knjige Karima Zaimovića.\n- Cilj cijelog tog projekta bio je da se kroz djelo Karima Zaimovića podstaknu ljudi na pozitivnu društvenu akciju - kazao je Kreševljaković, uz uvjerenje da je na taj način moguće probuditi nadu u ljudima o boljoj budućnosti, odnosno o obrazovanju, poštenju i uvažavanju različitosti kao temeljnim i neporecivim vrijednostima.\nKarahasanović je zahvalio Fondaciji „Karim Zaimović“, navodeći da mu čini ogromnu čast biti njen stipendista, te potcrtavajući snagu i nadahnuće koje je crpio iz Karimovog lika i djela.\nKazao je kako je Karimova zbirka priča jedna od prvih ozbiljnijih knjiga, koje nisu bile lektira, a koju je pročitao, kao i da je prva predstava u sklopu koje je volontirao u SARTR-u rađena po tekstu Karima Zaimovića (Tajna džema od malina).\nDobitnik ovogodišnje stipendije Aldin Karahasanović rođen je u Sarajevu 7. aprila 1998. godine. Završio je Sedmu osnovnu školu kao učenik generacije, što mu je uz izvanredne rezultate postignute na školskim takmičenjima, osiguralo besplatno školovanje na Međunarodnoj srednjoj školi u Sarajevu, gdje se priprema za svjetska takmičenja iz matematike. Karahasanović je, istovremeno, aktivni sudionik brojnih projekata iz oblasti obrazovanja i kulture. Karahasanović je član Mense BiH, asocijacije natprosječno inteligentnih ljudi, a uz brojne talente, karakterizira ga svestranost koju je praktično pokazao sudjelovanjem u različitim filmskim i pozorišnim projektima, uključujući i brojne tatarske i filmske radionice.\nFondacija "Karim Zaimović" osnovana je 1996. godine radi očuvanja imena i djela mladog novinara i književnika Karima Zaimovića koji je poginuo u augustu 1995. kao žrtva granatiranja Sarajeva u 25. godini. Osnivači Fondacije su nezavisni magazin „Dani“ iz Sarajeva, Radio Zid iz Sarajeva, Nezavisna unija profesionalnih novinara iz Sarajeva, izdavačka kuća SAF iz Celja, te porodica Zaimović.\nFondacija stipendira studente s izrazitim talentom iz oblasti kulture, umjetnosti, književnosti i novinarstva, te pruža podršku mladim talentima iz tih oblasti, a u dosadašnjem radu Fondacija je dodijelila više stipendija i posebnih priznanja, kao i novinarske nagrade uspješnim mladim novinarima.\nKarim Zaimović, čije ime nosi Fondacija bio je jedan od najtalentiranijih novinara i književnika svoje generacije. Autorske tekstove je počeo objavljivati već u 14. godini na trećem programu Radio Sarajeva, kada je uspostavio i blisku saradnju sa najznačajnijim medijima na prostoru bivše Jugoslavije. Njegova zbirka priča "Tajna džema od malina" objavljena je posthumno u više izdanja, a nekoliko priča je prevedeno na više svjetskih jezika.\nPo svojoj erudiciji i širokom interesu za razne vidove umjetnosti i kulture Karim Zaimović postao je simbolom svoje generacije.


"HORROR NIGHT" U ARENI SINEPLEKS | TV Ars Medija\nPočetna > Kultura > „HORROR NIGHT“ U ARENI SINEPLEKS\nU sredu, 26. juna od 20:30 časova, bioskop Arena Sinepleks organizuje još jedno tematsko veče – „Horror night“ uz film „Anabel 3: Povratak kući“. Svaki posetilac dobiće osveženje dobrodošlice pred centralnu projekciju u 20:30 časova, a kako bi atmosfera večeri horora bila upotpunjena, očekuje vas i neočekivano iznenađenje. Karte su u prodaji na blagajnama bioskopa Arena Sinepleks .\nDemonolozi Ed i Loren odlučni su da sačuvaju Anabel od uništenja te je smeste u zaključanu sobu u svojoj kući. Njihov plan je da je zaštite stavljajući je na „sigurno” iza stakla uz sveštenički blagoslov. Ipak, nesrećna noć počinje kada Anabel probudi zle duhove u prostoriji i zajedno uoče novu metu – Vorenovu desetogodišnju ćerku Judy i njene prijatelje.\nTrejler filma: https://www.youtube.com/watch?v=RxJAozlpXoQ


MPU: 42. Salon arhitekture - Uporno-Otporno - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » MPU: 42. Salon arhitekture – Uporno-Otporno\nMPU: 42. Salon arhitekture - Uporno-Otporno (autor vizuala: Borut Vild)\nAh Neša 8. septembar 2020. Izložbe Postavite komentar\nSeptembarsko otvaranje Salona dešava se umesto otvaranja u tradicionalnom terminu mart-april koje je pomereno usled pandemije izazvane virusom korona. Kako uslovi života, rada i susretanja još nisu u potpunosti normalizovani Muzej nije u mogućnosti da organizuje uobičajeno svečano otvaranje sa brojnom publikom. Predviđena je samo dodela nagrada u četvrtak, 10. septembra od 19.00, uz prisustvo predstavnika žirija i predstavnika nagrađenih.\nTom prilikom žiri 42. Salona arhitekture (Anđela Karabašević, Mustafa Musić, Vanja Panić, Marija Simović i Eva Vaništa Lazarević) dodeliće Grand Prix Salona, nagrade, priznanja i pohvale po kategorijama.\nIzložba će, tokom trajanja biti otvorena za posetu u posebnom režimu uz poštovanje svih mera zaštite, kao što su: prisustvo do deset posetilaca istovremeno u galerijama, merenje temperature, nošenje zaštitnih maski, održavanje bezbedne razdaljine i korišćenje dezinfekcionih sredstava.\nSlogan 42. Salona arhitekture „Uporno-Otporno“ postavljen je u januaru 2020. ne sluteću svu posebnost godine 2020. koja će ostati u memoriji kao neprijatna, neobična i dramatična. Godina preokreta sa mnogo, pred čovečanstvo, postavljenih i otvorenih pitanja o budućnosti.\nPrvobitna ideja bila je da se sloganom „Uporno-Otporno“ naglasi značaj same manifestacije – Salona arhitekture kao izložbe, kao refleksije na stanje u profesiji arhitekte i arhitekturi kako lokalno tako i globalno.\nSlogan odgovara duhu Salona kao manifestacije koja se uporno-otporno bavi afirmacijom arhitekture i arhitekata i gde se, kroz decenije, nastoji da se očuva dignitet ove profesije.\nPosmatrano u kontekstu nepredviđenih okolnosti izazvanih pandemijom virusa korona, slogan Salona dobija još više na značenju.\nZbog novonastale situacije, svedoci smo da se već otvaraju mnoga pitanja na polju arhitekture jer arhitektura nikada ne nastaje u sterilnim uslovima neke laboratorije. Naprotiv, ona uvek nastaje u širem i složenom kontekstu mnogih parametara i pokušava da projektuje odgovare na niz postojećih uslova: kontekst, društvene i klimatske promene, nauku, kulturu, pejzaž, mesto.\nPosebno ako arhitekturu tumačimo kao umetnost i delatnost postavljanja temelja koji mogu biti jedna od „odskočnih dasaka“ za sledeći novi skok u razvoju civilizacije XXI veka.\nNa ovogodišnji konkurs Salona arhitekture prijavljeno je ukupno 204 rada, selekcioni žiri je u zvaničnu selekciju uvrstio 139 radova. Oko trista autora, u oko sto timova, prikazaće svoje radove iz različitih oblasti arhitekture: javne objekte, stambene i industrijske zgrade, enterijere, eksperimentalne i istraživačke projekte i pisanja o arhitekturi.\nPosle 3. oktobra, po završetku Salona, izložba će biti preneta u virtuelnu sferu kao web izložba na sajtu www.salonarhitekture.rs i na sajtu Muzeja.\n42. Salon arhitekture – info\nManifestacija: 42. Salon arhitekture\nVreme održavanja: 10. septembar – 3. oktobar 2020.\nRadno vreme: utorak – subota, 11.00-19.00; nedelja i ponedeljak – zatvoreno\nTagoviarhitektura izlasci izložbe jesen u beogradu leto u beogradu muzej primenjene umetnosti salon arhitekture\nPrethodni Univerzitet Metropolitan: Online dan otvorenih vrata\nSledeći Kreativni centar: Zlatko Vasić – Jedrenjak u kukuruzu


Disleksija – teškoća brzog i fluentnog čitanja - Logopedi Avramović\nDisleksija – teškoća brzog i fluentnog čitanja\nAutor: dr sci Jasmina Vuksanovic\nDisleksija se najkraće može opisati kao poteškoća koja se odnosni na sporo čitanje ili čitanje koje ima mnogo zastajkivanja i grešaka. Kako je čitanje medijum preko koga se odvija usvajanje celokupnog akademskog znanja tokom školovanja, postojanje disleksije utiče na celokupno školovanje pojedinca. Veliki broj novijih istraživanja u ovoj oblasti je pokazao da, korišćenjem specifičnih metoda stimulacije čitanja, se može pomoći da se poteškoće čitanja prevaziđu.\nŠkolarac koji ima prosečnu ili iznad prosečnu inteligenciju a sposobnost njegovog čitanja odgovarala sposobnostima deteta koje je godinu ili više mlađe , onda on pripada grupi dece sa disleksijom. Otprilike 3% do 6% populacije školske dece ima pravu disleksiju. Zbog problema čitanja deca sa disleksijom imaju, posledično, teškoće učenja gradiva, jer, trošeći ogromnu energiju da bi pročitali neki tekst, ne mogu da ga zapamte.\nKako prepoznati disleksiju?\nDeca koja imaju disleksiju imaju u toku čitanja veći broj navedenih simptoma:\n• Velika sporost\n• Ponavljanje slova, slogova ili čitavih reči\n• Inverzija slova ili slogova u rečima (ar-ra, sat-tas)\n• Zamena slova ili slogova drugim slovima ili slogovima (maca-maja, pada-kada)\n• Često preskakanje redova\n• Nemogućnost ponavljanja upravo pročitane rečenice (kad dete zapitamo da nam ponovi rečenicu koju je upravo pročitalo, ono ne ume da je ponovi)\n• Nemogućnost prepričavanja upravo pročitanog teksta\nPored ovih, česti su i sledeći simptomi:\n• Teškoće pisanja\n• Veoma nečitko pisanje\n• Teškoće pisanja slobodnog sastava\nDeca sa disleksijom imaju ove poteškoće ne zbog lošeg vida ili sluha, već zbog određene disfunkcije moždanih centara. Naime, takozvani niži centri u mozgu, koji obrađuju slike (slova, slogove) i/ili glasove (slogovi, reči koje naglas ili u sebi izgovaramo) ne rade dovoljno brzo i/ili adekvatno pre nego što obrada onoga što dete čita dosegne takozvane više (integrativne) moždane centre.\nOvo prouzrokuje konfuziju i nelagodnost za onoga koji čita. Zbog toga deca koja imaju disleksiju ne vole da čitaju i počinju da odbijaju sve što je u vezi sa čitanjem. Stoga najčešće u praksi čujem da nastavnici i učitelji govore roditeljima da im je dete lenjo i da neće da čita.\nProcena koja je potrebna\nKada dete pokazuje teškoće čitanja i učenja, logoped ili psiholog sprovodi neuropsihološku procenu koja uključuje:\n• Procenu sposobnosti vizuelne percepcijei analize\n• Procenu sposobnosti auditorne (fonološke) percepcije i analize\n• Procenu sposobnosti pamćenja\n• Procenu sposobnosti učenja\n• Procenu inteligencije\n• Procenu čitanja\n• Vaše dete nije lenjivac. Setite se kako ne volite da radite ono što Vam “ne ide od ruke”. Niko ne voli da radi ono što mu ne ide lako\n• Disleksiju ne treba shvatiti kako katastrofu koja se ne može popraviti\n• Vaše dete nije problematično\n• Vašem detetu treba stručna pomoć da bi prevazišlo postojeće teškoće\n• Ne dozvolite da Vaše dete zamrzi školu zbog disleksije\nOsećaj krivice – dete ima smetnje u razvoju ili govoru\nDa li je to autizam?


Silni Radnički: Zvezda na "minus 11" u Kragujevcu - Sportklub\nSilni Radnički: Zvezda na "minus 11" u Kragujevcu\nVesti vaterpolo Autor:Milan Stojiljković20. nov. 202020:32 > 20:54\nU derbiju sedmog kola vaterpolo Super lige Srbije, u Kragujevcu je ekipa Radničkog ubedljivo savladali Crvenu zvezdu rezultatom 16:5.\nVaterpolisti Radničkog su se pre nekoliko dana vratili iz Budimpešte gde su odličnom igrom stiglo do finala kvalifikacija za Ligu šampiona, a dobru formu potvrdili su i u nastavku Superlige.\nPod kapicom #22: Jugoslav Vasović o fantastičnim temama\nLEN Evrokup: Sedam timova iz regiona, jedan turnir u BG\nKragujevčani su od samog početka derbija sa Crvenom zvezdom diktirali tempo i već na poluvremenu imali četiri gola viška (8:4), da bi u nastavku što je utakmica više odmicala sve više povećavali prednost.\nVaterpolisti Radničkog su u svakoj četvrtini postigli po četiri gola (4:2, 4:2, 4:0, 4:1), što gosti iz Beograda nisu mogli da isprate, pa su u čitavom drugom poluvemenu postigli samo jedan gol i na kraju doživeli ubedljiv poraz.\nIstina, Crvenoj zvezdi je zbog koronavirusa nedostajao glavni adut, Gavril Subotić, a nekoliko ključnih igrača nedavno se oporavilo od ovog virusa, pa realno nisu mogli da pruže jači otpor raspoloženim Kragujevčanima.\nNajefikasniji na meču bio je vaterpolista Crvene zvezde Veljko Tankosić, postigao je četiri od ukupno pet golova svog tima.\nU ekipi Radničkog najefikasniji sa tri gola bio je Aleksa Ukropina, dok su po jedan postigli Strahinja Rašović, Nebojša Toholj, Nikita Krug, Luka Pljevančić, Nikola Lukić i Marko Radulović.\nRadnički – Crvena zvezda 16:5\nBazen SPD „Radnički“. Bez prisustva publike. Sudije: Anđelić i Mijović.\nMeč je imao i humani karakter. Vaterpolisti su se uključili u pomoć trinaestomesečnoj bebi Minji Matić, koja boluje od spinalne mišićne atrofije, smrtonosne mišićne bolesti za koju od nedavno postoji lek i košta 2,4 miliona dolara. Pozvali su građane dobre volje da se uključe u dobrovoljnu akciju i pošalju sms poruku sadržine 845 na broj 3030.\nAleksa UkropinaKVK RadničkiNebojša ToholjStrahinja RašovićSuperliga u vatterpoluVeljko TankosićVK Crvena zvezdaVK Radnički


Uzgoj krompira bez obrade zemlje - pod slamom ili senom - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nOvakav uzgoj je jednostavan, ne zahteva okopavanje i zagrtanje, a sve što vam treba je odgovarajući malč.\nSadnja krompira na konvencionalan način zahteva puno truda oko obrade zemlje, okopavanja, pa i zagrtanja. Međutim, negativni efekti globalnih klimatskih promena i ograničeni zemljišni resursi nametnuli su razvoj novih ideja o alternativnim metodama uzgoja ovog porvća bez obrade tla, poznatih pod nazivom površinska sadnja krompira.\nKako piše gardeningknowhow, za ovakav uzgoj je važno odabrati mesto s puno sunčeve svetlosti i dobar malč, a ono što je dobro je i to da se krompirova zlatica retko javlja u ovakvom načinu uzgoja.\nPreporuka je koristiti vlažan malč - slamu ili seno\nUmesto konvencionalne obrade tla oranjem i pripreme za sadnju, površina tla se pokrije sa slojem od pet do osam centimetara malča (slame ili sena) za šta je potrebno 100 kg za 100 m2 . Kvadratna bala sena teška je oko 15 kg i košta od 100 do 200 dinara. Slama je nešto jeftinija, ali se najčešće presuje u rolo bale čija je težina oko 230 kg, a cena je oko 2000 dinara za balu.\nPoželjno je da slama ili seno koje se koriste za malč budu vlažni, stariji i seckani, ali se može koristi i suva i sveža slama, no onda će biti potrebno da se navlaži vodom ili tečnim đubrivom, prvenstveno kako bi se sprečilo odnošenje malča vetrom.\nZa zbijeno tlo preporučuje se freziranje ili okopavanje\nUkoliko je površina zemlje zbijena ili obrasla korovima, možete je prekopati ili tek probosti vilama kako bi zemlja dobilo kiseonika. Tom prilikom je obogatite đubrivom, bilo ono stajsko ili kupovno organsko u peletima. Takođe, možete koristiti i kompost ili mineralno đubrivo.\nDelimično obrađena zemlja omogućava dodavanje adekvatne količine đubriva koje koren pronalazi rastom kroz tanki sloj malča i ukorenjivanjem u zemlji, a razvoj krtola će se odvijati na površini malča bez kontakta sa zemljom.\nSadnja kada su temperature od osam do 10°C\nZa sadnju su potrebne temperature vazduha i tla od osam do 10°C. Krompir se sadi na razmak od 30 cm u redu i 40 do 50 cm između redova. Nakon sadnje sprovodi se prekrivanje krtola vlažnom seckanom slamom na debljinu od novih 10 do 15 cm. Suvu slamu ili seno treba zalivati vodom ili đubrivom jer se njime stvaraju povoljni uslovi za mineralizaciju pokrova. Po malču se može posuti i sveže košena trava ili zreli stajnjak kako bi dodatno sprečili odnošenje vetrom, a pritom osigurao i dodatan izvor hraniva.\nDodavanje novog sloja\nKada biljke dosegnu visinu od 15 do 20 cm potrebno je naneti novi sloj malča kako bi se držala vlaga i održavala povoljna temperatura kao što je to zagrtanje u konvencionalnom načinu uzgoja. Takođe, deblji sloj sprečava prodiranje svetlosti do krtola pa samim tim i ozelenjavanje krompira. Nakon dodatnog sloja, prekrivenu bljiku treba osloboditi razgrtanjem kako bi mogla dalje da raste i formira snažne stabljike i listove.\nNedelju dana nakon što procveta, mladi krompiri su spremni za vađenje. Ne morate čupati celu biljku nego samo razgrnite slamu, povadite veće krtole i ponovo zagrnite malč pa će manje krtole dalje da rastu. Kada se nadzemni deo krompira osuši, završen je njegov životni ciklus i nedelju nakon toga povadite i ostale krtole. Slamu samo poravnajte i ostavite da istrune i tako obogati tlo.\nUzgoj krompira Uzgoj na slami Uzgoj krompira na slami Bez obrade zemlje Malč Površinska sadnja krompira


Omega Consulting Team | Konsalting & Edukacije - Part 2\nPRUŽANJE PODRŠKE KLIJENTIMA KROZ ONLINE SESIJE\nvanredna situacija zahteva vanredne pristupe\nOmega Consulting Team predstavlja tim iskusnih konsultanata, predavača i menadžera sa dugogodišnjim iskustvima na različitim rukovodećim i upravljačkim funkcijama u kompanijama.\nKao konsultanti radili smo u velikom broju kompanija u zemlji i inostranstvu i znamo kako izgleda i kakvi su izazovi upravljati kompanijama u praksi.\nŠTA NAS RAZLIKUJE\nUčestvovanje u sprovođenju odluka na strateškom i operativnom nivou povećava izglede da zaposleni prethodno naučeno i realizuju, što je najčešće i najveća potreba klijenata.\nPosebnu prednost predstavlja mogućnost „krojenja“ rešenja za svakog klijenta prema njegovim specifičnim potrebama.\nPosebno želimo da istaknemo uspešno sprovođenje modela upravljanja ljudskim potencijalima putem postavljanja ciljeva, uz stalno praćenje i kvantitativnog i kvalitativnog merenja nivoa ostvarenja.\nOmega Consulting Team pruža konsalting usluge iz sledećih oblasti:\nUvođenje ili unapređenje sistema merenja i analize poslovanja\nOrganizujemo “in-house”, otvorene seminare i radionice iz sledećih oblasti:\nFINANSIJE U PRAKSI\nprogram edukacija iz oblasti finansija\njedinstvena škola pregovaranja\nINSPIRE – Happiness at work\npostignite da na poslu imate srećne ljude\nOmega Consulting Team konsultanata i predavača\nMILAN MIJAILOVIĆ osnivač, konsultant i predavač\nKao poslovni konsultant radio je poslednjih 15 godina u velikom broju privrednih društava u regionu Jugoistočne Evrope, u zemljama ZND – a, Švajcarskoj, Engleskoj i na Kipru. Poslovno iskustvo, znanje i kompetencije Milan je unapređivao radom u realnom privrednom okruženju, uključujući i rad na različitim menadžerskim pozicijama, među kojima su i pozicije izvršnog direktora i člana Borda direktora ili Upravnih odbora kompanija (od malih kompanija do velikih kompanija sa 10.000 zaposlenih).\nZORAN MILAŠINOVIĆ osnivač, konsultant i predavač\nKao konsultant radi više od 10 godina kako na domaćem tržištu, tako i na tržištima istočne i zapadne Evrope.Poslovna znanja je unapređivao radom na različitim menadžerskim pozicijama u internacionalnim kompanijama (Zepter International i Orbit Handels GmbH) među kojima su direktor filijala za šest Ruskih republika sa sedištem u Kazanju (Tatarstan), produkt menadžer, trening menadžer i direktor prodaje.Zoran je proveo više od 10 godina na ruskom tržištu i za to vreme je stekao mnogo priznanja i nagrada od kojih je najznačajnija “Najbolji direktor Zepter International Rusija za 2001 godinu”.\nMILOŠ TOMANOVIĆ konsultant i predavač\nPočetna poslovna iskustva stekao kao samostalni preduzetnik u oblasti marketinga, dizajna i štampe. Od 1993. svoje znanje i iskustvo stiče u inostranstvu, pre svega u Pragu (Češka Republika), a posle i Sankt Peterburgu (Ruska Federacija). 1999. se pridružuje IDM-u, jednoj od najvećih evropskih marketing agencija u oblasti direktnog marketinga, a za sektor prodaje i oblasti pozicioniranja i brendiranja. Tri godine kasnije postaje partner i direktor za Nove poslove (New Omega Director) i prvo postavlja mrežu novih kancelarija u zemljama bivše SFRJ, a zatim 2004. odlazi na dve godine u Rusiju gde vodi i razvija postojeću kancelariju.\nLJUBOMIR JOVANOVIĆ konsultant i predavač\nPrethodno iskustvo sticao je kao konsultant na projektima organizacionih transformacija, finansijskih analiza poslovanja i uspostavljanja sistema merenja i izveštavanja i kao predavač na više od 100 treninga i seminara. Svoja prva praktična poslovna znanja iz oblasti računovodstva i finansija stekao je pre desetak godina, počevši svoju karijeru od baznog knjigovodstva i računovodstva i rada i upoznavanja sa organizacijama različitih vrsta i veličina, kao i načinima njihovog poslovanja, da bi se nakon toga usmerio ka poslovnom planiranju i analizi, do najsavremenijih naprednih metoda koje se izučavaju u značajnijim institutima i školama finansija, u poslovno razvijenom svetu.\nMILJAN DIMITRIJEVIĆ konsultant i predavač\nSvoju menadžersku karijeru započeo je u kompaniji McDonalds pre 19 godina, bio jedan od najmlađih upravnika restorana, a karijeru je nastavio u sopstvenoj marketinškoj agenciji. Od 2010. se bavi isključivo konsultantskim radom u okviru Omega Consulting Team-a u oblastima: organizacije preduzeća, organizacije prodaje, marketing, upravljanje prodajnim timovima, kao i upravljanja kompanijama u neposrednom radu sa vlasnicima ili top menadžmentom.\nMILJANA NIMČEVIĆ konsultant i predavač\nPočetna poslovna iskustva stekla kao preduzetnik u internet biznisu i onlajn trgovini. 2009. godine je pokrenula e-prodavnicu www.internet-prodaja-guma.com, prvu te vrste u Srbiji. Za potrebe razvoja biznisa, stekla je različita poslovna iskustva i znanja: od programiranja, preko razvoja proizvoda i marketinga, do upravljanja prodajom, nabavkom, logistikom, računovodstvom i finansijama. Od 2015. godine je član Omega Consulting Team-a. Kao konsultant pomaže kompanijama da reorganizuju i unaprede prodaju i marketing, i pripreme se za implementaciju CRM-a, u strateškom i u informacionom smislu. Takođe se bavi i predavačkim aktivnostima na otvorenim i in-house treninzima iz oblasti prodaje, CRM-a, marketinga, nabavke i finansija.\nSRĐAN SLADOJE konsultant i predavač\nPrethodno iskustvo sticao je kao konsultant na projektima organizacionih transformacija, finansijskih analiza poslovanja i uspostavljanja sistema meranja i izveštavanja i kao predavač. Svoja prva praktična poslovna znanja iz oblasti računovodstva i finansija stekao je pre više od 10 godina, počevši svoju karijeru u porodičnoj računovodstvenoj agenciji od baznog knjigovodstva i računovodstva i rada i upoznavanja sa preduzećima različitih vrsta i veličina, kao i načinima njihovog poslovanja, da bi se nakon toga usmerio ka poslovnom planiranju i analizi, do najsavremenijih naprednih metoda koje se izučavaju u značajnijim institutima i školama finansija, u poslovno razvijenom svetu.\nJELENA ANĐELIĆ konsultant i predavač\nPreko 20 godina iskustva u oblastima marketinga, internih komunikacija, odnosa sa medijima i brendiranja poslodavca, upravljanjem promenama u lokalnom i globalnom okruženju. Tokom dosadašnje karijere bila je odgovorna za osmišljavanje i realizaciju različitih inicijativa kao što su kreiranje komunikacione platforme, strategije i akcionog plana za brendiranje poslodavca, strateško postavljanje internih komunikacija u službi poslovanja, upravljanje promenama vezanim za kulturu kompanije. Sa diplomom u oblasti Business Administration, obimna iskustva sticala je u kompanijama Hewlett-Packard, Tetra pak, Sony Ericsson, Ericsson i Carnex.\nOmega Consulting Team blog\nJunske kiše i pad entuzijazma – vreme je za PLANIRANJE\nJun 24, 2020 | Novosti\nPočetak je leta i neprestano liju kiše, kao da su nastupile u vidu potvrđivanja inertnog stanja na tržištu. Uplašeni, nemotivisani i skoro depresivni trenuci... Bez obzira da li je trenutna obamrlost odraz vremenske prognoze, COVID-19 ili beznadežnog izgleda našeg...\nKada klijent sudi – vreme je za CRM\nJun 22, 2020 | Novosti\nKako vreme odmiče tako se promene na tržištu dešavaju sve brže i brže, kako u pogledu kupaca čije se navike i zahtevi menjaju, tako i kod partnerskih kompanija sa kojima sarađujemo duži niz godina. Izmenio se način komunikacije, kupovine, pružanja usluga, a samim tim...\nŠta je važnije: klijent ili navike? – vreme je za PROMENE\nJun 18, 2020 | Novosti\nVeć smo naučili da ratom cena možemo pridobiti simpatije klijenata, ali teško da možemo postići dugoročan odnos, naročito ukoliko nam je to najvažniji alat pred klijentima. Ono što bi nas moglo izdići nad konkurencijom, jeste u kojoj meri smo spremni da prilagodimo...\nNastavlja se online program „Finansije u praksi – srednji nivo“\nJun 15, 2020 | Edukacija\nDrugi modul programa Finansije u praksi pod nazivom „Menadžerski izveštaji“ održan je 11. i 12. juna, a vodili su ga predavači i eksperti iz oblasti računovodstvo i finansije, sa preko 20 godina iskustva u velikim poslovnim sistemima: Milan Mijailović, Ljubomir...\nOdržan inhouse seminar „Veštine prodaje“ za kompaniju ICI u Beogradu 23/07/2020\nZavršen online program „Finansije u praksi – srednji nivo“ 06/07/2020\nKlackalica – ORGANIZACIONA TRANSFORMACIJA 30/06/2020\nDa li znamo šta nam je važno? – vreme je za PREGOVORE 26/06/2020\nJunske kiše i pad entuzijazma – vreme je za PLANIRANJE 24/06/2020\nKada klijent sudi – vreme je za CRM 22/06/2020\nŠta je važnije: klijent ili navike? – vreme je za PROMENE 18/06/2020\nNastavlja se online program „Finansije u praksi – srednji nivo“ 15/06/2020\nPočetak drugog nivoa specijalističkog programa „Finansije u praksi“ 30/05/2020\nKo su Vaši kupci i na osnovu kojih parametara ih danas ocenjujete? 27/05/2020


Vučić i Frejzer o vojnoj saradnji Srbije i Britanije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić i Frejzer o vojnoj saradnji Srbije i Britanije\n1Piše: Beta 27. februara 2020. 10.48\nKako je saopšteno iz njegovog kabineta, Vučić je izrazio zadovoljstvo što će tokom posete admirala Frejzera biti potpisan plan bilateralne vojne saradnje, koji sadrži 33 zajedničke aktivnosti.\nVučić je rekao da se nada da će srpsko-britanski odnosi dostići nivo istinskog partnerstva i da bi razmena poseta na visokom nivou doprinela snažnijim i bogatijim vezama dve zemlje u svim oblastima.\nDvojica sagovornika su istakli da su strateški ciljevi saradnje u oblasti odbrane u narednom periodu jačanje vojnoobrazovne, vojnomedicinske i vojno-vojne saradnje, navodi se u saopštenju.\nAleksandar Vučić, Bezbednost, saradnja, Timoti Frejzer, Velika Britanija\n27. februara 2020. u 20.35\nSrbija i VB trebaju da se približe jedna drugoj.Srbija se danas cela razvija i gradi, to je važno za ekonomski oporavak i razvoj naše države.


Belorusija Rio de Žaneiro km udaljenost - Auto karta od Belorusije, Evropa do Rio de Žaneira, Brazil udaljenost, Belorusija Rio de Žaneiro km - 2022\n/ Belorusija Rio de Žaneiro km\nKM Belorusija - Rio de Žaneiro - udaljenost - kilometraža - Auto Karta od Belorusije do Rio de Žaneira - Daljinar Belorusija Rio de Žaneiro km\nBelorusija Rio de Žaneiro udaljenost kolima, kilometraža: - km.\nUdaljenost Belorusija Rio de Žaneiro - vazdušna linija, razdaljina: - km.\nKarta Belorusija Rio de Žaneiro km automobilom - autobusom, navigacija Belorusija Rio de Žaneiro udaljenost km\nPogledajte i Rio de Žaneiro Belorusija km


Trebinje – TransJugTravel\n4 dana / 1 noći autobusom\nTermini: 25.06. - 29.10.2021\nMomo Kapor je govorio: „Trebinje nije ni selo ni metropola. Ono je metafora, san! Ono je jedna svetla Momo Kapor je govorio: „Trebinje nije ni selo ni metropola. Ono je metafora, san! Ono je jedna svetla tačka u životu Hercegovaca, ono je mesto koje sanjaju da će se u njemu nastaniti onda kada budu ostarili. Trebinje je mediteran. Jer, dok u njemu sedite i gledate vrhove čempresa, osećate da je more iza brda. Tamo se živi kao na moru…” Sigurno je da postoje brojni razlozi zašto da posetite grad sunca, vina i platana koji odiše toplinom pravih domaćina. Nalazi se na samom jugu Bosne i Hercegovine, smešten ispod planine Leotar, na obodu Trebinjskog polja, a kroz grad protiče reka Trebišnjica.\n25.06 – 28.06.2021.\n16.07 – 19.07.2021.\n06.08 – 09.08.2021.\nHotel LEOTAR 4* Nalazi se u blizini centra Trebinja. Sobe sa TV, klimom… Sobe su 1/2 i 1/2+1 (treći krevet je pomoćni ležaj manjih dimenzija – isključivo na upit) ležajem sa TWC, restoran… Doručak je na bazi švedskog stola – samoposluživanje.\nORGANIZATOR PUTOVANJA TURISTIČKA AGENCIJA, LICENCA OTP 456/2020, kategorija A10 TRANS JUG TRAVEL NASTUPA KAO SUBAGENT