Dogodilo se na današnji dan - Strana 28\nStrana 28 od 98\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 406 do 420 od ukupno 1456\nDanas je sreda, 29. avgust, 241. dan 2007. Do kraja godine ima 124 dana.\nTurci su pod komandom sultana Sulejmana II, posle\ndvomesečne opsade, prvi put osvojili Beograd. Potom su silom\niselili većinu stanovnika i grad temeljno opljačkali, odnevši u\nCarigrad mnoge kulturne i istorijske vrednosti. Između ostalog tada\nsu neki stanovnici odvedeni u Carigrad i vekovima su njihovi potomci\nvažili kao vrsni znalci pojedinih zanata u tom gradu.\nViše od 100.000 Turaka pod komandom sultana\nSulejmana II porazilo je kod Mohača (u današnjem mađarskom delu\nBaranje) za manje od dva časa oko 30.000 Mađara, čime je nestala\nUgarska kao samostalna država. U bici je poginulo 24.000 Mađara,\nuključujući ugarskog kralja Ludvika II.\nRođen je francuski državnik Žan Batist Kolber,\nministar finansija kralja Luja XIV, jedan od rodonačelnika\nprivrednog protekcionizma. Uveo je zaštitne carine, dao velike\npovlastice industriji, povećao izvoz, ojačao kolonijalnu\nekspanziju i eksploataciju. Usavršio je i povećao trgovačku i\nratnu mornaricu i modernizovao ratne luke. Izgrađivao je sisteme\nkanala tada važnih zbog prevoza roba.\nRođen je engleski filozof Džon Lok, jedan od\nutemeljivača empirizma. Osporavao je teoriju o urođenim idejama i\nprincipima i uspostavio načelo da nema ničeg u razumu što\nprethodno nije prošlo kroz čula i da sve ideje kojima razum\noperiše potiču iz iskustva. Kao politički filozof zalagao se za\nversku toleranciju i poštovanje mišljenja i opredeljenja drugih,\nza ograničenje vladarske moći i zakonsku zaštitu individualnih\nprava i sloboda građana. Snažno je uticao na kasnije filozofe\nempiričare i teoretičare liberalnog društva i građanske države.\nDela: ''Ogled o ljudskom razumu'', ''Pisma o toleranciji'', ''Dve\nrasprave o vladi'', ''Vaspitanje''.\nInvazijom na Saksoniju, pruski kralj Fridrih II\notpočeo je Sedmogodišnji rat.\nNajmanje 900 ljudi udavilo se na britanskom ratnom\nbrodu ''Rojal Džorž'' u kanalu Spithed kod južne engleske luke\nPortsmaut, gde je bio na opravci.\nU Portugalu je pod uticajem ideja Francuske\nrevolucije izbila antimonarhistička pobuna, posle koje je kralj\nŽoao VI prisiljen da prihvati demokratski ustav, koji je\nsuspendovao već 1821.\nPortugal je priznao nezavisnost Brazila pod carem\nPrvi opijumski rat između Velike Britanije i Kine\nokončan je mirom u Nankingu, kojim su Kanton, Šangaj i ostale\nkineske luke otvorene za britanske trgovce. Britanci su dobili\nširoke trgovinske povlastice, a Kina je, posle uplitanja ostalih\nvelesila, postupno potpala pod uticaj zapadnih država i zapadne\nRođen je belgijski pisac flamanskog etničkog\nporekla Moris Meterlink, dobitnik Nobelove nagrade za književnost\n1913. Dela: pozorišni komadi ''Peleas i Melisanda'', ''Mona Vana'',\n''Plava ptica'', ''Princeza Malen'', dela filozofsko-lirske inspiracije\n''Mudrost i sudbina'', ''O smrti'', ''Život pčela'', ''Život mrava'',\nzbirka pesama ''Topli staklenci''.\nRođen je francuski državnik Alber Lebren,\npredsednik Francuske od 1932. do 1940. Kao poslednji predsednik\nTreće republike, posle nemačke okupacije u Drugom svetskom ratu\nnateran je da vlast preda vladi maršala Petena - koja je obrazovana\npod pritiskom okupatora.\nNemački inženjer Gotlib Dajmler patentirao je prvi\nRođena je švedska glumica Ingrid Bergman, koja je\nsvetsku slavu stekla filmovima snimljenim u SAD. Filmovi: ''Dr\nDžekil i gospodin Hajd'', ''Za kim zvona zvone'', ''Plinsko svetlo''\n(Oskar), ''Ozloglašena'', ''Trijumfalna kapija'', ''Jovanka Orleanka'',\n''Stromboli'', ''Evropa 51'', ''Mi žene'', ''Helena i muškarci'',\n''Anastasija'' (Oskar), ''Intermeco'', ''Volite li Bramsa'', ''Poseta'',\n''Begunac u Beču'', ''Kazablanka'' (Oskar).\nRođen je engleski filmski i pozorišni glumac,\nproducent i reditelj Ričard Semjuel Atenboro, koji je igrao u više\nod 60 filmova i ostvario niz sjajnih uloga. Filmovi: ''Mladi\nVinston'', ''Nedostižni most'', ''Magija smrti'', ''Gandi''.\nNa zahtev izbegličke jugoslovenske vlade, koja je\nto učinila pod pritiskom britanskog premijera Vinstona Čerčila,\nkralj Jugoslavije Petar II je u Drugom svetskom ratu oduzeo komandu\nDraži Mihailoviću i priznao maršala Josipa Broza za jedinog vođu\njugoslovenskih snaga otpora nemačkoj okupacionoj sili.\nTrupe SAD pod komandom generala Džordža Maršala\npočele su iskrcavanje na tlo poraženog Japana.\nSovjetski Savez je izveo prvu eksploziju atomske\nbombe, ali je Moskva o tome ćutala. Kad su 22. septembra 1949.\neksploziju potvrdile vlade SAD, Velike Britanije i Kanade, postalo\nje jasno da je teorija vlade SAD o globalnoj nadmoći oborena.\nČinjenica da Sovjetski Savez poseduje atomsko oružje je izazvala\nveliko komešanje u Vašingtonu, a pojedinci u vladajućim krugovima\nčak su predlagali preventivni rat - dok još postoji premoć SAD.\nRođen je američki pop pevač afroameričkog\nporekla Majkl Džozef Džekson, poznat po ekstravagantnom životu.\nJordanski predsednik vlade Haza el Madžali poginuo\nje u podmetnutoj eksploziji, za šta su optuženi islamski teroristi\nU prevratu je oboren predsednik Perua general Huan\nVelasko Alvarado, a vlast je preuzeo predsednik vlade, general\nFransisko Morales Bermudes.\nUmro je irski državnik Emon de Valera, vođa\npartije ''Šin fejn'' od 1917. do 1926, s dva kraća prekida premijer\nod 1937. do 1959, posle čega je do 1973. bio predsednik Irske. Zbog\nučešća u ustanku ''Crvena pastva'' 1916, Englezi su ga osudili,\nobjavio kraj oružane borbe, ali je ipak uspeo da izdejstvuje da\nLondon prizna samostalnost Irske (bez Severne Irske, osim jednog\nmalog dela Alstera). Bio je 1932. predsednik Društva naroda.\nSovjetska skupština suspendovala je Komunističku\npartiju i zamrznula njene bankovne račune, pod optužbom da je bila\numešana u pokušaj državnog udara.\nRukovodstva SR Jugoslavije i Republike Srpske\ndogovorila su se o formiranju jedinstvene delegacije za mirovne\npregovore, s predsednikom Srbije Slobodanom Miloševićem na čelu.\nPredsednik Gruzije Eduard Ševarnadze lako je\npovređen (ogrebotina) prilikom snažne eksplozije automobila-bombe\nispred zgrade skupštine u Tbilisiju.\nRuski avion ''Tupoljev 154'', koji je prevozio rudare\nna udaljeno arktičko ostrvo, udario je u jedan planinski vrh u\nNorveškoj. Najtežu avionsku nesreću na novreškom tlu nije\npreživeo niko od 141 putnika i člana posade.\nPrilikom pada kubanskog ''Tupoljeva'' odmah po\npoletanju sa aerodroma u glavnom gradu Ekvadora Kitu poginuo je 81\nputnik i član posade.\nOkružno javno tužilaštvo u Beogradu podiglo je\noptužnice protiv 14 zapadnih lidera, okrivljujući ih za ratne\nzločine tokom NATO agresije na Srbiju (SRJ) u proleće 1999.\nU eksploziji atomobila-bombe ispred džamije u\niračkom gradu Nadžaf poginulo je najmanje 83 ljudi, uključujući\nvođu šiitskih muslimana u Iraku ajatolu Muhameda Bakera el Hakima.\nU naletu razornog uragana ''Katrina'', koji je pogodio\njug Sjedinjenih Američkih Država, život je izgubilo 1.800 osoba,\na materijalna šteta dostigla je 118 milijardi dolara.\nNajmanje 36 osoba je poginulo, a 45 je povređeno u\neksploziji u centralnom Iraku, dok su prikupljali naftu iz bazena\nformiranih oko naprsle cevi naftovoda. Incident se dogodio u\nruralnom području u blizini grada Divanija, oko 180 kilometara\njužno od Bagdada.\nDanas je četvrtak, 30. avgust, 242. dan 2007. Do kraja godine ima 123 dana.\nEgipatska kraljica Kleopatra VII ubila sepošto su snage\nOktavijana Avgusta potukle trupe njenog muža,\nrimskog vojskovođe Marka Antonija. Na presto je došla u 17.\ngodini, 51. pre nove ere, i vladala je s maloletnim bratom\nPtolomejem XIII, za kojeg je bila udata (po staroj egipatskoj\nvladarskoj tradiciji). Nju je potom s prestola oborio brat-muž, a\nvlast joj je vratio osvajač Egipta rimski vojskovođa Gaj Julije\nCezar. Tada je vladala s drugim maloletnim bratom Ptolomejem XIV,\nčija je takođe bila žena, ali i Cezarova ljubavnica - sa njim je\nimala sina Cezariona. Kad je u Egipat došao Marko Antonije\npridobila je i njega i uspela je da obezbedi vlast za svoje sinove.\nUmro je francuski car Luj XI, koji je tokom\nvladavine od 1461. okončao ujedinjenje Francuske.\nRođen je italijanski slikar Antonio Alegri da\nKoređo. Njegove teme su najčesće bile religiozne i mitološke.\nSlikarski pristup mu je najčešće bio senzualan i dekorativan, sa\nosećanjem za odnose svetlo-tamno. Dela: freske u crkvi Svetog\nJovana u Parmi, slike ''Mistično venčanje Svete Katarine'',\n''Jupiter i Antiopa'', ''Leda'', ''Bogorodica sa Svetim Djorđem''.\nRođen je francuski slikar Žak Luj David, osnivač\ni glavni predstavnik klasicizma, član Konventa i dvorski slikar\nNapoleona I. Radio je istorijske kompozicije i portrete. Vaspitavan\nna antičkim uzorima bio je virtuozan crtač i sjajan portretista.\nDela: ''Zakletva Horacija'', ''Napoleonovo krunisanje'', ''Porodica\nŽerar'', ''Ubijeni Mara'', ''Gospođa Rekamje''.\nRuska armija je u Sedmogodišnjem ratu, pod komandom\nmaršala Stepana Apraksina, porazila pruske trupe u bici kod Gros\nRođena je engleska književnica Meri Volstounkraft\nromanu ''Frankeštajn ili moderni Prometej'', pisanim u duhu ''gotskih''\npriča (horor). Ostala dela: romani ''Poslednji čovek'', ''Lodor''.\nRođen je novozelandski fizičar Ernest Raterford,\ndobitnik Nobelove nagrade za hemiju 1908, jedan od utemeljivača\nmoderne atomske teorije. Od 1898. do 1907. bio je univerzitetski\nprofesor u Montrealu, potom u Mančesteru do 1919. i do smrti 1937.\nu Kembridžu, gde je bio i direktor laboratorije ''Kevendiš''.\nNajviše se bavio prirodom radioaktivnosti i fundamentalnim\nistraživanjima u toj oblasti, otkrivši tri tipa radijacije, koje\nje označio kao alfa, beta i gama zrake. Bombardujući foliju zlata\nalfa zracima, 1906. je otkrio postojanje snažno naelektrisanog\natomskog jezgra koje je nazvao nukleus, a zajedno s nemačkim\nfizičarem Hansom Gajgerom otkrio je da alfa zraci sadrže\npozitivno naelektrisane atome helijuma.\nNemačka Osma armija pod komandom generala Paula fon\nHindenburga potukla je u Prvom svetskom ratu kod Tanenberga (danas\nseverna Poljska, tada Istočna Pruska) posle petodnevnih borbi,\nDrugu rusku armiju generala Aleksandra Samsonova, koja je izgubila\nnajmanje 30.000 ljudi. Time je zaustavljeno napredovanje Rusa ka\nPruskoj, a Samsonov je istog dana izvršio samoubistvo, ali je\nangažovanje velikih nemačkih snaga znatno oslabilo pritisak na\nzapadnom frontu i doprinelo pobedi francuske armije na Marni.\nTurska je u Prvom svetskom ratu objavila rat\nVođu Oktobarske revolucije Lenjina ranila je u\nMoskvi pripadnica stranke Esera Fanja Kaplan, posle čega je\nboljševičko vođstvo zavelo teror nad ''kontrarevolucionarnom\nburžoazijom i njenim agentima''.\nUmro je srpski pisac iz Dubrovnika Ivo Vojnović,\ndramski autor s veoma živim osećanjem za scenu, njenu vizuelnost i\nekspresiju. Dela: drame ''Dubrovačka trilogija'', ''Ekvinocij'', ''Smrt\nmajke Jugovića'', ''Gospođa sa suncokretom'', ''Lazarovo vaskrsenje'',\n''Imeratrix'', ''Maškerate ispod kuplja''.\nUmro je francuski pisac Anri Barbi, pacifist i borac\nza socijalnu pravdu. Učestvovao je u Prvom svetskom ratu kao\ndobrovoljac, ali se ubrzo razočarao, izrazivši ogorčenost u\nromanu ''Oganj'' u kojem je opisao stravičnu sliku rata i digao glas\nu odbranu mira. Tim delom snažno je uticao i na druge literate u\nEvropi. Posle rata je kao romansijer i publicista nastavio da se\nbori za svoje ideje. Ostala dela: romani ''Pakao'', ''Svetlost'', zbirka\nU Beču su završeni razgovori predstavnika\nNemačke, Italije, Rumunije i Mađarske (Bečka arbitraža) na\nkojima su Nemačka i Italija prisilile Rumuniju da ustupi Bugarskoj\njužnu Dobrudžu, a Mađarskoj veliki deo Transilvanije (Erdelja).\nUmro je engleski fizičar Džozef Džon Tomson,\npredsednik Kraljevskog društva u Londonu, profesor Univerziteta u\nKembridžu, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku 1906. Otkrio je\n1897. elektron, takođe i atomističku strukturu elektriciteta i dao\nnaučni osnov provođenja elektriciteta kroz gasove.\nSrpskog slikara Savu Šumanovića, majstora\npejzaža, aktova i mrtve prirode, ustaše su streljale u Sremskoj\nMitrovici u Drugom svetskom ratu, posle zverskog mučenja. Dugo je\nživeo u Parizu, a od 1930. u rodnom Šidu. Njegove velike\nkompozicije ''Doručak na travi'' i ''Pijana lađa'' su među\nnajznačajnijim delima našeg modernog slikarstva. Najbolja njegova\ndela su u Narodnom muzeju u Beogradu, zbirci Pavla Beljanskog u\nNovom Sadu i galeriji ''Sava Šumanović'' u Šidu.\nSovjetska armija je u Rumuniji u Drugom svetskom\nratu zauzela naftna polja u Ploeštiju, preotevši od Nemaca važan\nizvor snabdevanja gorivom.\nJapanske okupacione snage predale su se Britancima u\nHongkongu u Drugom svetskom ratu.\nIzmeđu sedišta vlada Sovjetskog Saveza i SAD\nlideri tih dveju zemalja Nikita Hruščov i Džon Kenedi uspostavili\nsu posle kubanske krize, koja je zapretila opštim nuklearnim\nsukobom, direktnu telefonsku vezu, prozvanu ''crveni telefon''.\nKenija je zabranila lov na slonove i trgovinu\nU Teheranu su u eksploziji podmetnute bombe poginuli\npredsednik Irana Muhamed Ali Radžai i predsednik vlade Muhamed\nPotpukovnik Gijon Blaford postao je prvi Amerikanac\nafričkog porekla koji je poleteo u kosmos, u sastavu petočlane\nposade šatla ''Čelendžer''.\nSovjetska republika Azerbejdžan objavila je\nnezavisnost od Moskve i započela je formiranje sopstvene armije.\nAvioni NATO počeli su seriju masovnih napada na\nvojne i civilne ciljeve u Republici Srpskoj da bi Hrvatima i\nmuslimanima omogućili teritorijalna osvajanja. U bombardovanjima u\nkojima je korišćena i radioaktivna municija - izvedenim uz\nobjašnjenje da ona treba Srbe u Bosni da ''dovedu za pregovarački\nsto'' - poginulo je više od 100 civila, a Hrvati i muslimani su\nzahvaljujući pomoći iz vazduha osvojili oko 4.000 kvadratnih\nkilometara na zapadu RS, odakle je moralo da izbegne više od\n170.000 Srba. Prvog dana bombardovanja protivvazdušna odbrana\nVojske RS oborila je blizu Pala francuski avion ''miraž 2000'' iz\nkojeg su se dva pilota spasla katapultiranjem.\nNa referendumu u organizaciji Ujedinjenih nacija o\nstatusu Istočnog Timora - bivše portugalske kolonije koju je 1975.\nokupirala a 1976. anektirala Indonezija - 78,5 odsto stanovnika\nglasalo je za nezavisnost. Istočni Timor je potpuno katolički za\nrazliku od izrazito islamske Indonezije.\nRusija se povukla iz poslednje vojne baze na Kubi na\nkojoj je bila prisutna od pobede Fidela Kastra 1959.\nUmro je američki glumac Čarls Bronson, rudar pre\nnego što je započeo karijeru filmskog glumca tokom koje je igrao u\nviše od 60 filmova, mahom igrajući avanturiste i ljude jakog\nkaraktera, spremne da podnesu sve u borbi za principe u koje veruju.\nFilmovi: ''Sedmorica veličanstvenih'', ''Dvanaest žigosanih'', ''Veliko\nbekstvo'', ''Jahač na kiši'', ''Porodica'' ''Čatova zemlja'', ''Divlji\nkonji'', ''Teška vremena'', ''Beli bizon'', ''Telefon'', ''Ljubav i meci'',\n''Bilo jednom na Divljem zapadu''.\nUmro je Nagib Mahfuz, egipatski pisac, dobitnik\nNobelove nagrade za književnost. Najpoznatiji egipatski književnik\ni intelektualac dobio je Nobelovu nagradu za književnost 1988.\nčime je postao prvi pisac na arapskom jeziku kome je dodeljeno to\npriznanje. Napisao je oko pedesetak romana od kojih je najpoznatija\n''Kairska trilogija'' u kojoj govori o razvoju Egipta kroz priču o\ntri generacije jedne porodice srednje klase.\nUmro američki glumac Glen Ford, jedan od velikana\nzlatnog doba Holivuda. Počeo je da radi za studio ''Kolumbija\npikčrs'' 1939. Tokom karijere duge 53 godine, igrao je u više od\n100 filmova. Svetsku slavu doživeo je 1946. godine ulogom u filmu\n''Gilda'' Čarlsa Vidora, u kom je Rita Hejvort postala seks simbol\nsvog vremena. Filmovi: ''Bitka za Midvej'', ''Velika žega'', ''Kauboj'',\n''Karavan putuje na Zapad'', ''U 3 i 10 za Jumu''. Nagradu Zlatni globus\nza najbolju ulogu osvojio je 1962. godine.\nIspred britanskog Parlamenta u Londonu danas je otkrivena statua bivšeg predsednika Južne Afrike Nelsona Mandele.\nSvecanosti su pored Mandele (89) prisustvovali i britanski premijer Gordon Braun i gradonačelnik Londona Ken Livingston.\nSpomenik Mandeli je u istom prostoru ispred Parlamenta u Vestminsteru, gde su i statute velikih državnika Vinstona Čerčila, Bendžamina Dizraelija i Abrahama Linkolna.\nIdeju o Mandelinom spomeniku su proteklih godina pratile i izvesne kontraverze, i to pre svega gde bi trebalo da bude postavljen.\nPrvobitno je gradonačelnik Londona Livingston želeo da statua bude na Trafalgar skveru, gde je i Ambasada Južne Afrike, ali opština Vestiminster to nije dozvolila.\nPosle mnogo diskusija dogovoreno je da spomenik Mandeli bude ispred Parlamenta.\nDanašnja svečanost mnoge hroničare u Britaniji podseća i na staru priču o "ironiji života".\nMandela je decenijama bio "britanski neprijatelj broj 1" i te decenije je i proveo u zatvoru. Sada, medjutim, Britanija mu, za života, podiže spomenik na najvažnijem mestu, ispred Parlamenta.\nDogodilo se na danasnji dan Danas je petak, 31. avgust, 243. dan 2007. Do kraja godine ima 122 dana.\nRođen je rimski car Gaj Julije Kaligula, koji je\ntokom vladavine od 37. do 41. ispoljio brutalnost, samovolju i\nnečuveno rasipništvo. Kad je uveo nepodnošljivo visoke poreze i\nostale namete, okrenuo je protiv sebe Senat i vojsku, čak i\nkomandante sopstvene pretorijanske garde i 41. je ubijen. Senat je\npotom za cara proglasio njegovog strica Klaudija Tiberija Druza,\nkoji će biti upamćen kao retko dobar vladar.\nKralj Edvard I proterao je Jevreje iz Engleske.\nSrpski državni sabor proglasio je u Seru (grad na\nistoku današnje grčke Makedonije) Dušanov zakonik (konačna\nverzija), prvi deo objavljen je u srpskoj prestonici Skoplju 1349.\nNajznačajniji pravni dokument feudalne Srbije - ''Zakonik\nblagovernago cara Stefana'' kako je glasio zvaničan naziv - utvrdio\nje opšta načela poretka tadašnje Srbije. Pored ustavnih, sadržao\nje i kazneno-pravne i procesno-pravne odredbe i odredbe iz\nporodičnog i naslednog prava. Rađen je na osnovu običajnog,\ncrkvenog i vizantijskog prava i odlikuje se humanošću, jer je\nštitio prava i najnižih staleža. Proklamovao je načelo\nzakonitosti: zakon je jači i od vladareve volje - što jedan član\nUmro je engleski kralj Henri V, koji je tokom\nvladavine od 1413. do smrti nastavio Stogodišnji rat protiv\nFrancuske. Pobedio je Francuze 1415. kod Azenkura i osvojio Pariz. U\nFrancuskoj je i umro od dizenterije, a na prestolu ga je nasledio\ndevetomesečni sin Henri VI.\nUmro je engleski pisac i baptistički propovednik\nDžon Banijan, koji je 12 godina proveo u zatvoru zbog toga što je\ndržao propovedi bez dozvole verskih vlasti. U tamnici je napisao\nduhovnu autobiografiju i započeo ''Poklonikovo putovanje'',\nsvojevremeno najčitaniju knjigu u Engleskoj.\nU Beogradu je otvorena Velika škola, prva\nvisokoškolska ustanova u tadašnjoj Srbiji (najstarija ustanova sa\nrangom visoke škole bila je bogoslovija u Karlovcima - iako je sada\nsrednja škola u doba Austrije ona je neko vreme imala\nvisokoškolski rang). Za otvaranje Velike škole glavnu zaslugu imao\nje Dositej Obradović. Među dvadesetak učenika-studenata bili su i\nAleksa, sin vođe Prvog srpskog ustanka Karađorđa, i Vuk\nKaradžić. Škola je prestala da radi 1813, posle propasti ustanka.\nRođen je francuski pisac Teofil Gotje, majstor\nreči i oblika, preteča parnasovaca, osnivač larpurlatizma\n''umetnost radi umetnosti'' (l'art pour l'art). Dela: pesme ''Emalji i\nkameje'', proza ''Gospođica de Mopen'', ''Roman jedne mumije'', ''Kapetan\nFrakas'', kritike ''Istorija dramske umetnosti u proteklih 25 godina'',\nUmro je francuski pisac Šarl Bodler, jedan od\nnajvećih pesnika 19. veka. Njegova poezija - izrazito osećajna,\notvorila je nove puteve lirike. Buntovan duh, prevazišao je\nestetičke norme svog vremena, u poeziju je uneo orijentalne boje i\negzotiku, zadržao elemente romantizma, klasičnog paganizma i\nnagovestio simbolizam. Uz zbirku pesama ''Cveće zla'', koju mnogi\nsmatraju najvećim lirskim događajem 19. veka, objavio je prozno\ndelo ''Veštački raj''.\nZbačen je turski sultan Murat V, koga je na\nprestolu nasledio brat Abdul Hamid II.\nOsnovan je Streljački savez Srbije, 36 godina posle\nformiranja prve streljačke družine. Savez je 1909, kad su delovale\nveć 843 družine, učlanjen u Međunarodnu streljačku uniju i\nstrelci iz Srbije su prvi put učestvovali na međunarodnim\ntakmičenjima u Londonu i Hamburgu.\nRođen je srpski pisac Dušan Matić, član Srpske\nakademije nauka i umetnosti, pripadnik beogradskog nadrealističkog\nkruga. Dela: zbirke pesama ''Buđenje materije'', ''Laža i paralaža\nnoći'', ''Knjiga rituala'', ''Pisma - ipak su stigla'', ''I tako, kad\nostanem sam'', eseji ''Položaj nadrealizma u društvenom procesu'',\n''Jedan vid francuske književnosti'', ''Anina balska haljina'',\n''Proplanak i um'', ''Na tapet dana'', ''Breton iskosa'', romani ''Gluho\ndoba'' (s Aleksandrom Vučom), ''Kocka je bačena''.\nRođen je američki pisac jermenskog porekla Vilijam\nSarojan, koji je originalnom tehnikom pripovedanja najviše pisao o\nživotu američkih ''malih ljudi'', često jermenskih i drugih\ndoseljenika. Verovao je da su hrabrost i humor najdelotvornija\nsredstva za savladavanje životnih nedaća. Detinjstvo je proveo u\nsirotištu, a zatim emigrirao u SAD, gde je stekao reputaciju\nvelikog humaniste. Dela: zbirke priča ''Zovem se Aram'', ''Pet zrelih\nkrušaka'', ''Smeli mladić na letećem trapezu'', ''Mama, ja te volim'',\n''Tata, ti si lud'', ''Jedan dan u popodnevu sveta'', romani ''Ljudska\nkomedija'', ''Doživljaji Veslija Džeksona'', ''Predmet smeha'', drame\n'Vreme vašeg života'' (Pulicerova nagrada 1939.), ''Moje srce je u\nPropali su pokušaji francuskog i britanskog\npremijera Eduarda Dalađea i Artura Nevila Čemberlena da\npregovaraju sa nemačkim nacističkim liderom Adolfom Hitlerom.\nNacističke trupe su dan kasnije napale Poljsku i počeo je Drugi\nNemački general Ervin Romel obnovio je ofanzivu\nprotiv Britanaca kod Alam Halfe u Egiptu u Drugom svetskom ratu u\nnameri da izbije na Suecki kanal, ali je pokušaj propao.\nSovjetska armija je u Drugom svetskom ratu izbacila\nnemačke trupe iz glavnog grada Rumunije Bukurešta.\nMalaja (deo sadašnje Malezije) je stekla\nUmro je francuski slikar Žorž Brak, koji je s\nPablom Pikasom 1905. osnovao kubistički pokret. Posle Prvog\noriginalnošću. Slikao je pejzaže, aktove i mrtvu prirodu.\nTrinidad i Tobago je postao nezavisna država.\nUmro je američki filmski reditelj irskog porekla\nDžon Ford, autor više od 200 filmova, najpoznatiji po klasičnim\nvestern filmovima punim lirike, sete i humora. Filmovi:\n''Potkazivač'' (Oskar), ''Poštanska kočija'', ''Mladi Linkoln'',\n''Plodovi gneva'' (Oskar), ''Dugo putovanje'', ''Kako je bila zelena moja\ndolina'' (Oskar), ''Moja draga Klementina'', ''Begunac'', ''Cena slave'',\n''Miran čovek'' (Oskar), ''Čovek koji je ubio Liberti Valansa'', ''Crni\nnarednik'', ''Jesen Čejena''.\nSahrani vođe filipinske opozicije Beninja Akina\nu Manili je prisustvovalo više od milion ljudi. Opozicioni lider je\nubijen 10 dana ranije na aerodromu u Manili prilikom povratka iz\ntrogodišnjeg izbeglištva u SAD, čime je filipinski diktator\nFerdinand Markos uklonio najozbiljnijeg protivkandidata na izborima\nUmro je engleski vajar Henri Mur, jedan od najvećih\nskulptora 20. veka, inostrani član Srpske akademije nauka i\numetnosti. Inspirisao se arhaičnom i primitivnom umetnošću.\nTežio je sintezi apstraktnih oblika i nadrealističkih psiholoških\nUmro je finski državnik Urho Kekonen, predsednik\nFinske od 1956. do 1982, najistaknutiji finski političar posle\nDrugog svetskog rata. Kao šef države i prethodno predsednik vlade\nod 1950. do 1953. i od 1954. do 1956. podržavao je saradnju u vladi\npartija centra s radničkim partijama, uključujući Komunističku\npartiju Finske. Izuzetno je doprineo procesu miroljubive saradnje\ndržava, krunisanim 1975. Konferencijom o evropskoj bezbednosti i\nsaradnji u finskom glavnom gradu Helsinkiju.\nTrupe bivšeg Sovjetskog Saveza formalno su\nokončale poluvekovno vojno prisustvo u bivšoj Istočnoj Nemačkoj,\nceremonijom kojoj su prisustvovali predsednik Rusije Boris Jeljcin i\nkancelar Nemačke Helmut Kol.\nU najvećoj vojnoj akciji trupa iračkog predsednika\nSadama Huseina od okončanja Zalivskog rata 1991, vojska Iraka\npomogla je Kurdistanskoj demokratskoj partiji Masuda Barzanija da\npreotme strateški važan grad Arbil na severu Iraka od rivalske\nPatriotske unije Kurdistana.\nPoginula je britanska princeza od Velsa Dajana\nSpenser, bivša supruga britanskog prestolonaslednika princa\nČarlsa. U automobilskoj nesreći u Parizu s njom je poginuo i njen\nprijatelj Dodi el Fajed.\nU zaseoku Zlaš kod Prištine, u kojem je bio zatvor\nterorističke OVK, pronađena je masovna grobnica sa telima 42\nsrpska civila, mučenih pre likvidacije.\nPrilikom pada argentinskog ''boinga 737'', odmah po\nuzletanju sa aerodroma u blizini centra Buenos Airesa, poginuo je\nnajmanje 71 putnik i član posade.\nKenija je formalno ukinula zabranu delovanja pokreta\nMau Mau, koji je predvodio borbu protiv britanskih kolonijalnih\nvlasti pedesetih godina 20. veka.\nU bombaškom napadu žene samoubice na stanicu\nmetroa ''Rižskaja'' u Moskvi, poginulo je 10, a ranjeno preko 50\nljudi, među kojima četvoro dece. Iza napada su stajali čečenski\nPalestinski bombaši samoubice, pripadnici\npalestinske ekstremističke organizacije Hamas, digli su u vazduh\ndva autobusa u gradu Berševi, na jugu Izraela, ubivši 16 ljudi i\nranivši više od 80.\nUmro je britanski fizičar Džozef Rotblat, jedan od\nosnivača Pagvas konferencija, koji je 1995. godine dobio Nobelovu\nnagradu za mir za svoja zalaganja protiv nuklearnog naoružanja.\nOko 1.000 vernika izgubilo je život, a više od\n800 je povređeno u Bagdadu u metežu koji je nastao posle glasina\nda se bombaš samoubica nalazi među šiitskim hodočasnicima, koji\nsu došli da obeleže godišnjicu smrti sedmog šiitskog imama Muse\nU seriji napada u istočnom delu Bagdada, ubijeno\nnajmanje 43 ljudi a ranjeno 126.\nDanas je subota, 1. septembar, 244. dan 2007. Do kraja godine ima 121 dan.\nUmro je papa Hadrijan IV - rođen kao Nikolas Brejkspir - jedini Englez u istoriji rimokatoličke crkve izabran 1154. za njenog poglavara.\nUmro je francuski kralj Luj XIV, poznat kao ''kralj Sunce''. Na presto je stupio 1643. kao petogodišnjak, posle smrti oca Luja XIII. Vladao je 72 godine, najduže u istoriji Evrope. Vodio je mnoge ratove kako bi obezbedio hegemoniju Francuske, sa promenljivim uspehom. Njegovo ime simbol je prosvećenog apsolutizma, specifične koncepcije vladavine, karakteristične za 18. i delimično 19. vek. Sagradio je dvorac Versaj, koji je ubrzo postao uzor najrazličitijim monarsima širom Evrope. Po uzoru na Versaj nastao je petrogradski Peterhof, palata u Potsdamu kod Berlina, Šenbrun u Beču i mnoge druge palate širom kontinenta. Bio je poznat i kao širokogrudi mecena.\nRođen je američki političar i sveštenik afričkog porekla Hajram Rouds Revels, prvi afroamerikanac koji je postao član Kongresa SAD.\nRođen je srpski istoričar i sveštenik Ilarion Ruvarac, osnivač srpske kritičke istorijske škole, član Srpske kraljevske akademije. Obavio je pionirski posao kritičkog istorijskog istraživanja, suzbijajući nenaučne postupke u proučavanju srpske prošlosti. Bio je izrazito rezervisan prema narodnom predanju kao istorijskom izvoru. Delao je kao profesor i rektor bogoslovije u Sremskim Karlovcima, a od 1882. arhimandrit (starešina) fruškogorskog manastira Grgeteg. Ruvarac je prvi koji je uspeo da pobedi epski pristup tumačenju prošlosti zbog čega je ostao neomiljen. Bio je jedan od najučenijih Srba svoga vremena i ostavio je za sobom ogromnu veoma kvalitetnu biblioteku. Dela: ''Odlomci o grofu Djorđu Brankoviću i Arseniju Crnojeviću patrijarhu'', ''O knezu Lazaru'', ''Montenegrina'', ''O pećkim patrijarsima'', ''Kraljice i carice srpske''.\nRođen je nemački kompozitor Engelbert Hamperdink, profesor Kozervatorijuma u Barseloni, Kelnu, Frankfurtu na Majni i Berlinu. Romantičnom operskom pričom ''Ivica i Marica'', prožetom narodnim motivima, odupro se vagnerijanstvu i označio novi putokaz razvoja nemačke opere. Ostala dela: opere ''Kraljevska deca'', ''Trnoružica'', horske balade, solo pesme.\nU bici kod Sedana u francusko-pruskom ratu, Prusi su pod komandom feldmaršala Helmuta fon Moltkea naneli težak poraz trupama francuskog cara Napoleona III, što im je otvorilo put ka Parizu, kao i pobedu u tom ratu.\nRođen je američki pisac Edgar Rajs Barouz, poznat po seriji popularnih pustolovnih romana o Tarzanu, prevedenih na oko 60 jezika. Napisao je i seriju romana o planeti Mars, ali oni ni izbliza nisu dostigli popularnost knjiga o izmišljenom junaku iz afričke džungle.\nNa skupštini u Nišu delegati iz svih srpskih zemalja (iz slobodnih kao i neoslobođenih krajeva) pod okriljem Srpske pravoslavne crkve (tada beogradska mitropolija) osnovali su Udruženje pravoslavnih sveštenika.\nVelika Britanija je anektirala Južnoafričku uniju, koju je obrazovala pobedom nad Burima (Afrikanerima) i spajanjem dotadašnjih britanskih kolonija Kepland i Natal sa do tada slobodnim burskim državama Transval i Oranje. Od 1960. unija menja ime u Južnoafrička republika.\nBugarska je u Prvom svetskom ratu objavila rat Rumuniji.\nRođen je italijanski glumac Vitorio Gasman, jedan od najistaknutijih italijanskih filmskih i pozorišnih glumaca 20. veka. Filmovi: ''Sram'', ''Gorki pirinač'', ''Ana'', ''Ako dozvoljavate, govorimo o ženama'', ''Brankaleonova vojska'', ''Miris žene'', ''Toliko smo se voleli'', ''Život je roman''.\nU zemljotresu koji je potpuno razorio japanski grad Jokohamu i gotovo uništio Tokio, poginulo je najmanje 142.000 ljudi, a 2,5 miliona je izgubilo krov nad glavom.\nAlbanija je proglašena kraljevinom, tako što je Zogu, koji je na vlast došao uzurpacijom, sebe proglasio za kralja.\nNemačka je napadom na Poljsku započela Drugi svetski rat, okončan šest godina kasnije slomom Nemačke, Italije i Japana i njihovih saveznika. U ratu u kojem je učestvovala 61 država poginulo je oko 50 miliona i ranjeno više od 35 miliona ljudi. Samo u Evropi materijalna šteta je procenjena na oko 277,7 milijardi dolara prema cenama iz 1938, a u Jugoslaviji na 46,9 milijardi dolara.\nU Beogradu je počela Prva konferencija šefova država i vlada nesvrstanih zemalja, kojoj su prisustvovali predstavnici 25 zemalja i 40 antikolonijalnih i oslobodilačkih pokreta. Posle šest dana rada skup je usvojio dokumente o principima nesvrstavanja.\nU zemljotresu u severozapadnom Iranu poginulo je 12.000 ljudi.\nUmro je ruski pisac i ratni reporter Ilja Grigorjevič Erenburg, vrstan poznavalac ruske i zapadnoevorpske kulture. Napisao je pedesetak knjiga u kojima je duhovito i živo izložio misli o revoluciji, politici, ljubavi i suprotnostima civilizacije posle Drugog svetskog rata. Njegovo poslednje delo, memoari ''Ljudi, godine, život'' smatra se testamentarnim. Ostala dela: zbirke priča ''Trinaest lula'', ''Priče ovih godina'', romani ''Život i smrt Nikolaja Kurbova'', ''Neobične pustolovine Hulija Hurenita i njegovih učenika'', ''Ljubav Žane Nej'', ''Špekulanti'', ''Leto 1925. godine'', ''U Protočnom sokaku'', ''Moskva suzama ne veruje'', ''Burni život Lazika Rojtšvaneca'', ''Dan drugi'', ''Bez predaha'', ''Južni vetar'', ''Oluja'', ''Pad Pariza'', ''Deveti talas''.\nGrupa oficira s pukovnikom Moamerom Gadafijem na čelu oborila je s vlasti kralja Libije Idriza I (iz kuće Senusi) i proglasila republiku.\nAmerički velemajstor Robert Fišer pobedio je u meču u Rejkjaviku ruskog velemajstora Borisa Spaskog rezultatom 12,5:8,5 i postao 11. prvak sveta u šahu. Titulu je izgubio bez meča 3. aprila 1975, jer je odbio da prihvati uslove Međunarodne šahovske federacije, a za prvaka sveta proglašen je ruski velemajstor Anatolij Karpov.\nUmro je bivši poljski lider Vladislav Gomulka, vođa Poljske radničke partije (komunisti) od 1943. do 1948. i od 1956. do 1970.\nSovjetski borbeni avion je blizu poluostrva Sahalin oborio južnokorejski avion ''Boing 747'', u kojem je poginulo svih 240 putnika i 29 članova posade. Južnokorejska letilica je u špijunskoj misiji namerno ušla u sovjetski vazdušni prostor.\nU Ženevi su propali pregovori o okončanju građanskog rata u BiH, jer je sarajevska muslimanska vlada, uz blagoslov SAD i ostalih zapadnih zemalja, odbacila mirovni plan međunarodnih posrednika.\nFrancuska policija je saopštila da je vozač automobila u kojem je prethodnog dana u Parizu, pri brzini od 190 kilometara na čas, poginula britanska princeza Dajana Spenser, imao u krvi tri puta više alkohola od dozvoljene gornje granice.\nNa prvom južnoameričkom samitu, 12 šefova država potpisalo je Brazilijansku deklaraciju, u koju je uključena i namera o ujedinjenju dva glavna trgovinska bloka u Južnoj Americi.\nU eksploziji u jednom tokijskom noćnom klubu poginulo je 44 ljudi.\nHolandija je postala prva zemlja u kojoj je dozvoljeno medicinsko korišćenje marihuane radi ublažavanja patnji obolelih, posebno kod najtežih bolesti poput side i raka.\nGrupa od tridesetak naoružanih islamskih terorista, opasanih eksplozivom, upala je u osnovnu školu u mestu Beslan u Severnoj Osetiji (autonomna ruska republika na severnom Kavkazu) i kao taoce zadržala preko 1200 dece i odraslih. Više od 340 talaca, većinom dece, ubijeno je tokom trodnevne drame. Lider čečenskih separatista Šamil Basajev preuzeo je odgovornost za ovaj teroristički akt.\nDogodilo se na današnji dan Danas je nedelja, 2. septembar, 245. dan 2007. Do kraja godine ima 120 dana.\n1945. - Nekoliko sati nakon što je Japan kapitulirao u Drugom svetskom ratu, Ho Ši Min je proglasio nezavisnost Vijetnama od Francuske\n1973. Umro je engleski pisac Džon Ronald Ruel Tolkin, profesor anglosaksonskog i engleskog jezika i književnosti na Oksfordskom univerzitetu.\nU trilogiji "Gospodar prstenova" stvorio je vlastiti mitski svet i jezik, služeći se prozom u kojoj se osećaju ritmovi nordijskih saga i stare anglosaksonske poezije, sa središnjom temom sukoba dobra i zla.\nIstom imaginarnom svetu pripadaju i romani "Hobit" i "Silmarion". Ostala dela: kritičke studije "Beovulf: čudovišta i kritičari", "Bajke, kritička studija", "Čoser kao filolog".\nDanas je ponedeljak, 3. septembar, 246. dan 2007. Do kraja godine ima 119 dana.\nRičard I Plantagenet, poznat kao ''Lavlje srce''\nkrunisan je za kralja Engleske.\nUmro je engleski državnik i vojskovođa Oliver\nKromvel, vođa engleske buržoaske revolucije. Njegova vojska\nporazila je kraljevsku armiju 1644. kod Marston Mura i 1645. kod\nNezbija i zarobila kralja Čarlsa I Stjuarta, koji je osuđen na\nsmrt i pogubljen 1649. Odbivši titulu kralja, 1653. postao je lord\nUmro je francuski državnik i istoričar Luj Adolf\nTjer, osnivač i prvi predsednik Treće republike od 1871. do 1873.\nKao šef versajske vlade 1871. u krvi je ugušio Parisku komunu.\nDela: ''Istorija Francuske revolucije'', ''Istorija konzulstva i\nUmro je ruski pisac Ivan Sergejevič Turgenjev,\njedan od najznačajnijih predstavnika ruskog realizma. Prvi je ruski\npisac čije su dela prodrla na Zapad gde je čitan s divljenjem i za\nživota je uživao znatno veći ugled u francuskim nego u ruskim\nknjiževnim krugovima. Zanimao ga je tip ''suvišnog čoveka'',\nplemića-intelektualca i tip ''nihiliste'', građanskog intelektualca,\nsukobljenog s konzervativizmom plemićke kulture. Predskazivao je\nrevolucionarnu epohu u Rusiji. Dela: romani ''Očevi i deca'',\n'Plemićko gnezdo'', ''Rudin'', ''Dim'', ''Novina'', ''Uoči novih dana'',\npripovetke ''Prolećne vode'', ''Asja'', ''Lovčevi zapisi'', drama ''Mesec\ndana na selu''.\nIz Beograda je krenuo prvi putnički voz na pruzi\nBeograd-Niš, prvoj u tadašnjoj Kraljevini Srbiji. Početak gradnje\nje 21. juna 1881. srebrnim budakom obeležio kralj Milan Obrenović.\nIspraćaju prvog voza, iskićenog cvećem i srpskim trobojkama,\npored velikog broja građana, prisustvovali su ugledni gosti iz\nBeča, Budimpešte i Pariza. Voz je krenuo u 8.30 časova, a u Niš\nje stigao u 18.23 časa.\nRođen je finski državnik Urho Kekonen, predsednik\nKralj Jugoslavije Aleksandar I Karađorđević\nproglasio je novi Ustav kojim je ozakonjena čvršća vlast krune.\nTaj ustav su komunisti i drugi neprijatelji države zvali\noktroisanim. Ustanovljena je dvodomna Skupština, uvođenjem gornjeg\ndoma - Senata.\nDva dana posle nemačkog napada na Poljsku, Velika\nBritanija i Francuska su objavile rat Nemačkoj. Bio je to početak\nNa kružnoj stazi oko Kalemegdana u Beogradu su\nodržane do tada najveće međunarodne automobilske trke u\nKraljevini Jugoslaviji, a pobedniku je pripala ''Velika nagrada\nIskrcavanjem na Siciliju Osme britanske armije pod\nkomandom feldmaršala Bernarda Montgomerija, počeo je napad\nsavezničkih trupa na Italiju u Drugom svetskom ratu.\nUmro je češki državnik Eduard Beneš, predsednik\nČehoslovačke od 1935. do 1938. i od 1946. do 1948. Bio je vođa\nNarodne stranke i najbliži saradnik prvog predsednika\nČehoslovačke Tomaša Masarika. U Prvom svetskom ratu radio je na\nstvaranju slobodne Čehoslovačke i Male Antante (savez s\nJugoslavijom i Rumunijom). Od osnivanja Čehoslovačke 1918. do\n1936. bio je šef diplomatije, a posle Minhenskog sporazuma 1938,\nkojim je Zapad predao Čehoslovačku na milost i nemilost\nnacističkoj Nemačkoj, dao je ostavku i otišao u izbeglištvo u\nLondon, gde je tokom Drugog svetskog rata predvodio izbegličku\nvladu. Posle rata ponovo je postao šef države, ali je dao ostavku\n1948. kad su komunisti prigrabili svu vlast i ubrzo je umro.\nUmro je američki pisac Edvard Estlin Kamings,\npesnik snažnog lirskog dara u čijoj su poeziji dominirale teme\nljubavi i smrti. Dela: zbirke stihova ''XLI pesma'', ''Je 5'', ''Viva'',\n''Tom'', ''V20'', ''1x1'', ''Sedamdeset i jedna pesma''.\nUmro je vijetnamski državnik Ho Ši Min, predsednik\nDemokratske Republike Vijetnam (Severni Vijetnam) od proglašenja\n1945. i vođa borbe protiv japanske armije, francuskih kolonijalnih\ntrupa i američke invazione vojske. Od 1917. radio je u Francuskoj,\ngde je 1920. postao član Komunističke partije Francuske, a 1930.\nosnovao je Komunističku partiju Vijetnama. U vreme Drugog svetskog\nrata, kad je Japan okupirao Vijetnam, stvorio je jak oslobodilački\npokret, jezgro buduće armije, koja je nanela odlučujuće poraze\nFrancuzima i potom Amerikancima, zahvaljujući čemu su Severni i\nJužni Vijetnam ujedinjeni 1976.\nŠSR, SAD, Velika Britanija i Francuska potpisale su\nsporazum o statusu grada Berlina.\nAmerički vasionski brod bez ljudske posade ''Viking\n2'' spustio se na Mars i počeo da šalje fotografije sa te planete.\nUmro je američki filmski režiser italijanskog\nporekla Frenk Kapra, autor sjajnih komedija sa satiričnom notom.\nNapisao je memoare ''Ime iznad naslova''. Filmovi: ''Donovanova afera'',\n''Mlada generacija'', ''Zabranjeno'', ''Američka ludost'', ''Gorak čaj\ngenerala Jena'', ''Dogodilo se jedne noći'' (Oskar), ''Gospodin Dids\nide u grad'' (Oskar), ''Izgubljeni horizonti'', ''Upoznajte Džona Doa'',\n''Arsenik i stare čipke'', ''Ne možete to poneti sa sobom'' (Oskar),\n''Ovo je divan život'', ''Država Unije'', ''Džep pun čuda''.\nSa teritorije pod kontrolom muslimana i Hrvata u\ncentralnoj Bosni, raketom je oboren italijanski transportni avion u\nkojem su poginula sva četiri člana posade. Incident je na Zapadu\nskromno medijski propraćen i nije vođena ozbiljnija istraga, jer\nje odmah bilo jasno da ni na koji način ne mogu biti optužene\nsnage Srba u BiH.\nSAD su izvele jedan od najjačih vojnih napada na\nIrak od okončanja Zalivskog rata 1991, ispalivši 27 krstarećih\nprojektila na ciljeve na jugu te zemlje, sa obrazloženjem da je to\nkazna zbog pomoći armije Sadama Huseina jednoj od kurdskih frakcija\nu ''zoni bezbednosti'' koju su UN proglasile na severu Iraka.\nU vijetnamskom putničkom avionu ''Tupoljev 134'',\nkoji se srušio u blizu aerodroma u glavnom gradu Kambodže Pnom\nPenu, poginulo je 65 ljudi, uglavnom stranaca.\nNa graničnom prelazu Djeneral Janković između\nJugoslavije i Makedonije počela je da radi carinska služba\nUNMIK-a, naplaćujući carinske dažbine u nemačkim markama.\nPapa Jovan Pavle II beatifikovao je\nultrakonzervativnog prapu Pija IX iz 19. veka, ignorišući oštre\nproteste jevrejskih i liberalnih rimokatoličkih krugova.\nBeatifikacija je pripremna faza za kanonizaciju.\nVrhovni sud Izraela odlučio je da izraelske vlasti\nmogu da proteruju rodbinu palestinskih terorista ako dokažu da su\npretnja bezbednosti Izraela.\nDanas je utorak, 4. septembar, 247. dan 2007. Do kraja godine ima 118 dana.\nVenecija je predala Turcima grčko ostrvo Krit, ne uspevši da se odupre opsadi započetoj 1648.\nRođen je francuski pisac i diplomata Fransoa Rene Šatobrijan, sjajan stilista koji je snažno uticao na francusku književnost. Posle ranjavanja u jednoj borbi protiv pristralica Francuske revolucije, 1792. je emigrirao u Englesku, gde je ostao do 1800. Po povratku na vlast dinastije Burbon 1814, bio je diplomata i šef francuske diplomatije. Povukao se iz politike 1830. posle Julske revolucije i pada kralja Šarla X. Čitavog života ostao je dosledni reakcionar. Dela: ''Duh hrišćanstva'' (čiji su deo kratki romani ''Atala'' i ''Rene''), poema u prozi ''Mučenici'', ''Put iz Pariza u Jerusalim'', ''Uspomene s onu stranu groba'', epopeja o američkim Indijancima ''Les Natćez'', politički spisi ''Istorijski, politički i etički eseji o prošlim i sadašnjim revolucijama razmatranim u odnosu na Francusku revoluciju'', ''O Bonaparti i Burbonima''.\nŠpanski naseljenici su - pod nazivom ''Grad naše gospe kraljice anđela'' (El Pueblo de Nuestra Senora La Reina de Los Angeles) - osnovali grad Los Anđeles.\nRođen je poljski pisac Juliuš Slovacki, tvorac poljskog romantičarskog pozorišta, majstor jezika i forme. Dela: zbirke pesama ''Poezija'', poeme ''Anhelli'', ''U Švajcarskoj'', ''Benjovski'', ''Čas misli'', ''Kralj-Duh'', drame ''Kordijan'', ''Fantazi'', ''Mazepa'', ''Mindove'', ''Marija Stjuart'', ''Horštinjski'', ''Salomejin srebrni san'', tragedije ''Baladina'', ''Lila Veneda''.\nRođen je austrijski kompozitor i orguljaš Anton Brukner, kasnoromantičar koji je stvarao pod uticajem Ludviga van Betovena i Riharda Vagnera. Dela: devet simfonija, osam misa, kantate.\nPopečiteljstvo prosveštenija (Ministarstvo prosvete) Srbije odobrilo je osnivanje Narodnog muzeja u Beogradu, na inicijativu srpskog pisca Jovana Sterije Popovića, tada načelnika (ministra) Popečiteljstva prosveštenija.\nU Carigradu je potpisan protokol povodom spora Srbije i Osmanskog carstva posle ubistva jednog srpskog dečaka na Čukur česmi u Beogradu i sukoba Turaka i Srba. Carigradskim protokolom Turcima je naloženo da napuste srpske gradove (tvrđave), uključujući Beograd.\nFrancuska je postala republika, čime je okončano Drugo carstvo Napoleona III.\nApački poglavica Džeronimo, vođa jedne od najvećih pobuna američkih Indijanaca protiv SAD, predao se u Skeleton kanjonu u Arizoni američkom generalu Nelsonu Majlsu.\nRođen je američki biolog nemačkog porekla Maks Delbrik, dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1969. Znatno je doprineo istraživanjima genetske srukture virusa.\nUmro je norveški kompozitor, pijanista i dirigent Edvard Hagerup Grig, koji se inspirisao nacionalnim folklorom i afirmisao norvešku muziku u svetu. Najbolja dela ostvario je u malim formama poput klavirskih minijatura (''Lirski komadi''), 25 nordijskih narodnih pesama i plesova, svita ''Holberg'', ''Poetičnih muzičkih slika'', ''Humoreski'', solo pesama. Ostala dela: Klavirski koncert u a-molu, orkestarske svite ''Per Gint'', ''Sigrud Jorsalfar'', Gudački kvartet, Koncert za klavir i orkestar, tri violinske sonate, horske kompozicije.\nRođen je američki filmski režiser Edvard Dmitrik, autor oporih kriminalističkih filmova i filmova o socijalnim i rasnim problemima u SAD. Filmovi: ''Unakrsna vatra'', ''Zbogom, ljubljena moja'', ''Plavuša iz Singapura'', ''Iza izlazećeg sunca'', ''Daj nam danas'', ''Žongler'', ''Mladi lavovi'', ''Plavi anđeo'', ''Drvo života'', ''Pobuna na Kejnu''.\nNemački dirižabl ''Grof Cepelin'' okončao je putovanje oko sveta.\nBelgijske gradove Brisel i Antverpen oslobodile su u Drugom svetskom ratu britanske i kanadske trupe.\nUmro je francuski državnik i finansijski stručnjak Rober Šuman, tvorac ''Šumanovog plana'' 1950, na osnovu kojeg su 1952. Belgija, Holandija, Luksemburg, Zapadna Nemačka, Italija i Francuska stvorile Evropsku zajednicu za ugalj i čelik, preteču Evropske unije. Bio je ministar finansija 1946, predsednik vlade od 1947. do 1948, šef diplomatije od 1948. do 1953. i ministar pravde od 1955. do 1956.\nUmro je francuski (iz Alzasa) lekar, filantrop, teolog, pisac, muzički istoričar i muzičar Albert Švajcer, dobitnik Nobelove nagrade za mir 1952. Od 1913. do smrti radio je kao lekar-misionar u bolnici koju je osnovao u Francuskoj Ekvatorijalnoj Africi (Gabon). Dela: ''Kultura i etika'', ''Između vode i prašume'', ''Autobiografija'', ''Afričke priče'', ''Potraga za istorijskim Isusom''.\nU Čileu je Salvador Aljende kao prvi marksista u zapadnoj hemisferi dobio izbore za šefa države. Uz obilatu pomoć Vašingtona, čileanska armija ga je u krvavom puču ubila u septembru 1973.\nSAD su kao poslednja zapadna zemlja uspostavile diplomatske odnose sa Istočnom Nemačkom.\nUmro je francuski pisac Žorž Simenon, autor 84 kriminalna romana u kojima je glavna ličnost izmišljeni inspektor Megre. Dela: romani ''Lađar'', ''Noć na raskršću'', ''Mali doktor'', ''Megre postavlja zamku''.\nBivši predsednik Bugarske Todor Živkov, zbačen 1989, osuđen je na sedam godina zatvora pod optužbom za proneveru državnih fondova.\nPod geslom ''ujedinjeni Jerusalim je naš'', Izrael je započeo 15-mesečnu proslavu 3000. godišnjice proglasa kralja Davida o tom gradu kao prestonici jevrejskog naroda.\nU eksploziji tri bombe, koje su u Jerusalimu postavili islamski teroristi, poginulo je sedam i ranjeno oko 200 ljudi.\nMeđunarodni tribunal u Hagu osudio je na doživotnu robiju bivšeg predsednika vlade Ruande Žana Kambandu, optuženog za genocid počinjen 1994. u sukobima plemena Tutsi i Hutu u toj afričkoj zemlji.\nU eksploziji koju su u petospratnu stambenu zgradu u Bujnaksku u ruskoj autonomnoj republici Dagestan podmetnuli čečenski islamski teroristi, poginulo je najmanje 64 ljudi, mahom žena i dece ruskih oficira.\nPrema izveštaju objavljenom u SAD, finansijski gubici Njujorka, kao posledica islamističkih terorističkih napada na taj grad 11. septembra 2001, iznose između 83 i 95 milijardi dolara.\nNajmanje 17 osoba je poginulo, a više od 20 je ranjeno pošto je bombaš-samoubica aktivirao auto-bombu u blizini policijske akademije u iračkom gradu Kirkuku.\nUmro je australijski aktivista za zaštitu prirode Stiv Irvin, poznat širom sveta zahvaljujući svojim emisijama o divljim životinjama, prvenstveno krokodilima. Irvin je stradao pošto ga je raža ubola u grudi dok je ronio prilikom snimanja dokumentarnog filma.\nUspešno je obavljeno prvo testiranje (s putnicima) ''Erbasovog'' super-džambo aviona A380, najveće komercijalne letelice u svetu. Avion je poleteo sa aerodroma u Tuluzu u južnoj Francuskoj. A380 može da prevozi između 555 i 800 putnika, zavisno od konfiguracije i ima domet od 15.000 kilometara. Njegova cena je čak 228 miliona evra.\nDanas je sreda, 5. septembar, 248. dan 2007. Do kraja godine ima 117 dana.\nRođen je italijanski filozof Tomazo Kampanela,\ndominikanski kaluđer, utopijski filozof, koji je 27 godina proveo u\ntamnici. U delu ''Država sunca'', napisanom po uzoru na Platona,\nnjegove sledbenike i Tomasa Mora, izložio je shvatanja o idealnom društvu kao nekoj vrsti platonističke socijalne države.\nRođen je francuski kralj Luj XIV, poznat kao ''kralj\nSunce''. Na presto je stupio 1643. kao petogodišnjak, posle smrti\noca Luja XIII. Vladao je 72 godine, najduže u istoriji Evrope.\nVodio je mnoge ratove kako bi obezbedio hegemoniju Francuske, sa promenljivim uspehom. Njegovo ime simbol je prosvećenog\napsolutizma, specifične koncepcije vladavine, karakteristične za\n18. i delimično 19. vek. Sagradio je dvorac Versaj, koji je ubrzo\npostao uzor najrazličitijim monarsima širom Evrope. Po uzoru na\nVersaj nastao je petrogradski Peterhof, palata u Potsdamu kod\nBerlina, Šenbrun u Beču i mnoge druge palate širom kontinenta. Bio je poznat i kao širokogrudi mecena.\nRođen je nemački kompozitor, pijanista i dirigent\nJohan Kristijan Bah, najmlađi sin Johana Sebastijan Baha, koji je\nživeo i u Milanu i Londonu, pa je nazivan ''italijanski Bah'' i\n''engleski Bah''. U Engleskoj se proslavio kao pijanista i organizator muzičkog života i postao muzički učitelj kraljice Šarlote. Značajan je kao kompozitor sonata i koncerata za klavir u rokoko stilu, po čemu je preteča mladog Volfganga Amadeusa Mocarta. Dela: 15 opera, više od 60 simfonija, 37 klavirskih koncerata, 13 uvertira, klavirske sonate, kamerna muzika.\nRođen je nemački kompozitor Djakomo Majerber.\nPravo ime bilo mu je Jakob Libman Ber. Odigrao je vidnu ulogu u\nstvaranju francuske velike opere. Bio je veoma popularan, ali je\nnjegova muzika izazivala i mnoge polemike. Dela: opere ''Hugenoti'', ''Afrikanka'', ''Robert Djavo'', ''Prorok''.\nOsmansko carstvo je objavilo rat Francuskoj.\nMalta je pala u ruke Britanaca pod admiralom\nHorejšom Nelsonom, koji je prethodno blokirao francuske trupe na tom sredozemnom ostrvu i tako ga preoteo od Francuske.\nUmro je francuski filozof i matematičar Ogist Kont,\njedan od osnivača filozofije pozitivizma i osnivač sociologije.\nDela: ''Kurs pozitivne filozofije'', ''Rasprava o celini pozitivizma'',\n''Sistem pozitivne politike'', ''Pozitivistički katehizam''.\nRusija, Velika Britanija, Francuska, Pruska,\nAustrija i Osmansko carstvo potpisali su ugovor o uspostavljanju\nreda u Siriji (tada turska teritorija) posle masakra koji su nad\nhrišćanima počinili muslimani.\nRođen je indijski filozof i državnik Sarvepali\nRadakrišnan, profesor filozofije na univerzitetima u Madrasu,\nKalkuti, Čikagu i Oksfordu, ambasador u Moskvi 1939, potpredsednik Indije od 1952. i predsednik od 1962. do 1967. Najviše ga je zaokupljala religija, etika, istorija filozofije i kulture i\nmogućnost objedinjenja civilizacijskih i kulturnih vrednosti Istoka\ni Zapada. Koristeći se komparativnom metodom u istoriji filozofije, nastojao je da pokaže značajnu ulogu indijskog nasleđa u mogućnoj kulturnoj renesansi jedinstvene svetske kulture. Dela: ''Indijska filozofija'', ''Istočna religija i misao Zapada'', ''Religija i društvo'', ''Kalki, ili budućnost civilizacije'', ''Istorija Istočne i Zapadne filozofije''.\nUmro je srpski državnik i istoričar Jovan Ristić,\nvođa srpske Liberalne stranke, jedan od najznačajnijih srpskih\ndiplomata 19. veka, član Društva srpske slovesnosti i potom Srpske kraljevske akademije, dva puta član namesništva maloletnim vladarima i četiri puta predsednik vlade Srbije. Po okončanju studija u Francuskoj i na nemačkom univerzitetu u Hajdelbergu, vratio se u otadžbinu i ubrzo je postavljen za šefa srpskog poslanstva u Istambulu. T\nokom boravka u Turskoj od 1861. do 1867. uspešno je okončao duge pregovore o opozivanju turskih garnizona iz utvrđenih gradova Srbije. Potom je postao ministar inostranih poslova kneževine Srbije, a u r\nazdoblju od 1867. do 1888. bio je, s prekidima, predsednik vlade Kneževine i Kraljevine Srbije. Namesnik maloletnog kneza Milana Obrenovića postao je 1868, a od 1889. maloletnog kralja Aleksandra Obrenovića. Kao namesnik kneza Milana\nnajviše je doprineo donosenju novog ustava 1869, a 1878. uspešno je zastupao Srbiju na Berlinskom kongresu. Odbio je 1881. da potpiše trgovinski sporazum sa Austro-Ugarskom, smatrajući da će takav dokument Srbiju učiniti ekonomski previše zavisnom od Dvojne Monarhije, zbog čega je podneo ostavku na položaj šefa vlade. Po povratku na vlast 1887. i kasnije kao regent kralja Aleksandra nastojao je da Srbija oslonac nađe u Rusiji, a u unutrašnjoj politici pokušao je da suzbije uticaj radikala, ali je položaj regenta napustio 1893. pošto je kralj Aleksandar uz podršku radikala izvršio državni udar. Dela: ''Spoljašnji odnošaji Srbije 1848-1872'', ''Diplomatska istorija Srbije za vreme srpskih ratova za oslobođenje i nezavisnost 1875-1878''.\nRođen je američki filmski producent Daril Frensis\nZanuk, koji je 1933. osnovao filmsku kompaniju ''Tventi senčeri\nfoks''. Bio je producent niza značajnih filmova: ''Plodovi gneva'',\n''Sve o Evi'', ''Viva Zapata!'', ''Najduži dan'', ''Koreni neba'', ''Mladi\nNemački vojnici ubili su u Prvom svetskom ratu\nfrancuskog pisca i filozofa Šarla Pjera Pegija, jednu od ključnih\njavnih ličnosti u oslobađanju nevino osuđenog kapetana Alfreda\nDrajfusa. Kao urednik lista ''Petnaestodnevne sveske'' rozobličio je pozadinu montiranog sudskog procesa Drajfusu kao navodnom nemačkom špijunu. Dela: drama ''Jovanka Orleanka'', eseji ''Naša mladost'', ''Novac''.\nU napadu belogardejaca na njegov štab, poginuo je\nruski revolucionar Vasilij Ivanovič Čapajev, komandant 25.\nstreljačke divizije boljševičke vojske u građanskom ratu koji je\nposle Oktobarske revolucije izbio u Rusiji. U Prvom svetskom ratu\nviše puta je odlikovan za hrabrost, a početkom 1918. formirao je odrede za borbu protiv kontrarevolucije.\nSAD su proglasile neutralnost u Drugom svetskom\nPredsednik Konga Žozef Kasavubu smenio je vođu\nnacionalnooslobodilačkog pokreta i predsednika vlade, poznatog\npesnika, Patrisa Lumumbu. Potom ga je izručio separatisti iz\nprovincije Katanga Moizu Čombeu, čiji su ga plaćenici ubili u\nPalestinski teroristi ubili su u Minhenu 11\nizraelskih sportista, učesnika Olimpijskih igara, koje su prethodno\noteli. U 24-časovnoj pucnjavi na aerodromu, poginula su i\nčetvorica terorista i jedan zapadnonemački policajac.\nZapadnonemački komunistički teroristi (crvene\nbrigade) oteli su predsednika Federacije zapadnonemačke industrije Hansa Martina Šlejera, čije je telo pronađeno 19. oktobra 1977. u Francuskoj.\nPredsednici vlada Severne i Južne Koreje susreli su\nse u Seulu, što su bili razgovori na do tada najvišem nivou između dveju zemalja podeljenih posle Korejskog rata 1953.\nFrancuska je izvela prvu u seriji atomskih proba na\npacifičkom ostrvu Mururoa u Francuskoj Polineziji, što je izazvalo osudu širom sveta i masovne proteste, posebno u Australiji i na Tahitiju.\nNa stadionu u glavnom gradu Paragvaja Asunsionu, u\nvreme održavanja političkog mitinga, usled iznenadne oluje\nsrušila se tribina usmrtivši 37 ljudi.\nSkupština Severne Koreje izabrala je Kim Džong\nIla, sina preminulog Kim Il Sunga, za šefa Nacionalne komisije za\nodbranu, što je zvanično najviši položaj u zemlji pošto je\nukinuta predsednička funkcija, čime je kompletiran proces prvog\nnaslednog prenosa vlasti u komunističkim zemljama.\nU eksploziji autombila-bombe u glavnom gradu\nAvganistana Kabulu ubijeno je najmanje 26 ljudi, a kasnije istog\ndana pokušan je u južnom gradu Kandahar atentat na avganistanskog premijera Hamida Karzaija.\nIndonežanski putnički avion Boing 737-200 pao je\nna stambeni deo Medana, grada na severu ostrva Sumatre. Od ukupno 112 putnika i pet članova posade, poginule su 103 osobe, dok je na zemlji zivot izgubilo 47 ljudi.\nUmro je srpski glumac Petar Banićević, prvak Drame Narodnog pozorišta u Beogradu. Rođen u Nikšiću 1930. godine, studirao je glumu na Akademiji za pozorišnu umetnost u Beogradu, u klasi profesora Raše Plaovića. Član je Narodnog pozorišta od 1954. godine i na toj sceni je ostvario preko 50 uloga. Bio je Hamlet, Dimitrije u ''Braći Karamazovima'' Kreont u ''Edipu'', Leone u ''Gospodi Glembajevima''... Dobio je sve prestižne glumačke nagrade (preko 10), uključujući ''Dobričin prsten''. Glumio je u dvadesetak filmova i preko 50 televizijskih drama i serija. Bavio se i pedagoškim radom.\n]Dogodilo se na današnji dan\nDanas je četvrtak, 6. septembar, 249. dan 2007. Do kraja godine ima 116 dana.\nŠpanski moreplovac Huan Sebastijan del Kano prvi je\noplovio oko Zemlje, vrativši se u Španiju brodom ''Viktorija'' sa\nsamo 18 mornara, čime je okončao ekspediciju započetu 1519. s pet\nbrodova i 270 mornara, koju je u službi Španije poveo portugalski\nmoreplovac Fernando Magelan. Del Kano je preuzeo komandu kad su\n1521. Magelana ubili filipinski urođenici.\nPrilikom opsade Sigeta, u trećem pohodu na Beč,\numro je turski sultan Sulejman II, tokom čije je 46-godišnje\nvladavine Osmansko carstvo bilo na vrhuncu moći. Osvojio je 1521.\nBeograd, 1522. grčko ostrvo Rodos, 1526. potukao je Mađare kod\nMohača i potom pokorio Ugarsku. Takođe je zauzeo rusko poluostrvo\nKrim, kao i Moldaviju (uključujući Besarabiju), Tunis, Alžir.\nOpseo je i Beč, ali ga nije osvojio. Nasledio ga je Selim II,\nustoličen u Beogradu 28. oktobra 1566.\nUmro je francuski državnik Žan Batist Kolber,\nratnu mornaricu i modernizovao ratne luke. Izgradio je čitav sistem\nkanala tada veoma bitnih zbog lakše trgovine.\nAustrijanci su posle jednomesečne opsade preoteli\nBeograd od Turaka. Janičari su prethodno temeljno opljačkali grad\ni ukrcali plen na 500 lađa kojima su pobegli Dunavom. Posle\npljačke Turci su spalili delove Beograda, kojem je veliku štetu\nnanelo i austrijsko bombardovanje.\nRođen je nemački pisac i filozof Mozes Mendelson.\nPravo ime bilo mu je Moše ben Menahem. Osnivač je jevrejskog\nprosvetiteljskog pokreta u Nemačkoj. Borio se za versku trpeljivost\ni slobodu opredeljenja, a u filozofiji je bio racionalista. Dela:\n''Jerusalim ili o religijskoj moći i o jevrejstvu'', ''Filozofski\nrazgovori; O osećanjima, o ulozi etičkoga u estetici'', ''Fedom''.\nRođen je francuski general i državnik markiz\nLafajet (Mari Žozef Žilber de Motje), koji se od 1777. do 1781. uz\nameričke koloniste borio za oslobođenje Severne Amerike od\nBritanaca. U Francuskoj revoluciji zalagao se za načelo ustavne\nmonarhije. Kao komandant Nacionalne garde u julu 1791. naredio je da\nse na Marsovom polju, pored Pariza, puca u Parižane koji su\nprotestovali što je kralj Luj XVI ostao na prestolu, a kad se\nrevolucija okrenula protiv kralja napustio je komandu nad Centralnom\narmijom i 1792. promenio je stranu. Bio je neaktivan tokom vladavine\nNapoleona I, a u Julskoj monarhiji uspostavljenoj 1830. opet je\nkomandovao Nacionalnom gardom.\nRođen je engleski hemičar i fizičar Džon Dalton,\njedan od osnivača atomske teorije materije. Objasnio je Prustov\nzakon stalnih proporcija, postavio zakon umnoženih proporcija i\nprvi određivao relativne atomske mase hemijskih elemenata.\nIspitivao je osobine gasova, postavio zakon parcijalnih pritisaka i\nbavio se meteorologijom. Patio je od slepila za boje, pa je\nproučavao i tu anomaliju, koja je po njemu nazvana daltonizam.\nShvatanja je izložio u trotomnom delu ''Novi sistem filozofije\nRođena je američka pacifistkinja i društveni\nreformator Džejn Adams, dobitnica Nobelove nagrade za mir 1931.\nBavila se praktičnim rešavanjem socijalnih problema i bila\npredsednik Međunarodne ženske lige za mir i slobodu.\nRođen je škotski fiziolog Džon Džejms Rikard\nMaklaud, koji je s kanadskim fiziologom Frederikom Grantom Bantingom\n1923. podelio Nobelovu nagradu za medicinu za otkriće insulina.\nNa predsednika SAD Vilijama Mekinlija u Bafalu je\npucao anarhista Leon Čolgos. Ranjeni predsednik - izabran na taj\numro je posle osam dana, a 14. septembra 1901. šef\ndržave postao je Teodor Rozevelt.\nNa zahtev saveznika da, posle pobede na Ceru u Prvom\nsvetskom ratu nad austrougarskim trupama, preduzme ofanzivu preko\ngranice, srpska vojska je počela operacije u Sremu i istočnoj\nBosni. Borbe su trajale do 11. novembra 1914, kada je načelnik\nštaba Vrhovne komande vojvoda Radomir Putnik naredio povlačenje.\nMatično srpsko stanovništvo u Sremu koje je tada ushićeno\ndočekalo srpsku vojsku bilo je vrlo brutalno kažnjeno.\nFrancuske trupe su uz pomoć britanskog\nekspedicionog korpusa krenule u kontraofanzivu na frontu širokom\n500 kilometara, čime je počela prva velika bitka na reci Marni u\nFrancuskoj u Prvom svetskom ratu, u kojoj je za četiri dana\nnemačka vojska pretrpela težak poraz.\nRođen je kralj Jugoslavije Petar II\nKarađorđević. Prvorođeni sin Kralja Aleksandra i Kraljice\nMarije, Kralj Petar II, rođen je u Beogradu. Kumovi na krštenju\nbili su mu Kralj Džordž VI i Kraljica Elizabeta. Posle osnovnog\nobrazovanja koje je stekao na Dvoru, pohađao je školu u Engleskoj,\niz koje se vratio posle atentata na njegovog oca 1934. Pošto je\ntada bio maloletan i imao svega 11 godina, kraljevsko upravljanje\nzemljom preneto je na Namesništvo koje se sastojalo od tri regenta,\nmeđu kojima je bio i njegov stric Princ Pavle Karađorđević.\nPosle državnog udara 27. marta 1941. proglašen je kraljem. Zajedno\nsa vladom emigrira, prvo u Grčku i Palestinu, a zatim u Egipat. U\njunu 1941. stigao je u Englesku, gde je prihvaćen kao simbol\nprotivljenja nacizmu.?Nikada se više nije vratio u zemlju pošto je\nposle Drugog svetskog rata u Jugoslaviji uveden komunistički\nrežim. Umro je u Denveru (SAD) novembra 1970, a sahranjen je u\ncrkvi Svetog Save u Libertvilu. Jedini je kralj neke zemlje\nsahranjen u Sjedinjenim Državama. Napisao je memoare: ''Život\nRumunski kralj Karol II Hoencolern abdicirao je u\nDrugom svetskom ratu pod pritiskom Sila osovine u korist sina\nAvijacija zapadnih saveznika je u Drugom svetskom\nratu teško bombardovala Leskovac - na rođendan kralja Petra II.\nŠto nije imalo mnogo uticaja na stanje nemačke vojne sile - kao i\nu slučaju bombardovanja Beograda, Podgorice, Smedereva, Nikšića,\nChuprije, ukupno 25 gradova u Srbiji pred kraj rata. Uglavnom su\nrazarani civilni ciljevi, što stručnjaci pravdaju velikim visinama\nsa kojih je vršeno bombardovanje, ipak činjenica je da su srpski\ngradovi često bombardovani na praznike, poput Uskrsa 1944. (kada je\nBeograd najteže stradao), ili na kraljev rođendan. Tokom\nbombardovanja Leskovca poginulo je više od 1.600 srpskih civila, a\ncentar - staro jezgro grada - je potpuno razoren.\nU trenutku kada je Crvena armija izbila na njene\ngranice, Bugarska je u Drugom svetskom ratu objavila rat Nemačkoj.\nKao saveznica Nemačke, Bugarska je u ratu držala pod okupacijom\ndelove Grčke i Srbije (Jugoslavije), a veliki deo je i anektirala.\nJužnoafričkog premijera Hendrika Frenša Fervuda\nubio je u toku parlamentarne debate u Kejptaunu skupštinski kurir\nDimtrik Cafondas. Tokom Fervudove vladavine od 1958. donesen je\nnajveći deo zakona kojima je regulisan sistem aparthejda\n(specifičan sistem potpune rasne segregacije) u Južnoj Africi.\nAfrička kraljevina Svazilend (Ngvane) stekla je\nnezavisnost od Velike Britanije, koja je njome vladala od 1881.\nPalestinski teroristi oteli su četiri aviona koja\nsu putovala u Njujork iz Evrope. Sutradan su u Kairu zapalili ''Boing\n747'' američke kompanije ''Pan ameriken'', a dva ''Boinga 707'' digli su\nu vazduh 12. septembra 1970. u Jordanu. Četvrti avion spustio u\nLondon, a otmičarka Lejla Kaled je uhapšena.\nU zemljotresu u istočnoj Turskoj poginulo je\nnajmanje 2.350 ljudi.\nPrilikom pada kubanskog putničkog aviona na jedno\npredgrađe Havane, neposredno posle poletanja, poginulo je 170\nSovjetski Savez je priznao nezavisnost Litvanije,\nLetonije i Estonije.\nLenjingradu je vraćeno prvobitno ime Sankt\nPeterburg. Građani su se na referendumu izjasnili za prvobitni\nnaziv, treća ponuđena mogućnost bila je - Petrograd, kako se grad\nzvanično zvao od 1914. do 1924. ali je ona takođe odbačena, kao i\nPremijer Irske Albert Rejnolds prvi se put u ime\nirske vlade sastao s vođom severnoirske partije Šin Fejn\n(političko krilo terorističke Irske republikanske armije)\nDžerijem Adamsom, s kojim je razgovarao o političkom rešenju\ndugogodišnje krize i sukoba rimokatolika i protestanata u Severnoj\nUmro je japanski filmski reditelj Akira Kurosava.\nNjegovo delo proslavilo je japansku kinematografiju ali i japansku\nkulturu uopšte. Jedini je režiser koji je dobio dva Oskara za\nnajbolji inostrani film. Uspešno je spajao tradiciju i kulturu\nJapana i sa evropskim senzibilitetom. Kritičari su ga prozvali\n''teno (car) japanske kinematografije''. Filmovi: ''Rašomon'', ''Sedam\nsamuraja'', ''Krvavi presto'', ''Idiot'', ''Živeti'', ''Na dnu'',\nGlavnokomandujući Kfora, general Majk Džekson\nsmenio je visokog američkog oficira zbog toga što je desetak dana\nranije rodbini otetih Srba obelodanio istinu o postojanju masovne\ngrobnice s telima 15 civila u Ugljaru.\nBritanac Piter Brej prvi je kajakom preplovio\nAtlantski okean, za šta mu je trebalo 75 dana.\nNemacka vlada odlučila je da plati više od dve\nmilijarde evra nadoknade sportistima bivše Istočne Nemačke\nkoji su bili podvrgavani sistematskom programu dopinga od\nsedamdesetih godina 20. veka.\nPoginula su 54 rudara prilikom eksplozije u rudniku\nuglja na istoku Indije. Nesreća se dogodila u provinciji Danbad u\nistočnoj indijskoj državi Džarkand.\nDanas je petak, 7. septembar, 250. dan 2007. Do kraja godine ima 115 dana.\nRođena je engleska kraljica Elizabeta I, ćerka\nkralja Henrija VIII i njegove druge žene Ane Bolen, koja je tokom\npomorska sila sveta. Tokom njene vladavine, 1566. osnovana je\nLondonska berza. Osigurala je 1587. prevlast anglikanske crkve\npogubljenjem zarobljene škotske kraljice Marije Stjuart,\npredvodnice rimokatoličke struje.\nU Hagu je potpisan sporazum Engleske, Austrije i\nHolandije protiv Francuske, nazvan ''Druga velika alijansa''.\nZa kralja Poljske krunisan je ruski štićenik\nStanislav II, poslednji poljski kralj, čija je vladavina okončana\n1795. trećom (konačnom) podelom Poljske, koju su - pošto su\nugušile ustanak Tadeuša Košćuška - podelile Rusija, Pruska i\nAustrija. Poljska je kao nezavisna država obnovljena tek 1918.\nTurci su zarobili vođu srpskih dobrovoljaca Koču\nAnđelkovića, poznatog kao kapetan Koča, sproveli u Tekiju i\nnabili na kolac. U austrijsko-turskom ratu na čelu dobrovoljačkog\nodreda oslobodio je Požarevac, Palanku (sadašnja Smederevska\nPalanka), Batočinu, Bagrdan i Kragujevac, a narod je to vojevanje\nnazvao Kočina krajina. Austrijski car Josif II dao mu je za zasluge\nčin kapetana. Kao oficir u okviru jedinica kapetana Koče ratovao\nje Djorđe Petrović budući vožd Prvog srpskog ustanka.\nU Borodinskoj bici - u kojoj je rusku vojsku od\n117.000 ljudi predvodio feldmaršal Mihail Kutuzov, a francusku od\n133.000 vojnika car Napoleon I - Francuzi su imali 50.000 mrtvih,\nuključujući 23 generala, a Rusi 44.000. Boj je okončan bez\npobednika, ali je to za Napoleona značilo kraj nada da može da\nosvoji Rusiju, iako je potom ušao u Moskvu, jer je ubrzo morao da\notpočne mučno povlačenje. Po završetku bitke Napoleon je\nizjavio: ''Kod Borodina Francuzi su se pokazali dostojni da izvojuju\npobedu, a Rusi da budu nepobedivi''.\nBrazil je proglasio nezavisnost od Portugalije, koju\nje bivša metropola priznala tek 1828. Jedan od prinčeva iz\nportugalske kraljevske porodice postao je tada vladar Brazila, sa\ntitulom cara. Brazil je bio carstvo do 1889. kada je monarhija\nRadi smirivanja pobunjenih seljaka, Austrija je\ndonela zakon o rasterećenju zemljišta (patent o ukidanju\nzemljišnih tereta). Seljački pokret se zbog podvojenosti\ngrađanstva i seljaštva nije razvio u široku seljačku bunu, ali\nje bitno uticao na razvoj događaja u revolucionarnoj 1848.\nItalijanski revolucionar Djuzepe Garibaldi\nzauzeo je Napulj sa svojim ''crvenokošuljašima'', u ratu za\noslobođenje zemlje od Austrijanaca. Tada je konačno ukinuto i\nNapuljsko kraljevstvo, a lokalna dinastija Burbona otišla je u\nUprava varoši Beograda je proterala Vasu Pelagića,\npod optužbom da je knjigom ''Dužnost vlade i vlasti'', koja je odmah\nzaplenjena, ''naneo uvredu Njegovom kraljevskom veličanstvu''\n(Aleksandru Obrenoviću). Pod pritiskom javnog mnjenja, skupština\nje 1891. odobrila povratak Pelagića u Srbiju.\nPekinškim protokolom je okončan ''Bokserski\nustanak'' - pobuna kineskih seljaka i gradske sirotinje. Ustanak koji\nje izbio 1900. ugušile su evropske sile, Japan i SAD.\nRođen je američki filmski režiser jermenskog\nporekla Elija Kazandžoglus, poznat kao Elija Kazan, istaknuti\npredstavnik realističkog, društveno angažovanog filma. Obrađivao\nje socijalne teme i kritički tretirao antisemitizam i rasne\npredrasude. Nagrađivan je na festivalu u Veneciji i više puta\nOskarom. Filmovi: ''Jedno drvo raste u Bruklinu'', ''Pinki'',\n''Bumerang'', ''Džentlmenski sporazum'', ''Panika na ulicama'', ''Na\nobali'', ''Tramvaj nazvan želja'', ''Viva Zapata!'', ''Istočno od raja'',\n''Bebi Dol'', ''Lice u gomili'', ''Divlja reka''.\nRođen je američki fizičar Džejms Alfred van\nAlen, koji je otkrio dva pojasa pojačanog zračenja koji\nopkoljavaju Zemlju. Pojaseve u obliku prstena, nazvane kasnije ''Van\nElenovi radijacioni pojasevi'', otkrio je pomoću Gajger-Milerovih\nbrojača pastavljenih 1958. na veštačke satelite ''Eksplorer 1'' i\nNemački avioni počeli su da bombarduju London u\nDrugom svetskom ratu i samo tog dana poginulo je više od 300 ljudi.\nUmro je meksički slikar Hose Klemente Orosko.\nSmatran je najvećim slikarom murala u 20. veku i dekorisao je mnoge\nzgrade u Meksiku i SAD. Inspirisao se indijanskim i meksičkim\nTajvan je prekinuo diplomatske odnose s Laosom,\nnekoliko časova pošto je ta zemlja jugoistočne Azije uspostavila\ndiplomatske odnose sa Kinom i Severnim Vijetnamom.\nU mestu Sip na jugoslovenskoj i u Gura Vaji na\nrumunskoj obali Dunava predsednici Jugoslavije i Rumunije Josip Broz\ni Georgi Georgiju Dež prisustvovali su postavljanju kamena\ntemeljca na gradilištu hidroelektrane ''Djerdap''.\nBiskup Dezmond Tutu ustoličen je za nadbiskupa\nKejptauna u Južnoj Africi kao prvi crni poglavar južnoafričkih\nŠest bivših sovjetskih republika - Rusija,\nBelorusija, Kazahstan, Uzbekistan, Jermenija i Tadžikistan -\npotpisalo je sporazum o zadržavanju rublje kao zajedničke valute.\nPredsednik Rusije Boris Jeljcin potpisao je dekret o\njednostranom ublažavanju sankcija SRJ, čime je stvorena zakonska\nosnova za izvoz robe i usluga humanitarnog karaktera. Sankcije je\nnametnuo Savet bezbednosti UN u maju 1992, pod optužbom da Srbija\n(SRJ) snosi najveću odgovornost za građanski rat u Bosni i\nVlada SRJ uputila je zahtev Savetu bezbednosti UN da\nodmah prestanu bombardovanja Srba u Bosni.\nUmro je kongoanski diktator Mobutu Sese Seko,\npredsednik Zaira od 1965. do zbacivanja s vlasti u maju 1997.\nZbačen je u pobuni koju je predvodio Loran Kabila i potom je\npobegao u Maroko gde je umro. Vlast u Zairu (tada Kongo) prigrabio\nje u novembru 1965, posle petogodišnjeg građanskog rata u toj\nbivšoj belgijskoj koloniji, vladao je samovoljno, nagomilavši\npritom basnoslovno lično bogatstvo.\nU Atini je u zemljotresu poginulo 139 ljudi.\nŠef kubanske države Fidel Kastro rukovao se s\npredsednikom SAD Bilom Klintonom, susrevši se prvi put licem u lice\ns nekim od američkih predsednika od kada je preuzeo vlast na Kubi\n1959. nakon pobede revolucije.\nU napadu na policijsku stanicu na istoku Nepala,\nmaoistički nepalski pobunjenici ubili su 49 policajaca.\nUmro je italijanski pevač i tekstopisac Serđo\nEndrigo, koji se proslavio šezdesetih godina dvadesetog veka\nhitovima poput ''Io će amo solo te'' i ''Canzone per te'', sa kojom je\npobedio na muzičkom festivalu u San Remu 1968. godine.\nU Egiptu su održani prvi neposredni višestranački\npredsednički izbori na kojima je Hosni Mubarak osvojio peti\nšestogodišnji predsednički mandat za redom. Mubarak je prethodno\nuvek biran kao jedini kandidat u skupštini Egipta.\nDanas je subota, 8. septembar, 251. dan 2007. Do kraja godine ima 114 dana.\nRođen je engleski kralj Ričard I Plantagenet\n''Lavlje srce'', heroj srednjovekovnih legendi, jedan od vođa u\nTrećem krstaškom ratu. Vladao od 1189. do smrti 1199.\nStefana Nemanjića (poznatog kao Dušan), sina\nkralja Stefana Dečanskog, arhiepiskop Danilo II je na državnom\nsaboru u gradu Svrčin (u južnom delu Kosova) u 23. godini života\nkrunisao za kralja Srbije. Ni jedan srpski kralj pre njega nije tako\nmlad došao na presto. Za cara je krunisan je 1346. u srpskoj\nVeliki moskovski knez Dimitrije Donski potukao je u\nbici kod Kulikova tatarsku vojsku, što je bila prva pobeda Rusa nad\nTatarima, koji su u 13. veku zavladali Rusijom.\nRođen je italijanski pisac Lodoviko Ariosto, čiji\nje viteški ep ''Besni Orlando'', s motivom ljubavnog ludila junaka\nOrlanda iz doba Karla Velikog, najblistaviji poetski izraz moralnih\ni umetničkih tendencija italijanske renesanse. Ostala dela:\nkomedije ''Negromant'', ''Kasarija'', lirske pesme, satire.\nUmro je španski pisac Fransisko Gomes de Kevedo i\nViljegas, satiričar koji je zbog zajedljivog jezika i otrovnog pera\nčas bio povlašćen na dvoru, čas proganjan i zatvaran. Dela:\n' 'Život lupeža'', ''San lobanja'', ''Plutonov svinjac'', ''Dom poludelih\nod ljubavi'', ''Knjiga o svim stvarima i još o mnogim drugim'', zbirke\npoezije ''Španski Parnas'', ''Tri poslednje kastiljanske Muze''.\nPredvođeni pukovnikom Ričardom Nikolsom, Englezi\nsu bez ispaljenog metka zauzeli holandsko naselje Novi Amsterdam,\nnazvano potom Njujork u čast Džejmsa, vojvode od Jorka, budućeg\nengleskog kralja Džejmsa II.\nBački episkop Visarion Pavlović otvorio je u Novom\nSadu latinsko-slovensku školu, koja je imala odlike niže realne\ngimnazije. Ova škola je formirala naraštaje srpske građanske\ninteligencije u Vojvodini i uopšte u Ugarskoj.\nBritanske trupe pod komandom Džefrija Amhersta\nporazile su Francuze kod Montreala, u ključnoj bici sedmogodišnjeg\nrata za Kanadu, posle koje je ta severnoamerička zemlja postala\nbritanski posed, kasnije u statusu dominiona.\nRođen je srpski pisac i političar Jovan Hadžić,\npoznat i kao Miloš Svetić, prvi predsednik Matice srpske,\nprotivnik Vuka Karadžića - za razliku od njega branio je\netimološki pravopisni princip i negirao fonetski. Smatrao je da\nknjiževni jezik valja obogatiti slavjanoserbskim jezikom. Bio je\nadvokat, direktor gimnazije u Novom Sadu i radio je na izradi\nGrađanskog zakonika Srbije. Uređivao je ''Serbski letopis''\n(časopis oko kog je izrasla Matica srpska) i Davidovićevu\n''Golubicu'' i pokrenuo časopis ''Ogledalo serbsko''. Pisao je poeziju\nu pseudoklasičarskom stilu i prevodio klasične autore: Homera,\nHoracija i Vergilija, kao i Valerija, Getea, Lesinga, Šilera,\nHerdera. Nepravedno je nipodaštavan iz kruga Vukovih sledbenika\niako je bio veliki nacionalni i kulturni radnik, njegovo delo\nsvedoči o ozbiljnim intelektualnim dometima.\nRođen je francuski pisac i filolog Frederik\nMistral, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1904. Najviše je\nRuske trupe pod komandom generala Ivana Paskeviča\nErivanskog zauzele su Varšavu posle bitke u kojoj su potukle\npoljske ustanike kojima je komandovao general Henrik Dembinjski. U\ntrodnevnoj bici poginulo je više od 9.000 Poljaka.\nRođen je češki kompozitor Antonjin Dvoržak,\njedan od tvoraca češke nacionalne škole. Koristio se i folklorom\ndrugih slovenskih naroda. Njegova dela puna su melodike i\norkestarskih boja i prožeta su slovenskom osećajnošću. Bio je\nsledbenik romantičarskog novoklasicizma Johanesa Bramsa. Dela:\nopere ''Rusalka'', ''Jakobin'', ''Djavo i Kaća'', devet simfonija,\nuključujući čuvenu ''Simfoniju iz Novog sveta'', orkestarska\nkompozicija ''Slovenske igre'', ''Koncert za violončelo i orkestar br.\n2 u h-molu'', ''Koncert za violinu i orkestar u a-molu'', koncerti za\nklavir i orkestar, kamerna muzika.\nU Parizu je, ugovorom o miru, završen Krimski rat u\nkojem je protiv Rusije od 1853. ratovalo Osmansko carstvo, a od\n1854. i Velika Britanija, Francuska i Kraljevina Sardinija\n(Pijemont). Rusija je izgubila deo Besarabije i protektorat nad\ndunavskim kneževinama i pravo držanja flote u Crnom moru.\nUragan je u teksaškom gradu Galveston usmrtio\nnajmanje 8.000 ljudi.\nRođen je engleski filmski glumac Piter Selers,\nnenadmašan komičar. Filmovi: ''Dr Strendžlav'', ''Pucanj u tami'',\n''Šta je novo mačkice'', ''Zatvorenik Zende'', ''Dobrodošli gospodine\nČens'', serija filmova o Pinku Panteru.\nDruštvo naroda jednoglasno je primilo Nemačku u\nNemačke trupe su u Drugom svetskom ratu potpuno\nokružile Lenjingrad, odsekavši ga od ostatka ŠSR, čime je\notpočela opsada koja je okončana tek u januaru 1944. pobedom\nsovjetske vojske. Tokom opsade umrlo je, većinom od gladi, oko\n620.000 stanovnika grada.\nObjavljena je bezuslovna kapitulacija Italije u\nDrugom svetskom ratu, čime su saveznici dobili odskočnu dasku za\noperacije u srednjoj Evropi.\nPrva nemačka raketa ''Fau 2'' u Drugom svetskom ratu,\nispaljena iz Haga, pala je na London.\nSovjetske trupe su u Drugom svetskom ratu prešle\ngranicu nacističke Bugarske.\nUmro je nemački kompozitor i dirigent Rihard\nŠtraus, direktor Bečke opere. Počeo je da stvara u maniru kasnog\nromantizma i dospeo do ekspresionizma, ali je uvek ispoljavao visoko\nmajstorstvo orkestracije. Simfonijsku poemu ispunio je novim\nsadržajem i jedan je od najboljih operskih kompozitora 20. veka\nkoji su stvarali na tragu muzičke drame Riharda Vagnera. Komponovao\nje i operete, balete, solo pesme, kamernu muziku. Dela: simfonijske\npoeme ''Don Huan'', ''Til Ojlenšpigel'', ''Simfonija Alpa'', ''Sinfonia\ndomestica'', ''Život junaka'', opere ''Saloma'', ''Elektra'', ''Kavaljer s\nružom'', ''Egipatska Helena'', ''Arabela'', ''Danajina ljubav''.\nJapan je u San Francisku potpisao mirovni ugovor sa\nU Manili su SAD, Filipini, Australija, Novi Zeland,\nTajland, Pakistan, Velika Britanija i Francuska, na inicijativu\nVašingtona, osnovali SEATO pakt, zamišljen kao karika u američkoj\nglobalnoj strategiji okruživanja Sovjetskog Saveza. Njegovo\nstvaranje objašnjeno je kao ''zaštita Azije od komunističke\nStupanjem na snagu novog ustava, afrička država\nUganda postala je republika.\nJugoslovenska republika Makedonija objavila je da\nće se izdvojiti iz Jugoslavije.\nSvih 132 putnika i člana posade američkog aviona\n''Boing 737'', koji je leteo iz Čikaga, poginulo je prilikom pada\nletelice blizu aerodroma u Pitsburgu.\nMinistri inostranih poslova SRJ, Hrvatske i\nsarajevske muslimanske vlade postigli su u Ženevi usmeni dogovor o\npodeli Bosne i Hercegovine na dva entiteta - Republiku Srpsku i\nmuslimansko-hrvatsku federaciju - i o bazičnim ustavnim principima.\nNajmanje 150 ljudi poginulo je u blizini zapadne\nobale ostrva Haiti, kada je potonuo pretrpani feribot ''La Fierte\nGonavienne'' (Ponos Gonave) koji je plovio ka ostrvu Gonava.\nU sedištu UN u Njujorku okončan je skup na kojem\nse okupilo najviše svetskih lidera u istoriji - više od 150\npredsednika, vladara i šefova vlada.\nKošarkaška reprezentacija SRJ, pobedom u finalu\nsvetskog prvenstva u Indijanapolisu nad Argentinom, peti put je\npostala prvak sveta.\nUmrla je nemačka rediteljka i fotograf Leni\nRifenštal, poslednja značajna figura nacističke ere, zvanični\nsineasta Trećeg Rajha i omiljeni režiser Adolfa Hitlera. Kao\npropagandista nacističkog režima, snimila je filmove ''Trijumf\nvolje'' 1934. o kongresu Nacional-socijalističke partije u\nNirnbergu, a 1936. o Olimpijskim igrama. Posle rata, posvetila se\nfotografiji i podvodnom filmu u čemu je takođe ostvarila zavidne\nrezultate. Ostavila je obimne memoare.\nNajmanje 25 ljudi je poginulo dok je blizu 100\nranjeno, u seriji eksplozija u zapadnoj indijskoj državi\nMaharaštra. Eksplozija se dogodila u trenutku dok su se vernici\nrazilazili posle molitve ispred Norani džamije u gradu Malegaon,\noko 260 kilometara severozapadno od Mumbaja. Druge eksplozije su se\ndogodile u drugim delovima grada sa muslimanskom većinom, u vreme\nislamskog praznika Šab-i-Rat. Napade su najverovatnije izveli\nmaoisti koji se bore protiv parlamentarne demokratije a za\nuspostavljanje komunističkog poretka. Aktivni su u 13 od 28\nDanas je nedelja, 9. septembar, 252. dan 2007. Do kraja godine ima 113 dana.\nUmro je engleski kralj Vilijam I, nazvan Vilijam\nOsvajač, pre dolaska na presto 1066. normanski vojvoda, prvi\nnormanski kralj Engleske, tvorac engleskog feudalizma - pošto je\nvezao seljake za zemlju. S normanskim i francuskim riterima je, uz\nblagoslov pape, upao u Englesku i 1066. u bici kod Hestingsa u\njužnoj Engleskoj pobedio vojsku kralja Harolda. Potom je kao\nengleski monarh konfiskovao posede anglosaksonskog plemstva. Njegovo\nosvajanje označiće početak nove epohe u istoriji Engleske.\nŠkotski kralj Džejms IV poginuo je u bici protiv\nEngleza kod Fludena, posle upada u pokrajinu Nortamberlend, a\nnjegove snage doživele su težak poraz. Na presto je stupio 1488,\nnasledivši oca Džejmsa III kojeg su ubili pobunjenici. Ubrzo je\nskršio pobunu, obezbedio unutrašnju stabilnost zemlje i učvrstio\nmonarhiju, ali je za njega kobna bila obnova neprijateljstava s\nEnglezima koja je kulminirala invazijom na Nortamberlend. Upamćen\nje i kao mecena škotskih pesnika Vilijama Danbara i Gevina Daglasa.\nRođen je francuski državnik, kardinal Rišelje,\nkoji je kao svemoćni ministar inostranih poslova i rata (vojske)\nkralja Luja XIII postavio cilj da Francusku učini prvom silom\nEvrope. Gradeći apsolutističku monarhiju ograničio je uticaj\ncrkve, pape i plemstva. Ugušio je ustanak hugenota (francuskih\nprotestanata) i lišio ih političkih prava, ali im je ostavio\nversku slobodu. Zemlju je uveo u Tridesetogodišnji rat da bi\noslabio moć Nemačkog carstva (Habzburga). U tom verskom Francuska\nje iako katolička zemlja ratovala na strani protestanata. Nastavio\nje kolonijalno širenje Francuske i počeo kolonizaciju u severnoj\nAmerici (Kvebek). Pomagao je razvoj poljoprivrede, trgovine i\nprosvete. Osnovao je 1635. Francusku akademiju.\nRođen je italijanski lekar i prirodnjak Luiđi\nGalvani, koji je 1789. pronašao galvanski elektricitet i nazvao ga\n''životinjskim magnetizmom''. Njegovo ime nose mnogi instrumenti i\noznake u elektromagnetizmu i elektrotehnici.\nRođen je srpski pisac, pozorišni reditelj i glumac\nJoakim Vujić, otac srpskog pozorišta. Gimnaziju je učio u Kaloči\ni Segedinu, licej i prava u Požunu (Bratislava), dosta je putovao\nučeći strane jezike. Prva ''teatralna predstavlenija'' priredio je u\nPešti, Baji i Segedinu između 1813. i 1815, a u Zemunu 1823. U\nSrbiji je s prekidima boravio od 1833. do smrti 1847. i kao\n''knjaževsko-serbskog teatra direktor'' osnovao je 1834. i 1836. prve\npozorišne trupe u Kragujevcu i Beogradu. Bio je protivnik jezičke\nreforme Vuka Karadžića. Napisao je ''Putešestvija'' i 21 dramsko\ndelo, uključujući ''Kreštalicu'', ''Fernanda i Jariku'' i ''Ljubovnaju\nzavist čerez jedne cipele''.\nRođen je ruski pisac Lav Nikolajevič Tolstoj,\njedan od najvećih književnika u istoriji. Prva dela je napisao na\nKavkazu, gde se kao dobrovoljac borio protiv Turaka. Posle Krimskog\nrata, u kojem je bio oficir, povukao se na porodično imanje u Jasnu\nPoljanu. Razobličavao je teško društveno stanje u Rusiji, pisao\nprotiv brakova iz interesa, nepravednih sudova, rata, licemerja\nCrkve, plemstva, carskog samodržavlja. Slikao je bedu seljaštva.\nRuska crkva ga je ekskomunicirala. Umro je 1910. odbivši prethodno\nda se izmiri s Crkvom. Dela: romani ''Rat i mir'', ''Vaskrsenje'', ''Ana\nKarenjina'', pripovetke ''Sevastopoljske priče'', ''Kozaci'', ''Otac\nSergije'', ''Krojcerova sonata'', ''Hadži-Murat'', ''Narodne priče'',\ndrame ''Živi leš'', ''Carstvo mraka'', ''Svetlost u tami svetli'',\nstudije ''Šta je umetnost'', ''Moja ispovest'', ''U čemu je moja vera'',\n''Ne mogu da ćutim!'', ''Pa šta da radimo?'', memoarsko delo\n'Detinjstvo, Dečaštvo, Mladost''.\nU Francuskoj su izglasani tzv. ''septembarski zakoni''\nradi suzbijanja radikalnih levičarskih pokreta i zavođenja cenzure\nUmro je francuski pisac Stefan Malarme, preteča\nsimbolista. Znatno je uticao na na naredne generacije francuskih\niterata. Dela: ''Popodne jednog fauna'', ''Pesme i proza''.\nUmro je francuski slikar i grafičar Anri Tuluz\nLotrek, majstor litografije, jedan od velikana francuskog\nimpresionizma. U krugu boema na Monmartru bio je stalni posetilac\nkabarea, plesnih lokala, cirkusa i javnih kuća, što su najčešći\nmotivi njegovih dela. Crteži koje je on radio su izrazito jakog\nkolorita, često sa odmerenim erotskim detaljima.\nUspešnom kontraofanzivom francuskih trupa, koje su\nbile potpomognute britanskim ekspedicionim korpusom, u Prvom\nsvetskom ratu je posle četiri dana teških borbi okončana prva\nvelika bitka na reci Marni u Francuskoj, tokom koje su ukupni\nnemački gubici procenjeni na 800.000 ljudi.\nDan posle prodora sovjetskih trupa u Drugom svetskom\nratu kapitulirala je nacistička Bugarska i umesto carističkog\nrežima formirana je prokomunistička vlada Otečestvenog fronta.\nUmesto zbačenog Konstantina Muravjeva predsednik vlade je postao\nTrupe SAD su se na kraju Drugog svetskog rata\niskrcale u Južnoj Koreji, sovjetska vojska je od Japana preuzela\nSevernu Koreju, a 38. paralela postala je linija podele dveju\nPosle povlačenja sovjetske vojske, na severu\nkorejskog poluostrva proglašena je Narodna Demokratska Republika\nUmro je kineski revolucionar i državnik Mao Cedung,\njedan od osnivača Komunističke partije Kine, koji je 1949. u\nPekingu proglasio Narodnu Republiku Kinu. Prve jedinice kineske\nCrvene armije stvorio je s Ču Deom 1931, a rukovođenje partijom je\npreuzeo 1935. U oktobru 1934. s Čuom je poveo ''Dugi marš'' svojih\njedinica, što se pokazalo odlučujućim u građanskom ratu protiv\npristalica Čang Kaj Šeka (kineski nacionalisti) i u borbama protiv\njapanske okupacione armije. I u vreme kada je staljinizam bio\nodbačen u Sovjetskom Savezu ostao je dosledan njegovoj viziji\nSovjetska republika Tadžikistan proglasila je\nIzrael i PLO sporazumeli su se o međusobnom\nAvioni NATO otpočeli su drugu seriju masovnih\nbombardovanja srpskih ciljeva u Bosni i Hercegovini, ponovo\nkoristeći radioaktivnu municiju, a zvaničnici zapadnog vojnog\nsaveza su priznali da je u prethodnim napadima verovatno bilo\nsrpskih civilnih žrtava.\nU tajfunu koji je pogodio priobalna područja\nekonomski najrazvijenije kineske provincije Guangdong poginulo je\nviše od 130 ljudi.\nU najžešćim okršajima u Kosovskoj Mitrovici od\ndolaska Kfora na Kosovo i Metohiju, ranjeno je najmanje 33 Srba,\ndevet francuskih žandarma i šest vojnika, prilikom tri pokušaja\nAlbanaca da nasilno uđu u severni, srpski deo grada. Odgovarajući\nna bombe, tromblonske mine, minobacačku i puščanu paljbu\nterorista, Francuzi su ubili trojicu i ranili nekoliko Šiptara.\nNačelnik združenog štaba oružanih snaga SAD\ngeneral Henri Šelton izjavio je u senatu SAD da je komandant\nKfora britanski general Majk Džekson odbio naredbu komandanta NATO\nu Evropi, američkog generala Veslija Klarka da u junu 1999. silom\nspreči dolazak ruskih trupa na prištinski aerodrom ''Slatina''.\nPrema rečima Šeltona, Džekson je tada rekao da neće da izvrši\nnaređenje kako ne bi ''izazvao Treći svetski rat''.\nU eksploziji bombe koju su u Moskvi u stambenu\nzgradu podmetnuli čečenski islamski teroristi poginulo je najmanje\nSmrtno je ranjen Ahmad Šah Masud, dugogodišnji\nvodeći gerilski komandant u Avganistanu u borbi protiv vladajućih\ntalibana. Terorista-samoubica upao je u njegovu kancelariju i\naktivirao eksploziv. Masud je umro pet dana kasnije.\nPrilikom pada putničkog voza sa mosta u reku, na\nliniji Kalkuta-Nju Delhi, poginulo je najmanje 126 ljudi.\nUmro je američki nuklearni fizičar Edvard Teler,\nnazvan ''ocem hidrogenske bombe'', jedan od najistaknutijih fizičara\n20. veka. Doktorirao je 1930. u Lajpcigu, gde je s Vernerom\nHajzenbergom uspostavio temelje nuklearne fizike. Zaintrigiran\nhidrogenskom fuzijom, u radu na tom oružju učestvovao je do 1952.\ngodine kada je u Pacifiku testirana prva ''H-bomba''.\nBostonska arhiepiskopija rimokatoličke crkve\npristala je da plati 85 miliona dolara stotinama ljudi koji su\npodneli tužbu zbog skandaloznih seksualnih prestupa rimokatoličkih\nsveštenika u tom delu SAD.\nOd eksplozije automobila-bombe ispred australijske\nambasade u Džakarti, poginulo je devet, a ranjeno više od 170\nViše od 40 talibana ubijeno je na jugu Avganistana\nu sukobima sa snagama NATO i avganistanske vojske. Talibani dosledno\nnastavljaju borbu protiv vlade avganistanskog predsednika Hamida\nKarzaija, od njegovog dolaska na vlast, uprkos činjenici da ga SAD\nDogodilo se na današnji dan Danas je ponedeljak, 10. septembar, 253. dan 2007. Do kraja godine ima 112 dana.\n1823. - Simon Bolivar izabran je za predsednika Perua.\n1839. - Rodjen je američki filozof i logičar Čarls Sanders Pirs, osnivač pragmatizma, pravca kojeg je kasnije razvio Vilijam Džejms.\nVerovao je da ideje najbolje mogu biti ispitane istraživanjem posledica koje izazivaju.\nNije imao univerzitetsku karijeru - uglavnom je radio u vladinim službama, a njegovi uticajni "Sabrani spisi" objavljeni su posthumno\n1846. - Elajas Hau (Elias Howe) patentirao je mašinu za šivenje.\n1869. - U Jokohami u Japanu, baptistički sveštenik izumeo je rikše - dvokolice za vožnju putnika koje vuku ljudi.\n1875. - Poginuo je srpski hajdučki harambaša Petar Pecija Petrović, vođa ustanka iz 1853. (Pecijina buna), prilikom pokušaja da kraj mesta Gaštica preko Save prebaci tovar oružja borcima bosansko-hecegovačkog ustanka protiv Turaka. Posle propasti bune, povukao se u planine i odatle napadao turske jedinice. Kad je 1875. izbio trogodišnji bosansko-hercegovački ustanak, sakupljao je čete ustanika u severnoj Bosni.\n1890. - Rodjen je austrijski pisac Franc Verfel. U početnoj fazi je ekstatičnim jezikom i ne uvek jasnim slikama veličao ljubav i dobrotu, propovedajući bratstvo medju narodima, ali je kasnije altruizam i utopizam ustupio mesto istraživanju patnje i smrti.\nVeliki uspeh postigao je novelom "Nije kriv ubica, kriv je ubijeni", s tipično ekspresionističkim motivom, sukobom oca i sina.\nOstala dela: pesme "Prijatelj sveta", "Mi jesmo", "Jedan drugom", drame "Čovek ogledalo", "Huares i Maksimilijan", "Pavle medju Jevrejima", romani "Pesma o Bernadeti", "Proslava mature", "Verdi", "Barbara ili pobožnost", "Četrdeset dana Muse Daga", "Pronevereno nebo", "Zvezda nerodjenih".\n1906. - Pojavio se prvi broj "Šabačke čivije", jednog od najboljih humorističko-satiričnih listova u Srbiji. List je izlazio do decembra 1909. godine.\n1914. - Rodjen je američki filmski režiser Robert Vajz, dvostruki dobitnik Oskara, koji je karijeru počeo kao montažer u filmovima "Gradjanin Kejn" i "Veličanstveni Ambersonovi" Orsona Velsa.\nFilmovi: "Krv na Mesecu", "Tri tajne", "Jelena od Troje", "Želim da živim", "Moje pesme, moji snovi", "Priča sa zapadne strane".\n1939. - Kanada je objavila rat Nemačkoj.\n1977. - U Marselju u Francuskoj, Hamida Djandoubi, tuniski emigrant, osuđen je na smrt zbog ubistva; poslednja je osoba na kojoj je smrtna kazna izvršena giljotiniranjem. Giljotina se proslavila u Francuskoj revoluciji kada je preko 10.000 ljudi, uključujući i kralja Luja XVI i kraljicu Mariju Antonetu, izgubilo glavu na ovoj spravi. Giljotina je korišćena za pogubljenja u Francuskoj i tokom 19. i 20. veka. U gradu Lidenu u Švedskoj otvoren je muzej posvećen giljotini.\n1981. - Čuvena slika Pabla Pikasa "Gernika" vraćena je u Španiju posle četiri decenije. Slika predstavlja jedan od najznačajnijih Pikasovih radova. Inspirisana je uništenjem baskijskog grada Gernike od strane nacističke avijacije u toku Španskog građanskog rata. Godine 1939, Pikaso je dao sliku Muzeju moderne umetnosti u Njujorku i uslovio njen povratak u Španiju povratkom demokratske vlasti u tu zemlju.\n2003. - Šefa švedske diplomatije Anu Lind nožem je u robnoj kući u Stokholmu izbo Mijailo Mijailović, umno poremećeni Švedjanin srpskog porekla.\nLind je sutradan umrla\nDanas je utorak, 11. septembar, 254. dan 2007. Do kraja godine ima 111 dana.\nRođen je francuski pisac Pjer de Ronsar, vođa renesansne pesničke grupe ''Plejada''. Francusku poeziju obogatio je raznolikošću pesničkih oblika. U vreme religioznih ratova u Francuskoj, digao je glas u odbranu otadžbine u ''Besedi o bedi ovog vremena''. Dela: zbirke pesama ''Ode'', ''Ljubavi'', ''Himne'', ''Elegije'', ep ''Fransijada'' (nedovršen).\nProglašena je republika Ekvador kao deo konfederacije Kolumbije.\nRođen je Milan Jovanović Batut, srpski lekar i profesor Medicinskog fakulteta u Beogradu. Bavio se zdravstvenim prosvećivanjem i veliki deo života je posvetio modernizovanju srpskog saniteta. Uporno se borio i za osnivanje Medicinskog fakulteta, što mu je uspelo 1919, posle više decenija polemika i priprema. Objavio je veliki broj radova, posebno iz oblasti zdravstvenog prosvećivanja.\nOpsada Sevastopolja - najveća operacija u Krimskom ratu - okončana je kad su Britanci, Francuzi i Pijemontezi (Kraljevina Sardinija) zauzeli ključnu rusku crnomorsku pomorsku bazu.\nRođen je američki pisac Vilijam Sidni Porter, poznat kao O. Henri, tvorac specifičnog žanra kratke humoristične i blago ironične priče s neočekivanim završetkom. Objavio je oko 600 priča u 11 knjiga, mahom o životu stanovnika Njujorka.\nRođen je Dobrica Milutinović, najveći srpski romantičarski pozorišni glumac izuzetnog glasa i retkog temperamenta. Bio je prvak Drame nacionalnog teatra više od pola veka i sa ogromnim uspehom igrao je niz uloga iz klasičnog pozorišnog repertoara kao i likove iz nacionalnog repertora. U Beograd je došao 1898. na poziv upravnika Narodnog pozorišta Branislava Nušića. Muzej pozorišne umetnosti i Savez dramskih umetnika Srbije su 1980. u saradnji sa Zlatarom Majdanpek ustanovili ''prsten Dobrice Milutinovića'', nagradu za glumačko životno delo.\nRođen je ruski revolucionar Grigorij Jevsejevič Zinovjev, jedan od boljševičkih prvaka i organizatora Oktobarske revolucije 1917. Predvodio je uticajni Petrogradski sovjet, Komitet za odbranu republike u građanskom ratu i od 1919. do 1926. bio predsednik Izvršnog komiteta Kominterne. Streljan je 1936. u vreme čistki koje je Staljin organizovao posle ubistva Sergeja Kirova krajem 1934.\nRođen je engleski pisac Dejvid Herbert Lorens, koji je opisivanjem ljudske seksualnosti skandalizovao puritansko britansko društvo. Bio je preokupiran problemom seksualnih odnosa, zainteresovan za primitivne religije i misticizam i neprijateljski raspoložen prema industrijskom 20. veku, puritanizmu i anglosaksonskim društvenim konvencijama. Dela: romani ''Beli paun'', ''Sinovi i ljubavnici'', ''Ljubavnik ledi Četerli'', ''Zaljubljene žene'', ''Duga'', priče ''Pruski oficir'', ''Engleska, moja Engleska'', ''Žena koja je ođahala'', eseji ''Psihoanaliza i nesvesno'', ''Pokreti u evropskoj istoriji'', ''Studije o klasičnoj američkoj književnosti'', ''Pornografija i opscenost'', ''Apokalipsa'', pesme ''Ljubavne i druge pesme'', ''Amores'', ''Kornjače'', ''Ptice, zveri i cveće''.\nRođena je Nadežda Spasojević, prva Srpkinja pedijatar, autor više knjiga iz pedijatrije, profesor Babičke škole u Beogradu. Medicinu je studirala u Petrogradu, a u Parizu je specijalizovala pedijatriju. U Beogradu je osnovala savetovalište za majke i dispanzer za odojčad.\nRođen je filipinski diktator Ferdinand Edralin Markos, koji je 22 godine vladao Filipinima. U Drugom svetskom ratu bio je gerilac antijapanskog pokreta otpora, 1959. postao je predsednik Senata, a 1965. nadmoćnom većinom izabran je za šefa države. Bio je u početku veoma popularan, jer je podstakao snažan razvoj privrede, pa je ponovo izabran za predsednika 1969, ali je tokom njegovog drugog mandata ekonomija počela da posrće, zemlju su uzdrmali prokomunistički i muslimanski gerilski pokreti. Na kraju drugog mandata trebalo je da se povuče s vlasti, ali je u septembru 1972, pre isteka mandata, uveo vanredno stanje i uz američku podršku ostao je na vlasti. Zbačen je 1986. na talasu narodnog revolta, posle čega je pobegao iz zemlje i 1989. je umro u izbeglištvu na Havajima.\nU Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca je osnovan nacionalni atletski savez.\nProglašen je britanski mandat nad Palestinom, a kao reakciju na ovaj čin Arapi su objavili dan žalosti.\nPosle napada nemačkih podmornica na američke brodove, predsednik Sjedinjenih Američkih Dryyava Frenklin Ruzvelt naredio je otvaranje vatre na sve brodove zemalja ''Sila osovine'', čime je prekinuo politiku izolacionizma u Drugom svetskom ratu. SAD su ušle u rat nakon što je Japan 7. decembra 1941. napao Perl Harbur.\nUmro je pakistanski državnik Mohamed Ali Džina, osnivač i prvi predsednik Pakistana. S Mahatmom Gandijem i Džavaharlalom Nehruom borio se za nezavisnost indijskog potkontinenta od Velike Britanije, ali se potom s njima sukobio, tražeći posebnu muslimansku državu. Britanija je 1947. priznala nezavisnost i Indije i muslimanske države nazvane Pakistan. Od Pakistana se kasnije (1971.) izdvojio istočni deo, današnji Bangladeš.\nUmro je ruski državnik Nikita Sergejevič Hruščov, šef sovjetske Komunističke partije od 1953. do 1964, upamćen po raskidu sa staljinističkom verzijom socijalizma. Posle smrti Staljina 1953. postao je prvi sekretar partijskog Centralnog komiteta, a sovjetski predsednik vlade 1958. Potpisao je 1955. Beogradsku i 1956. Moskovsku deklaraciju. Tada su normalizovani odnosi Jugoslavije i Sovjetskog Saveza posle perioda Informbiroa. Na 20. partijskom kongresu podneo je referat ''O kultu ličnosti i njegovim posledicama'' i započeo proces destaljinizacije i odbacivanja Staljinovih metoda u unutrašnjoj politici i u međunarodnom radničkom pokretu. Plenum Centralnog komiteta Komunističke partije smenio ga je u oktobru 1964. sa svih funkcija.\nPredsednik Čilea Salvador Aljende ubijen je u vojnom udaru, koji je uz pomoć SAD organizovao general Augusto Pinoče. Aljende, lekar psihijatar po profesiji, osnovao je Socijalističku partiju Čilea i 1970. postao prvi marksista u zapadnoj hemisferi koji je dobio predsedničke izbore, izazvavši veliko uznemirenje Vašingtona. Direktor CIA Vilijam Kolbi kasnije je priznao da je ''u tu svrhu (obaranje Aljendea) utrošeno osam miliona dolara''.\nUmro je angolski državnik i pisac Agostino Neto, prvi predsednik Angole, lekar po profesiji, predvodnik borbe za oslobođenje te afričke zemlje od portugalske kolonijalne vlasti, uspešno okončane 1975. Zbog borbe za nezavisnost Angole, od 1951. više puta je hapšen, a od 1962. bio je na čelu Narodnog pokreta za oslobođenje Angole.\nPredsednik ŠSR Mihail Gorbačov najavio je odlazak sovjetskih vojnika sa Kube.\nHiljade demonstranata protestovalo je u Parizu zbog obnavljanja francuskih nuklearnih proba u južnom Pacifiku u Francuskoj Polineziji (na atolu Mururoa).\nŠkoti su na referendumu većinom glasova odobrili plan vlade Velike Britanije za uspostavljanje parlamenta Škotske, prvi put posle 300 godina.\nIslamski teroristi oteli su u SAD četiri putnička aviona i izveli najveće terorističke napade u istoriji. Obe kule Svetskog trgovačkog centra u Njujorku potpuno su srušene nakon što su dva aviona udarila u njih. Treći avion zario se u jedno krilo zgrade Pentagona u Vašingtonu, dok se četvrti, posle borbe putnika sa otmičarima, srušio u Pensilvaniji. U napadima je poginulo najmanje 2.973 ljudi. SAD su za napade optužile terorističku mrežu Al Kaida saudijskog islamskog teroriste Osame bin Ladena.\nPatrijarh aleksandrijski i cele Afrike Petros VII i dvanaest sveštenika koji su ga pratili na hodočašće na Svetu goru poginuli su kada se helikopter koji ih je prevozio srušio u Egejsko more.\nIzraelska vlada je zvanično proglasila okončanje 38 godina dugog vojnog prisustva u pojasu Gaze, okupiranom nakon šestodnevnog rata protiv Egipta 1967. Gaza je do tada bila sastavni deo Egipta a od 2005 ona je palestinska teritorija.\n- Srpska pravoslavna crkva danas obeležava Usekovanje glave Svetog Jovana Krstitelja. U pitanju je sećanje na mučeničko pogubljenje Preteče, a na sam dan 11. septembra (po novom kalendaru) Crkva se seća osvećenja hrama nad njegovim moštima u Sevastiji, koju su podigli car Konstantin i carica Jelena. Na ovaj praznik se obavezno posti\nDanas je sreda, 12. septembar, 255. dan 2007. Do kraja godine ima 110 dana.\nRođen je francuski kralj Fransoa I, koji je\nBolonjskim konkordatom 1516. osigurao prevlast krune nad crkvenom\norganizacijom u Francuskoj (katoličke crkve). Tokom vladavine od\n1515. do smrti 1547. pokušavao je da postane rimsko-nemački car,\nšto je 1519. uspeo njegov ljuti rival Karlo V (Habzburg), protiv\nkojeg je potom vodio četiri rata. U bici kod Pavije zarobljen je\n1525, ali je uspeo da se izbavi i 1536. uspostavio je savez sa\nOsmanskim carstvom uperen protiv Habzburga. Fransoa I ima ozbiljnih\nzasluga za razvoj francuske umetnosti kao i nauke.\nRođen je italijanski orguljaš i kompozitor\nDjirolamo Freskobaldi, najveći majstor svog vremena na orguljama.\nBio je preteča Johana Sebastijana Baha u kompozicijama za orgulje,\nkoje je obogatio novim izražajnim sredstvima. Komponovao je tokate,\nkancone, fantazije za orgulje, madrigale, motete.\nVojska poljskog kralja Jana III Sobjeskog potukla je\nTurke i razbila drugu opsadu Beča. U ratu nastavljenom do 1699.\naustrijska vojska je, koristeći pobune na Balkanu, prodrla do\nSkoplja, Prizrena i Peći i spalila Sarajevo. Mirom u Sremskim\nKarlovcima Beč je zauzeo Ugarsku (osim Banata i jugoistočno dela\nSrema), Erdelj, Slavoniju. Povlačenje austrijskih trupa pokrenuće\ni Veliku seobu Srba sa prostora Stare Srbije (danas Kosovo i\nUmro je francuski kompozitor i orguljaš Fransoa\nKupren, centralna ličnost muzičkog života Pariza početkom 18.\nveka. Bio je dvorski klavsenista i muzički učitelj dece kralja\nLuja XIV. Napisao je metodiku ''Umetnost sviranja na klavsenu'' i\nznačajan je kao kompozitor programskih klavsenskih svita u rokoko\nstilu, poput ''Komada za klavsen''.\nRuski car Aleksandar I ukinuo je gruzijsko\nkraljevstvo i priključio je Rusiji. Istočna gruzijska kraljevina,\nstvorena četiri decenije ranije, posle oslobođenja od Persijanaca,\nprihvatila je ruski protektorat 1783. Rusija je 1810. anektirala i\nzapadnu Gruziju, do tada pod vlašću Osmanskog carstva.\nŠvajcarska je usvojila novi ustav kojim je postala\nfederalna unija s jakom centralnom vlašću, iako je ona i dalje\nUmro je francuski političar i istoričar Fransoa\nPjer Gijom Gizo, šef diplomatije od 1840. do 1847. i predsednik\nvlade od 1847. do 1848. Počeo je kao liberal, ali je kasnije\nzastupao konzervativna načela. Oboren je sa vlasti u Februarskoj\nrevoluciji 1848. zajedno s kraljem Lujem Filipom. Dela: ''Istorija\nengleske revolucije'', ''Istorija civilizacije u Francuskoj''.\nRođen je srpski političar, pozorišni i književni\nkritičar Milan Grol, dugogodišnji dramaturg i upravnik Narodnog\npozorišta u Beogradu, od 1940. šef Demokratske stranke. Kao blizak\nsaradnik najuglednijeg srpskog književnog kritičara Jovana\nSkerlića objavio je mnoštvo književnih i pozorišnih kritika u\n''Srpskom književnom glasniku''. U Drugom svetskom ratu bio je\nministar u emigrantskoj vladi u Londonu. U zemlju se vratio 1945. i\nnakratko je bio potpredsednik vlade, dok nije postalo sasvim jasno\nda režim Josipa Broza samo simulira neke demokratske norme. Dela:\nčlanci i eseji ''Pozorišne kritike'', ''Iz pozorišta predratne\nSrbije'', ''Iz predratne Srbije''.\nEgipatski obelisk poznat kao ''Kleopatrina igla'',\nnapravljen od mermera iz Asuana oko 1475. pre nove ere, postavljen\nje u Londonu. Evropske sile su u periodu klasičnog kolonijalizma\nčesto posezale za ovakvim metodama. Otuda se u Londonu, Parizu,\nBerlinu ili Rimu nalaze razni spomenici kulture vanevropskih naroda.\nRođen je francuski pevač i glumac Moris Ševalije,\nzaštitni znak francuske muzičke komedije, koji je plenio šarmom i\nneusiljenošću pevačkog i glumačkog manira. Najzapaženije uloge\nje ostvario u filmskim muzičkim komedijama. Napisao je\nautobiografiju ''Moj put i moje pesme''. Filmovi: ''Ljubavna parada'',\n''Nasmejani poručnik'', ''Vesela udovica'', ''Chutanje je zlato'', ''Imao\nsam sedam kćeri'', ''Život za karijeru'', ''Žiži'', ''Fani'', ''Ljubav\nRođena je francuski nuklearni fizičar i hemičar\nIrena Kiri - ćerka nobelovaca Pjera i Marije Kiri - koja je sa\nsuprugom Žanom Frederikom Žolio 1935. podelila Nobelovu nagradu za\nhemiju. Prvi su stvorili veštačke radioaktivne supstance: nuklide\nfosfora, azota, silicijuma. Eksperimentalno su dokazali da se\nsvetlost može preobratiti u čestice (stvaranje iz gama-kvanta\npozitrona i elektrona). Sa srpskim fizičarem Pavlom Savićem 1937.\ni 1938. otkrila je izotope poznatih elemenata bombardovanjem urana\nneutronima. Pritom su otkriveni i elementi srednje atomske mase\n(lantan i drugi), a ne samo tzv. transuranski elementi kako se dotad\nZa prvu ženu policijskog oficira u svetu, u Los\nAnđelesu je postavljena Alisa Stebins Vels.\nRođen je američki atletičar afroameričkog\nporekla Džesi Ovens, jedan od najvećih sportista 20. veka, koji je\nosvojio četiri zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Berlinu 1936.\nPobedama na 100 i 200 metara, u štafeti 4 x 100 metara i u skoku u\ndalj, izbezumio je nacističkog vođu Hitlera, koji je napustio\npočasnu ložu kako bi izbegao da se rukuje s njim.\nNa Kajmakčalanu je u Prvom svetskom ratu otpočela\nofanziva srpske vojske protiv Bugara i Nemaca. U ogorčenim borbama\nvrh planine Nidže više puta je prelazio iz ruke u ruku, da bi\nDrinska divizija, ojačana pukovima Dunavske divizije, u strahovitom\nnaletu konačno ovladala Kajmakčlanom 3. oktobra 1916, što je bila\nprva pobeda srpske vojske posle tragičnog povlačenja do obala\nJonskog i Jadranskog mora. Na žalost broj srpskih žrtava bio je\nogroman. Spomenik koji je kralj Aleksandar Karađorđević podigao\nna tom mestu, razorili su bugarski okupatori 1941. a posle Drugog\nsvetskog rata vlasti u novoformiranoj Makedoniji nisu nikada\ndozvolile obnovu ''srpskog spomenika''. U okviru kompleksa sahranjeno\nje i srce velikog prijatelja srpskog naroda Arčibalda Rajsa, u\nskladu sa njegovom željom. Čitav kompleks je potpuno razoren.\nItalijanska armija sastavljena od dobrovoljaca pod\nkomandom pisca Gabrijela D'Anuncija zauzela je grad Fiume (danas\nNemački komandosi (Oto Skorceni) su u Drugom\nsvetskom ratu, na osnovu naredbe Adolfa Hitlera, oteli bivšeg\ntalijanskog fašističkog lidera Benita Musolinija, zatvorenika\nnove vlade Italije. Nemci su ubrzo postavili Musolinija na čelo\ntakozvane Italijanske socijalne republike (Republika di Salo).\nPrve američke jedinice su stupile na tlo Nemačke u\nNikita Hruščov je postao prvi sekretar Centralnog\nkomiteta Komunističke partije ŠSR, preuzevši najmoćniji položaj\nupražnjen smrću Staljina.\nAlbanija je saopštila da napušta Varšavski pakt.\nŠto je bila posledica činjenice da se Sovjetski Savez ogradio od\nPalestinski otmičari digli su u Jordanu u vazduh\ntri aviona oteta šest dana ranije posle poletanja iz Njujorka ka\nEvropi. Prethodno su oslobodili putnike u zamenu za palestinske\nzatvorenike, uključujući otmičara četvrtog aviona Lejlu Kaled,\nuhapšenu 6. septembra 1970. po sletanju u London.\nU Etiopiji je komunistička vojna hunta zbacila sa\nvlasti cara Haila I Selasija, koji je vladao od 1928, kad je posle\nsmrti Menelika II imenovan za regenta i kralja. Za cara je krunisan\n1930, iz zemlje je izbegao 1936, godinu dana posle agresije Italije,\na vlast je povratio 1941. Godinu dana posle zbacivanja zadavljen je\nu zatočeništvu, a vojna hunta je izdala lažno saopštenje o\nprirodnoj smrti bivšeg monarha. Što je bila posledica činjenice\nda je ubijeni vladar bio izrazito popularan kao simbol uspešne\nborbe za slobodu. Iza državnog udara stajala je istočnonemačka\ntajna policija Štazi.\nJužnoafrička policija ubila je u zatvoru crnačkog\nlidera Stiva Bikoa.\nU udaru bez prolivanja krvi, u Turskoj je načelnik\nGeneralštaba general Kenan Evren oborio vladu Sulejmana Demirela\ni raspustio parlament.\nU Limi je uhvaćen osnivač peruanskog maoističkog\ngerilskog pokreta ''Svetli put'' Abimael Gusman, odgovoran za niz\nbrutalnih akcija sa brojnim žrtvama.\nSnage NATO i njihovi bivši rivali iz Varšavskog\npakta održali su u Poljskoj prve zajedničke vojne vežbe.\nU atentatu u Tirani ispred sedišta opozicione\nDemokratske partije ubijen je jedan od njenih vođa Azem Hajdari.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija ukinuo je\nsankcije protiv Libije pošto su vlasti u Tripoliju preuzele\nodgovornost za ekploziju podmetnute bombe u avion ''Pan Amerikena''\niznad škotskog mesta Lokerbi 1988. Libija je pristala da plati\nukupno 2,7 milijarde dolara odštete porodicama 270 žrtava.\nUmro je nemački istoričar i novinar Joakim Fest,\nstručnjak za period nacizma i autor referentne biografije Adolfa\nHitlera. Antinacista, Fest je posle Drugog svetskog rata postao\nnajeminentniji nemački istoričar, stručnjak za III Rajh. Njegova\nbiografija Adolfa Hitlera, ''Firer'' objavljena je na dvadesetak\njezika. Studija ''Poslednji Hitlerovi dani'' poslužila je kao\npredložak za film, koji je postigao veliki uspeh. Nemački mediji\nčesto su suprotstavljali Festa, desničarskog autora koji se nikada\nnije kompromitovao sa nacizmom, i Gintera Grasa, levičarskog pisca\nkoji je nedavno otkrio da je u mladosti bio član Vafen-Š.\nNajmanje 51 osoba je poginula, a više od 230 je\npovređeno, u stampedu koji je nastao na stadionu u jemenskom gradu\nIbu, gde je predsednik Ali Abdulah Saleh držao predizborni miting.\nGrad Ib (u istoimenoj provinciji), nalazi se na oko 170 kilometara\njužno od glavnog grada Sane.