Dnevni izveštaj 09.02.2018\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na jučerašnjoj sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 3,5 odsto. Donoseći takvu odluku, Izvršni odbor je imao u vidu i novu februarsku projekciju inflacije i njenih faktora, kao i efekte dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike. Inflacija je u decembru iznosila ciljanih 3,0% međugodišnje, što je i njena prosečna vrednost za 2017. godinu. I prema februarskoj centralnoj projekciji, međugodišnja inflacija će do kraja perioda projekcije, tj. u naredne dve godine, nastaviti da se kreće u granicama cilja.\nTender za izvođača radova za beogradski metro 2020. godine?\nIzgradnja prve linije beogradskog metroa počeće 2020. godine, najavio je gradonačelink Siniša Mali. Kako prenosi Beoinfo, početna stanica biće na Makiškom polju. U pitanju su dve linije, prva duga 22, a druga 20 kilometara. Grad Beograd je po prvi put uradio potrebne analize i studije, neophodne za definisanje trase pomenutih linija. Prevashodno tu mislim na "smart plan", odnosno Saobraćajni master plan grada Beograda koji je usvojen prošle godine.\nMK Group najveći izvoznik žitarica i u 2017. godini\nSrpski agrar je tokom 2017. godine u Evropu i svet izvezao više od 2,5 miliona tona žitarica i uljarica. Kompanija MK Group, sa svojim članicama MK Commerce i Agroglobe, zaslužna je za čak trećinu tog izvoza, čime je zauzela vodeće mesto među izvoznicima žitarica, pokazuju podaci udruženja Žita Srbije. Kako je saopštila MK Group, ukupan izvoz svih žitarica u Srbiji za 2017. godinu iznosio je 1,7 miliona tona, od čega su gotovo 25% izvezle kompanije Miodraga Kostića. Sledeći na listi izvoznika su Delta Agrar sa 205.911 tona i Konzul sa 165.396 tona.\nSlovenačka berza zatvoren zbog nacionalnog praznika – dan kulture Slovenije\nLjubljanska berza juče je bila zatvorena zbog nacionalnog praznika – dana kulture Slovenije. Praznik se slavi od 1945 godine, a kao neradni dan je uveden 1946. Prema podacima zavoda za statistiku, svaki građanin Slovenije je u proseku potrošio 172 evra na kulturne potrebe u 2016. godini a ceo segment kulture je dao doprinos BDP-u od 1,1%. Ukupni rashodi državnog budžeta na kulturu u Sloveniji iznose 1% BDP-a.\nNervoza na tržištima ponovo prisutna, Dow izgubio 1000 poena, S&P500 u minusu 3,7%, Evropa u crvenom, DAX izgubio 2,6%\nIndeksi na američkim berzama su se juče ponovo strmoglavili. Dobre objave rezultata kao i solidni makro ekonomski podaci nisu bili dovoljni da ublaže nervozu investitora izazvanu ratom kamatne stope na dugoročne trezorce. Dow je izgubio više od 1.000 poena na jučerašnjem trgovanju i to je treći put da gubi više od 500 poena na dnevnom nivou u poslednja pet dana. S&P500 potonuo za 3,75% a NASADQ je umanjen za 3,95, pošto su na Amazonu, Microsoftu i Facebooku zabeleženi padovi akciji i preko 4,5%.\nVodeća kamata na dugoročne američke obveznice (10-o godišnje) porasla je na 2,88% i to je među najvećim vrednostima, gledajući višegodišnja kretanja. Ime međutim mišljenja da to nije jedini razlog trenutnim padovima na tržištu, već da je jednostavno moralo doći do izvesne korekcije nakon više-nedeljnog rasta indeksa i nekoliko probijanja istorijskih rekorda.\nOd korporacijskih objava izdvajamo Twitter i Grubhub. Obe kompanije objavile su bolje od očekivanih rezultata. Twitter je skočio solidnih 12,2% a ključna pozitivna stavaka u izveštaju je značajno bolji prihod od očekivanog (USD 732 miliona naspram očekivanih USD 686 miliona). Grubhub, (online isporuka hrane) je skočio 27,4%. Yum Brands, vlasnik KFC-a, je takođe objavio bolje od očekivanih rezultata, ali je akcija izgubila 4,8%.\nEvropa je takođe završila dan u minusu. Stoxx600 je izgubio 1,6% a DAX je među indeksima sa najvećim padom – preko 2,6%. Tehnološke akcije su uglavnom vodile jučerašnji pad u Evropi. Objave rezultata traju i dalje i ovo je takođe uticalo na sentiment.\nZurich Insurance je objavio profit od 3 milijarde EUR, što je pad od 6% g/g, ali je ipak boje od očekivane 2,7 milijarde EUR. Akcija je bila u neznatnom minusu. Iz ovog sektora, SwissRe je skočio 2%, a nakon što je objavljeno da su pregovori sa japanskom Softbank o manjinskom učešću u toku.\nIz bankarskog sektora nam stiže vest da je Societe Generale imala pad kvartalnog profit 82%, zbog troškova restrukturiranja i poreskih nameta ali je ovo ipak bolje od očekivanog te je akcija juče dobila skoro 2% na vrednosti. Commerzbank je takođe imao pad kvartalnog profita i to od 51%, zbog restrukturiranja, pa je akcija završila u minusu od preko 2%, nakon ove vesti.\nOd makro ekonomskih vesti izdvajamo da je Bank of England odlučila da zadrži kamatnu stopu na nepromenjenom nivou, a Brisel je pak uveo novi anti-damping set mera na uvoz kineskog čelika i to za period od 5 godina.\nIzvor: CNBC, Ilrika


Udruženje za psihološki, logopedski i edukacijsko-rehabilitacijski rad ABC\nAnksioznost je neugodna emocija straha koja je normalna i očekivana u našim životima i ima adaptivnu funkciju. Na primjer, normalno je da budemo anksiozni pred ispit ili pred prvi izlazak sa osobom koja nas privlači. Mislimo o tome da li ćemo položiti ispit te da li ćemo se svidjeti drugoj osobi, razmatramo sve moguće opcije. U takvim situacijama nam anksioznost pomaže. Zamislite da dođete na ispit a da uopće niste anksiozni. Da li biste se trudili da uradite ispit najbolje što možete? Vjerovatno ne biste. Kada nam je svejedno, manje se trudimo. Anksioznost nam pomaže da uložimo maksimalan napor kako bismo ostvarili željeni rezultat u nekoj situaciji. Radi toga je nemoguće govoriti o nastojanjima da nikada više ne budemo anksiozni.\nMeđutim, u nekim situacijama nam anksioznost ometa svakodnevno funkcionisanje. Ako smo previše anksiozni pred ispit, ako govorimo sami sebi da nećemo biti u stanju tačno odgovoriti ni na jedno pitanje, da li ćemo uspjeti da se tako dobro koncentrišemo i uradimo ispit na najbolji mogući način? Vjerovatno nećemo. Osobe koje imaju anksiozne smetnje se često pretjerano brinu prije nego što će se nešto možda i desiti. Imaju strah da će ishod neke situacije biti najgori mogući i to ih brine.\nAnksioznost može biti povezana sa samo nekim aspektima života (ljubav, posao, škola, odnosi sa drugim ljudima…) a može biti i generalizirana- prisutna u većini životnih situacija. Tako možemo govoriti o nekoliko vrsta anksioznih smetnji:\nSocijalna anksioznost – karakteriše je pretjerana briga da ćemo se osramotiti u društvu, pred nekim osobama (vidjeće da nemam ništa pametno za reći, primjetiće da sam se zacrvenila, da mi se ruke tresu, zaključiće da nisam dovoljno sposobna…). Osoba često izbjegava socijalne situacije kako je druge osobe ne bi negativno procijenile kao na primjer: javni govor, razgovor sa nepoznatim osobama, jedenje i pijenje u javnosti (restorani, na ulici). Kao i kod drugih oblika anksioznosti, izbjegavanje situacija koje izativaju anksioznost u stvari učvršćavaju samu anksioznost te je još šire na slične situacije.\nPanični napadi – karakterišu ih kratkotrajni napadi jakog straha koji prati tjelesne simptome kao što su ubrzano disanje, ostajanje bez daha, bolovi u grudima, drhtanje, znojenje, ubrzan rad srca, mučnina, osjećaj gušenja („knedla“ u grlu)… Strah kod paničnog napada se odnosi na osjećaj gubitka kontrole, strah od smrti (imam srčani udar) ili strah da će se poludjeti. Osoba koja doživi panični napad brzo bježi iz situacije u kojoj je doživjela ovo neugodno stanje.\nFobije su intenzivni strahovi od specifičnih situacija ili objekata. Česte fobije su vezane za strah od pasa, insekata, visine, zatvorenih prostorija, leta avionom, krvi, vode…\nGeneralizirani anskiozni poremećaj (GAP) se odnosi na pretjeranu anksioznost i zabrinutost koja se javljaju svakodnevno, veći dio vremena. Osoba nije zabrinuta za neku konkretnu, specifičnu situaciju već za skoro sve aspekte svoga života. Podjednako se brine i oko bliskih ljudi (da li će im se nešto ružno desiti na putu od posla/škole do kuće), oko posla/škole (šta ako ne uspijem da uspješno odgovorim zahtjevima), oko većine svakodnevnih situacija. Stalno se iščekuje neki nepovoljan ishod i strepi se radi toga, osoba teško uspijeva kontrolisati svoju zabrinutost te se može javiti nemir, napetost, lako umaranje, problemi sa koncentracijom, razdražljivost, te problemi sa spavanjem.\nOpsesivno-kompulzivni poremećaj (OKP) opisuje stanje kada osoba ima prisilne (opsesivne) misli koje ne može kontrolisati ili prisilne radnje. Najčešće prisilne misli su misli o zarazi (Zaraziću se nekom bolešću ako dodirnem šteku na vratima na poslu), agresivne misli (Moram udariti ovoga čovjeka), ponavljajuće sumnje (Da li sam isključila peglu?), te potreba za određenim rasporedom stvari (Svaka stvar u kući mora biti odložena na poseban način, prema posebnom rasporedu). Najčešće kompulzije su pranje ruku, provjeravanje, tiho ponavljanje određene riječi. Kompulzije imaju cilj smanjenja neugode i napetosti a ne postizanja ugode.\nPosttraumatski stresni poremećaj (PTSP) se može javiti nakon nekog traumatskog iskustva kao što je prijetnja smrću osobi ili nekom iz okoline (a osoba je bila prisutna) ili nakon situacija gdje je bio direktno ugrožen fizički integritet te osobe ili nekog iz okoline gdje je osoba bila prisutna. Simptomi PTSP-a su stalno vraćanje sjećanja na traumatski događaj (misli na traumatski događaj, snovi o tom događaju, osoba ima osjećaj da opet prolazi kroz taj događaj), izbjegavanje podražaja koji se vežu uz traumu, te uznemirenost (razdražljivost, teškoće sa koncentracijom, teškoće sa spavanjem).\nSandra Muratović – 061212288\nDiana Riđić 061351742\nEmina Osmanović Bašić (putem Skype/Viber) – 061384396


Biznis.ba - Amra Džeko nova brend ambasadorica Oriflame za BiH\n"Ljepota na moj način"\nA. B. 16:20 / 12.05.2018.\n- Zadovoljstvo je bilo raditi ovu kampanju s obzirom na to da izuzetno cijenim Oriflame kozmetiku jer su proizvodi većinom od prirodnih sastojaka - izjavila je Silajdžić-Džeko, koja je postala i zaštitno lice kampanje za The ONE Colour Obsession ruža za usne.\nNa prezentaciji kampanje direktorica Oriflame BiH Belma Smola kazala je da je Amra Silajdžić-Džeko osoba koja na jedinstven način izražava svoju prirodnu ljepotu i odlično predstavlja poruku koju Oriflame ovom kampanjom želi prenijeti.\n- Posebno smo sretni što smo ovu godinu uljepšali Amrinim prisustvom, kada u BiH slavimo 20. godišnjicu postojanja na tržištu, kao jedna od vodećih kompanija u sektoru kozmetike - ukazala je Smola.\nPredstavnici Oriflamea detaljnim istraživanjem tržišta došli su do brend poruke "Ljepota na moj način", što je i misija kompanije.\n- Mi smo tu da tu ljepotu podržimo i naglasimo jer ne postoji univerzalni put do ljepote. Svako je lijep na svoj, jedinstven način - istakla je regionalna marketing menadžerica za tržište zapadnog Balkana Marijana Zonić.\nOvom prilikom predstavljena je i Oriflame kolekcija za njegu kože muškaraca, NovAge Men, čije je zaštitno lice Darko Savić. Ti proizvodi upotpunjuju sadržaj ovomjesečnog kataloga, u kojem se nude moderni proizvodi kao što su maskare, ruževi za usne, rumenila i puderi, svakodnevna kozmetika za lice, oči, usne i nokte, plus nijanse koje odgovaraju svakom karakteru i svakom izgledu - za savršen izgled od jutra do večeri.\nOriflame je narastao u najveću evropsku kompaniju direktne prodaje proizvoda za ljepotu s više od tri miliona konsultanata širom svijeta i godišnjim prometom od oko 1,5 milijarde eura.


Poslao: 23 Maj 2014 13:02\nNegde u Bosni, ne secam se vise tacno, pre jedno 7-8 godina je bio ziv covek (i navracao u muzej) koji ga je zarobio. Deo eksponata ima istorijat, deo je sakupljen sbrda sdola.\nBilo je otkrovenje za italijansku tanketu da je zapravo ex-madjarska, verovatno jedna od onih koje su Madjari prosledili NDH.\nZnam da je muzej dosta radio na sakupljanju "nedostajucih kockica", ali ne znam gde su stigli, par godina nisam u toku.\nOd vozila unikatni su TK-F poljska tanketa i SdKfz.250 sa 5cm PaK38 topom. CV-33 tanketa je jedna od dve prezivele ex-madjarske. Pz-IVh, iako na papiru relativno cest je zaptravo iz veoma rane prelazne serije i kao takav prilicno unikatan. Stug je takodje starija varijanta F/8, koje nije sacuvano mnogo - uglavnom su preziveli G modeli.\nPoslao: 01 Jun 2014 13:51\ndanas sacuvani primerci FT 17, nas je na poslednjoj strani pod brojem 6\nPoslao: 10 Okt 2014 16:54\nNarode, nasao sam na netu ovu sliku sa komentarom ispod. Sovjetski vojnici sa zarobljenim Pzv IV u Beogradu. E sad, Tenk levo, kome se vidi samo prednji deo i cev, mene mnogo podseca na Tigra. Izvinite ako gresim. Postoje 2 obljasnjenja : Ili ovo nije Tigar ili ovo nije slikano u Beogradu...\nMolim poznavaoce Beograda i tenkova da daju svoje misljenje...\nPoslao: 10 Okt 2014 17:31\nNije Beograd, greska se potkrala, u pitanju je Bec.\nPoslao: 10 Okt 2014 17:34\nPoslao: 11 Okt 2014 16:50\nNapisano: 11 Okt 2014 16:48\nLeonardo ::Jeste Tigar.\nNije Tigar, niti 1 niti 2\nPanzerkampfwagen IV je bio srednji tenk\nTiger I - teski tenk\nTiger II - teski tenk\nNa fotografiji je Panzerkampfwagen IV, a ne Tigar\nDopuna: 11 Okt 2014 16:50\nbojank ::Nije Beograd, greska se potkrala, u pitanju je Bec.\nPoslao: 11 Okt 2014 18:11\nTigar 2 nije sigurno. Nekoliko osoba koje su videle fotku kazu da jeTigar 1.\nDa ll mozes da obrazlozis/dokazes tvoju tvrdnju da je u pitanju Panzer 4?\nPoslao: 11 Okt 2014 18:30\nU sredini i desno na slici su dva PzKpfw IV najverovatnije H ili J, a levo u uglu je Tigar I. Vidi se još jedan točak od tenka ili nekog vozila u pozadini između cevi i tela Tigra. Top je možda teže ceniti, ali eto ti prednji točak koji se razliku poprilično između Panzera IV i Tigra I.\nPoslao: 11 Okt 2014 18:40\nNapisano: 11 Okt 2014 18:39\nmilten2004 :: Citat:\nDokazivanje je na sudu\nDopuna: 11 Okt 2014 18:40\nPoslao: 11 Okt 2014 18:47\nOvaj topic je pregledan 217129 puta


Dačić: SAD nisu promenile stav prema nezavisnosti Kosova, takse glavni problem - Infobrif\nObjavljeno 23.01.2020. u 15:45 poslednja izmena 23.01.2020. u 15:32\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da prekid kampanje za povlačenje priznavanja nezavisnosti Kosova ne može biti kompenzacija za ukidanje taksi koje je Priština uvela na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\n„Pritisak da se ukinu takse trebalo bi da bude mnogo jači na Prištinu i tu bi pomoć SAD bila najkorisnija“, rekao je Dačić novinarima u Skupštini Srbije komentarišući izjave izaslanika predsednika SAD Ričarda Grenela u Prištini.\nGrenel je danas u Prištini zatražio ukidanje takse od 100 odsto za robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine kao i prekid kampanje Srbije za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova.\nDačić je ocenio da Srbiju može samo da raduje pojačano interesovanje američkih predstavnika da se odblokira dijalog Beograda i Prištine.\nPred početak sednice Odbora na kojoj je predstavio tromesečni izveštaj o radu Ministarstva Dačić je rekao da je stav Beograda da dijalog može i treba da se nastavi – nepromenjen, ali da pre toga treba da budu ukinute anticivilizacijske takse koje su, i pored osuđivanja na snazi duže od godinu dana.\n„Srbija treba da bude konstruktivna i da svi vide da nije ona izvor problema, već jednostrani potezi Prištine koji se ponavljaju iz godine u godinu“, istakao je šef srpske diplomatije.\nOn je dodao da ni SAD nisu promenile stav prema nezavisnosti Kosova i da ne očekuje da će razgovori sa Grenelom biti laki.\nNa pitanje šta će uraditi ukoliko Grenel zatraži da se prekine kampanja povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova, Dačić je rekao da se nada da to znači da će i oni obustaviti kampanju za priznavanje nezavisnosti Kosova, jer na svakoj sednici Saveta bezbednosti UN predstavnici SAD pozivaju sve zemlje da priznaju Kosovo.\n„Nikakva kompenzacija za ukidanje taksi ne može da bude sa naše strane prekidanje kampanje za povlačenje priznanja“, rekao je Dačić.\nNemačka policija iz saobraćaja isključila autobus iz Srbije koji se skoro raspao (FOTO)


Cipras: Blizu smo sporazuma\nM. D.\t 9. avgusta 2015. 18:00\nPremijer Grčke Aleksis Cipras izjavio je da je njegova zemlja blizu postizanja sporazuma sa međunarodnim kreditorima o trećem paketu pomoći, koji će, kako navodi, ugasiti sumnje u ostanak Grčke u evrozoni.\n“U poslednjoj smo fazi pregovora sa institucijama… Uprkos teškoćama, nadamo se da će ovaj sporazum okončati neizvesnost u vezi sa budućnošću Grčke i evrozone”, rekao je Cipras tokom posete grčkom Ministarstvu poljoprivrede, prenosi Rojters.\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker je ranije izjavio da veruje da će ovog meseca biti postignut dogovor o trećem paketu pomoći Grčkoj, kao i da bi to trebalo da se dogodi do 20. avgusta kada Atini dolazi na naplatu ključna tranša duga.\n“Svi izveštaji koje dobijam sugerišu da će sporazum biti postignut ovog meseca, poželjno bi bilo do 20. avgusta kada Grčka treba da plati 3,4 milijarde evra rate duga Evropskoj centralnoj banci”, izjavio je Junker u intervjuu za agenciju Frans pres.


Tag: Božićna škola sportova\nBožićna škola prvi dan - škole basketa i stonog tenisa\n05. jan 2022. 15:27\nSU “Probasket 2020” u okviru Božićne škole organizovalo je školu basketa, koja se održava od 14 do 15 časova u sali Gimnazije. Prvog dana zabeležili smo detalje sa treninga. ...\nBožićna škola sportova (10) Kreativna radionica „Pirot grad šara – škola tradicije“\n14. feb 2020. 08:07\nJedna od nesportskih programa, koji je okupio pre svega devojčice osnovnoškolskog uzrasta, realizovalo je Udruženje „Razboj“ pod nazivom „Pirot grada šara – &...\nBožićna škola sportova (5) - Škola fudbala\n07. feb 2020. 09:14\nSportsko udruženje „Gimnazijalac“ i ove godine svojom školicom fudbala učestvuju u realizaciji programa Božićna škola sportova.Ovaj program, po tradiciji, izaziva veliko ...\nGrip nije uplašio učenike pirotskih škola da učestvuju u Božićnoj školi sportova\n06. feb 2020. 12:36\nUpravo kada je grip dostigao vrh epidemijskog talasa povodom tradicionalne Božićne škole sportova anketirani su učenici po školama o učešću u izabranim programima Škole. ...\nBožićna škola sportova (4) Škola košarke\n06. feb 2020. 09:30\nŠkola košarke, koju vode treneri Košarkaškog kluba „Pirot“, i ove godine okupila je, u dve kategorije, četrdesetak mališana koji uče prve košarka&...\nBožićna škola (3) - folklor, tenis, ples, plivanje...\n05. feb 2020. 11:58\nU prostorijama Doma kulture i ove godine se organizuje škola folklora u okviru Božićne škole. Probe se održavaju svakog radnog dana od 10 do 11 časova. Kao i prethodnih godina za ovaj ...\nBožićna škola prvi dan - Gimnastika, karate, ritmička gimnastika...\n03. feb 2020. 12:50\nDanas je prvi dan zimskog raspusta i prvi dan Božićne škole sportova. Tradicionalno, deca će u naredne dve nedelje imati priliku da svoje slobodno vreme iskoriste zdravo, kroz rekreaciju i ...\nProglašenjem najboljih pirotskih sportista otvorena Božićna škola sportova. Simona Tančić i Uroš Mijalković sportisti godine\n01. feb 2020. 22:50\nU prepunoj Hali “Kej” u Pirotu večeras je otvorena Božićna škola sportova. Kada je pre četrnaest godine prvi put održana u Pirotu imala je tek petnaestak programa, ali je i tada ...\nSutra u Pirotu počinje veliki praznik sporta, otvara se Božićna škola sportova\n31. jan 2020. 11:30\nMnogo nepovoljnih okolnosti za Sportski centar Pirot kao organizatora Božićne škole sportova. Najpre, vremenski uslovi, a zatim i grip. Od prvobitnog plana, da svečano otvaranje bude na ...\nBožićna škola sportova u Pirotu za svu decu Srbije\n17. jan 2020. 11:21\nSportski centar Pirot petnaestak godina priređuje svake zime veliku radost deci koja imaju sklonost ka nekoj sportskoj disciplini, ili nekoj drugoj zanimljivoj nesportskoj aktivnosti. U tom smislu ...\nPirotska Božićna škola - deseti dan\n14. feb 2019. 09:00\nSve što je lepo nekako brže prodje. Ovo se čulo i danas od mališana, koji su pakovali skije, nestrpljivo čekajući da krenu na terene podno Basarskog kamena. Sportski centar je uložio sredstva u ...\nBožićna škola sportova 9. dan\n14. feb 2019. 05:30\nUporedo sa starijim članovima Bokserskog kluba „Pirot“ u Hali „Kej“ treniraju i polaznici Škole boksa. Uče se osnovne veštine i radi na sticanju kondicije.Aleksandar Zlatković je redovan učesnik ...\nBožićna škola sportova - osmi dan\n12. feb 2019. 10:30\nU sali pirotske Gimnazije održava se Škola basketa koju realizuje SU Basket „Tures“. Radi se u dve grupe koje čine mlađi i stariji polaznici. Oko dvadesetak dečaka trenira, mada, zbog bolesti neki od ...\nBožićna škola u Pirotu - šesti dan\n08. feb 2019. 11:15\nU Balon hali, u okviru Božićne škole sportova, odvija se Škola fudbala u organizaciji FK“Senjak“. Sa dvadesetak mališana radi nekoliko trenera.Kao što se i očekuje kada je fudbal u pitanju odziv je ...\n06. feb 2019. 11:00\nU okviru Božićne škole sportova KUD Dukat je organizovao školu folklora. Za ovaj program je i ove godine veliko interesovanje dece. Mi smo ih posetili na jednoj od njihovih proba i zabeležili ...\nBožićna škola – treći dan\n05. feb 2019. 11:05\nU fiskulturnoj sali Tehničke škole od 16 do 18 sati ŽKK Gimnazijalac održava treninge ženske košarke u okviru Božićne škole 2019. Devojčice su podeljene u dve grupe – polaznice koje ne znaju i ...\nBožićna škola u Pirotu - drugi dan\n04. feb 2019. 12:01\nTokom Božićne škole 2019. u velikoj sali Hale “Kej” svakog dana od 9 sati održava se škola gimnastike Gimnastičkog kluba “Soko”. Tradicionalno veliko je interesovanje dece za ovaj sport.Zabeležili ...\nPirotska Božićna škola sportova prvi dan – puni sportski objekti: Hala "Kej", Zatvoreni bazen, sala Gimnazije, Klizalište...\n02. feb 2019. 22:00\nBožićna škola sportova 2019. počela je danas. Deci je na raspolaganju 67 programa koji se realizuju u svim sportskim objektima u gradu.Danas smo obišli neke programe u Hali „Kej“, na Zatvorenom ...\nSpektakularno otvaranje Božićne škole sportova u Pirotu. Na istoj svečanosti proglašeni najbolji u pirotskom sportu. Uroš Mijalković i Danica Gogov najbolji pojedinci\n02. feb 2019. 19:30\nPrelepo sportsko veče u Pirotu, veče za pamćenje. Tribine Omladinskog stadiona bile su ispunjene do poslednjeg mesta na svačanom otvaranju, trinaeste za redom, Božićne škole sportova i proglašenju ...\nNenad Djordjević: Sve je spremno za najveći sportski spektakl u Srbiji u ovom trenutku! Večeras se otvara pirotska Božićna škola sa 67 programa i oko 3000 mališana!!\n01. feb 2019. 08:30\nSve je spremno da se večeras, u 18 časova, na Klizalištu Omladinskog stadiona okupi više hiljada mališana, njihovih roditelja i da svečano bude otvorena Trinaesta Božićna škola.Školu će otvoriti ...


Od Južne Amerike, jugoistočne Azije, do Malaje i Indonezije, za opstanak u džungli, kao univerzalna alatka koriste se mačeta, parang, golok...\nBR-golok foto: Bark River\nZahvaljujući popularnosti buškrafta, kako u svetu, pa tako i kod nas, kod mnogih se ustalilo mišljenje da su dugački noževi krajnje nepraktična stvar. Pobornici ove teze često navode primer Šveđana koji su sečiva noževa obeležavali markerima da bi utvrdili koji je deo najčešće korišćen. Na osnovu toga se onda tvrdi da su sasvim dovoljna sečiva dužine 10-12 cm. I znate šta? U pravu su. Barem u Evropi, za većinu situacija je dovoljan kraći nož.\nPročitajte još: Džentlmenski način rešavanja sukoba stigao do Olimpijade\nAli istovremeno, apsolutne zagovornke teze o kratkim noževima demantuje iskustvo staro stotinama godina. To iskustvo su stekle generacije ljudi koji bukvalno žive u džunglama i to onim pravim, a ne betonskim.\nAlatka za džunglu\nAko neko nešto zna o mačetama, onda su to Brazilci. Na slici je tipičan primerak sa sečivom dužine 45 cm, foto: Tramontina\nNama verovatno najpoznatiji iz plejade velikih noževa za veliku šumu, su mačete. Ovaj tip sečiva namenjen je sečenju zeljaste, a ne drvenaste vegetacije. Najčešće za krčenje staza kroz džunglu ili kao poljoprivredne alatke. Stariji se verovatno sećaju slika Fidela Kastra ili Če Gevare kako seku šećernu trsku.\nMeđutim, ovi veliki noževi su vrlo često korišćeni i za svakodnevne poslove u domaćinstvu ili kuhinji, za spremanja obroka, ali i kao oružje u bunama i ustancima, kojih u Južnoj Americi nikada nije manjkalo. Kultura upotrebe je u svim krajevima gde se svakodnevno koristi na visokom nivou. Iako pretpostavljamo da bi se na Zapadu mnogima digla kosa na glavi kada bi videli klince od samo nekoliko godina sa oštrim sečivima koja su tek nešto malo kraća od korisnika.\nMačeta u rukama Fidela Kastra, foto: arhiva Novosti\nMačete variraju po svom obliku i dužini, u zavisnosti od kraja gde ih prave i naravno, koriste. Ipak, najčešća slika u glavi prosečnog Balkanca pri pomeni mačete je sečivo dužine 40-50 cm, debljine 2-3 mm, blago prošireno kako ide prema gore i sa vrhom velikog radijusa. Ipak, postoje brojna rešenja koja odudaraju od ovog tipa.\nČudo iz vojnog kompleta\nBrojne oružane formacije prinuđene da ratuju ili barem službuju u tropskim prašumama, uvidele su da im je neophodna ovakva alatka. Prvo su nabavljani lokalno proizvedeni primerci da bi posle bili usvojeni standardizovani modeli izrađivani u nekoj od nožarskih kompanija.\nJedno od posebnih rešenja je tzv. Tajga 1, na Zapadu poznatija kao Specnazova mačeta. Razvijena je u SSSR tokom pedesetih godina prošlog veka, na samom početku Hladnog rata, za potrebe oborenih pilota i vojnika raznih profila, kojima bi mogao da posluži ovakav alat. Skoro po svemu odudara od tradicionalnih mačeta. Sečivo je dugo 21 cm, debljine 5 mm i maksimalne širine 87 mm. Zahvaljujući posebno oblikovanom sečivu, težište je pomereno prema vrhu.\nKako su sovjetski dizajneri u svojoj beskrajnoj mudrosti zamislili, ova alatka bi mogla da bude upotrebljena u slučaju nužde kao sekira, mačeta, ašovčić, dleto, testera i još koješta.\nOstaje upitno koliko su u svemu tome uspeli, ali je činjenica da je pomenuti model ostao u proizvodnji do današnjeg dana, istina pod drugim imenom. Originalni vojni primerci iz prošlog veka mogu da dostignu cenu i preko 400 dolara. Naravno, ovo je više vezano za kolekcionarstvo, nego za stvarnu vrednost pomenutog “čuda” vojne opreme.\nOriginalni primerci Tajge 1 mogu da dostignu značajnu cenu kod kolekcionara, depositphoto\nZa tajgu, a ne za džunglu\nŠto se realne upotrebljivosti tiče, treba je sagledati iz ugla korisnika. Da li bi se dobro pokazala u džunglama Južne Amerike? Odgovor je kratak i jasan - ne. Prekratka je, preteška, predebela i ima četvrtastu, prilično neudobnu plastičnu dršku. Ali, ako bi je posmatrali sa stanovišta oborenog pilota koji bi se našao negde u krajevima sa klimom sličnom ili hladnijom od naše, onda se slika značajno popravlja. NJome je moguće napraviti sklonište, pripremiti vatru, iskopati rupu, meriti dužinu i uglove, a u nuždi može da posluži i kao hladno oružje. Iako pomenute poslove ne radi savršeno, dovoljno je dobro rešenje za onu namenu koju je predvideo proizvođač.\nIpak, jedinice koje se “malo ozbiljnije bave ratovanjem u tropskim šumama”, stalno su u potrazi za novim, prikladnijim tipom sečiva. Kako je vegetacija u jugoistočnoj Aziji različita u odnosu na onu iz Južne Amerike, jasno je da je u takvim predelima potrebno prikladnije sredstvo. Jedan od mogućih odgovora bio bi parang.\nSečiva jugoistočne Azije\nU Zapadnoj hemisferi je postao popularan poslednjih petnaestak godina, zahvaljujući veteranu britanskog SAS, piscu jednog od najpopularnijih priručnika za preživljavanje. Pomenuti autor je za vreme službe često koristio parang i ta svoja iskustva i preference je preneo u svom priručniku. SAS se sa ovim sečivima susreo za vreme intervencije u Malaji.\nTestera na specnazovoj mačeti je istog tipa poput onih na Viktorinoks noževima. Upotrebljivost je ograničena, ali može da posluži u određenim situacijama, depositphoto\nKao i kod mačeta, postoje brojne varijacije ovog velikog noža, tako da je teško dati neke tačnije specifikacije. Sečiva variraju od približno 30 cm, pa do skoro metra dužine. Slično tome, mogu se naći primerci sa skoro ravnim sečivom, ali su najpopularniji oni sa zakrivljenim. Zanimljivo je da su kod paranga sečiva brušena konveksno, bilo da govorimo o punom ili delimičnom konveksu, što je rezultat vekovnog iskustva ljudi koji ih koriste. Drške se uglavnom izrađuju od roga vodenog bufala ili tvrdog drveta, sa zakrivljenjem i proširenjem na kraju. Na taj način se sprečava da prilikom sečenja iz zamaha nož isklizne iz ruke.\nParang odličan izbor\nKako se radi o krajevima koji su prilično siromašni, jasno je da je lokalno stanovništvo razmišljalo o univerzalnosti svakog dela opreme. Tako je i parang dobio višenamensku funkciju i svaku od njih obavlja vrlo dobro, naravno u veštim rukama. Na primer, vrh je najčešće širok i fino izoštren. Kao takav se koristi za dranje kože sa ulovljenih životinja, pripremu hrane i neke preciznije poslove.\nModel Parang Mini, delo Rika Maranda je sjajan primer vrhunski urađenog noža sa cenom od 700 dolara, depositphoto\nNešto niže od toga (najčešće) počinje blago proširenje koje je oštreno pod manjim uglom te je otpornije na tupljenje prilikom grubih radova: sečenje, tesanje i cepanje drveta. Kako se sečivo sužava i približava dršci, brušenje takođe prelazi u fino. Ovakvo sečivo je pogodno za precizno deljanje drveta i slične operacije.\nZahvaljujući tome što je najčešće prvih nekoliko centimera sečiva tupo, moguće ga je koristiti i kao produžetak drške. Ovo je povremeno na meti Zapadnjaka jer smanjuje korisnu dužinu sečiva i šaka drži sečivo, što se smatra nebezbednim. Iako ovo ima smisla kod kratkih noževa, u ovom slučaju je promašena kritika. Ne zaboravite, parang je veliki nož i dobar deo teških poslova odrađuje upravo velikom dužinom i masom (čista fizika).\nDalje, njegovi korisnici su vrlo verzirani kroz svakodnevnu upotrebu, a i tamo gde oni žive “bezbednost na prvom mestu” nije svakodnevna mantra. Moje ograničeno iskustvo sa ovim sečivom i ljudima koji su ga koristili, govori nam da je u pitanju specifičan komad opreme, kojeg će ljudi ili voleti ili ga u potpunosti odbaciti.\nUkoliko želite univerzalan veliki nož za šumu, koji odlično seče iz zamaha, parang je tu odličan izbor. Relativno dugo sečivo, blago zakrivljeno i konveksno naoštreno biće pun pogodak. Ali ako je vaša ideja da imate nož kojim ćete naseći slaninu, možda neki paradajz ili namazati paštetu za vreme jednodnevnog izleta, onda je ovo sasvim sigurno pogrešan izbor. Zanimljivo je da se parang uglavnom izrađuje u malim kovačkim radionicama i to od starih gibnjeva.\nBer Grilsova parang mačeta u izvedbi Gerbera je jeftino i dovoljno dobro rešenje, foto: Gerber\nOčigledno je u pitanju omiljeni materijal širom sveta za izradu sečiva. Ipak, savremena nožarska industrija sebi može da priuštiti različite tipove čelika i da tako ovu vrstu noža približi raznovrsnim korisnicima. Tako je “Gerber” izbacio svoje verziju, a reklamira je niko drugi do Ber Grils. Svojom cenom od nekih 40+ dolara, govori da je daleko od kvalitetnog noža, ali je dovoljno upotrebljiv za većinu korisnika koji nemaju prestroge zahteve.\nVerovatno nećemo pogrešiti ako kažemo da bi se mogao pokazati dobrim izborom za opremanje i obuku mladih izviđača. Ipak, ako ste ozbiljniji korisnik, sa zahtevnijim potrebama savetujemo i sigurnije urađene primerke. Verovatno vam neće biti problem da nađete kovača koji će za pristojnu cifru da iskuje sečivo po vašem nacrtu.\nJoš jedno od velikih sečiva bi bio golok. Sličan je parangu, što nije ni čudno. Namena mu je praktično identična, iako u ovom slučaju postoje i čisto borbene verzije. Očigledno je područje Indonezije, Malaje i okoline pogodovalo razvoju ovakvih velikih sečiva. Ipak, postoje i određene razlike. Sečiva kod goloka su generalno nešto kraća ali i teža. Osim toga, uglavnom su i mekše okaljena.\nNa ovaj način se mogu lakše oštriti u terenskim uslovima, pa čak i običnim kamenovima, što može biti od koristi u određenim situacijama. Čuveni nožarski guru Majk Stjuart i njegova kompanija “Bark River” svojevremeno su izbacili svoju verziju koja predstavlja zapadni pogled na ovaj interesantni alat. Čelik je daleko kvalitetniji od onog za gibnjeve, odnosno govorimo o alatnom čeliku A2. Brušenje je i dalje puni konveks i seče kao ludo.\nMartindejlova verzija goloka je u upotrebi u britanskoj armiji već decenijama, depositphoto\nZahvaljujući profilu sečiva i njegovoj dužini, oštrini, BRK Golok možete koristiti na različite načine. Ipak, cena nije baš prijatna. Za nekih 250-300 dolara, koliko košta u SAD, možete kupiti jeftinije, takođe vrlo upotrebljive primerke i pride celo brdo dodatne opreme. Ali svakom svoje, zar ne?\nNaravno da ovo nisu svi mogući tipovi velikih noževa, ali su predstavnici onih poznatijih u široj javnosti. NJihov dizajn je plod vekovnih iskustava i potreba za sečivom koje naoko izgleda specijalizovano, a u stvari je višenamensko. Možda u našem slučaju nisu najadekvatnije rešenje, ali je sigurno da su u svojoj postojbini najbolji mogući izbor.\nfoto: Bark River


Ekonomski fakultet mogu upisati učenici koji su završili gimnaziju, licenciranu srednju vjersku školu i sve srednje stručne škole\nEkonomski fakultet, Foto: Boris Pejović, Boris Pejović\n24.06.2019. 16:23h Ažurirano: 24.06.2019. 15:58h\nNa Ekonomskom fakultetu Univerziteta Crne Gore (UCG), brucoše čeka savremena nastava, a znanja će im prenositi tim uglednih profesora i mladih saradnika, poručila je prodekanica te visokoobrazovne ustanove, Zdenka Dragašević.\nNa Ekonomskom fakultetu ove godine ima mjesta za 390 brucoša, od čega na Ekonomiji 240, na Menadžmentu u Podgorici 100, a u Bijelom Polju 50.\nIz UCG su saopštili da Ekonomski fakultet mogu upisati učenici koji su završili gimnaziju, licenciranu srednju vjersku školu i sve srednje stručne škole.\nDragašević je objasnila da je za upis na prvu godinu studija najvažniji opšti uspjeh na završetku svakog razreda srednje škole, na eksternom maturskom odnosno stručnom ispitu, uspjeh iz dva predmeta trećeg i četvrtog razreda, na državnom ili međunarodnom takmičenju iz predmeta koji su od značaja za nastavak obrazovanja na Ekonomskom fakultetu i diploma “Luča”, odnosno njoj ekvivalentna diploma.\n„Polaganje eksterne mature nije obavezno, ali je poželjno zbog bodova koje kandidat može da dobije. Polaže se poslije podnošenja dokumenata, a prije objavljivanja konače rang liste. Eksterna matura se polaže u prostorijama Fakulteta, kandidat bliže informacije dobija prilikom predaje dokumenata“, kazala je Dragašević.\nPrema njenim riječima, budući studenti nastavu će pohađati u savremeno opremljenim učionicama, a znanja će im prenositi tim uglednih profesora i mladih saradnika.\nU nastavi se, kako je navela Dragašević, koriste savremene metode – interaktivna predavanja, analize studija slučaja, gostovanja profesora i naučnih radnika iz inostranstva, gostujuća predavanja istaknutih privrednika iz zemlje i regiona, praktična nastava kroz studentske posjete finansijskim institucijama, privrednim društvima, okrugli stolovi, tribine.\nOna je istakla da je Ekonomski fakultet prepoznat po svjetski poznatim gostujućim profesorima i predavanjima na kojima prenose iskustva i informišu studente i profesore o uslovima, načinu studiranja, mogućnostima za dalje usavršavanje u njihovim zemljama.\n„Nastavu inoviraju i iskustva koja donose profesori, saradnici i studenti koji su boravili na inostranim – partnerskim univerzitetima, inoviraju se nastavni planovi, sadržaji nastavnih disciplina, literatura, metode nastave, u skladu sa savremenim trendovima u svijetu“, zaključila je Dragašević.\nstudiranjefakultetupisbrucošistudentiUCGUniverzitet Crne GoreEkonomski fakultet


U jučerašnjem izvlačenju Lota 7 osvojen je dobitak 6+1 koji igraču iz Lovrana donosi dobitak od 2.051.416,26 kuna, javlja Hrvatska lutrija\nDobitni listić uplaćen je na prodajnom mjestu Hrvatske Lutrije, u Lovranu u Ulici Žrtava fašizma 1A, a brojevi 66. kola koji donose ovaj sjajan iznos su: 4, 8, 16, 18, 23, 25, 28 i dopunski broj 1. Igrač je uložio 42 kune te odigrao šest kombinacija.\nSljedeće izvlačenje igre Loto 7 je u srijedu, 21. kolovoza 2019., a očekivani Jackpot iznosi 10.000.000 kuna, dok dobitak 6+1 iznosi 400.000 kuna.\nTagged in : dobitnik loto 7 Lovran\nŠeks: Ustupanjem teritorija BiH odričemo se suvereniteta\nBranko Grčić: Urediti HEP, sve plaćaju građani\nPrevious Previous post: Sveučilište u Zagrebu napredovalo među prvih 500 na svijetu\nNext Next post: Gradi se najmoderniji stadion i nogometni kamp u Hrvatskoj


Vesna Škare Ožbolt predala tužbu protiv Davora Filipovića: "Potpuno je zaprljao kampanju"\nIzbori 2021 kleveta i širenje laži\nPiše M.T. , 12. svibnja. 2021. @ 09:09  min.\nVesna Škare Ožbolt Foto: Josip Regovic/PIXSELL\nNezavisna kandidatkinja za gradonačelnicu Grada Zagreba Vesna Škare Ožbolt predala je tužbu protiv Davora Filipovića.\nKandidatkinja za gradonačelnicu Grada Zagreba Vesna Škare Ožbolt predala je tužbu protiv Davora Filipovića zbog klevete i širenja laži.\n"Pokrećem privatnu tužbu jer je platio daljnje širenje laži na Facebooku. Naime, Filipović je nekoliko puta rekao da sam na sučeljavanju izjavila da ću podržati Tomislava Tomaševića u drugom krugu. Takvu je izjavu još i platio kako bi takva laž došla do što većeg broja ljudi.\nPrema statistici i prema onome što sam vidjela na Facebooku, poslao je to na 500.000 do milijun ljudi u gradu Zagrebu. To se zove kleveta. Bez obzira na to što smo u predizbornoj kampanji, bez obzira na to što se svakojake riječi izgovaraju, ovo je prilično nedopušten način komuniciranja, pokušaj utjecaja lažima na birače i dolazak do svakog birača pojedinačno plaćenim oglasima.\nJoš se nije dogodilo da se u vrijeme kampanje podnosi tužba za klevetu. Ja sam to učinila zato što je Filipović svojim ponašanjem potpuno zaprljao ovu kampanju, ne govoreći o svom programu, jer očito je njegov jedini program tvornica cjepiva, drugog programa nema", rekla je Škare Ožbolt.\nPodnijela je i kaznenu prijavu protiv nepoznatog počinitelja, zbog, kako je rekla, telefonske ankete koju netko provodi, a u kojoj se građane koji kažu da će glasati za nju "suočava s bezočnim lažima o njoj", javlja N1.\n"Teze koje se iznose u takvoj telefonskoj kampanji iste su one koje o meni širi Filipović", rekla je Škare Ožbolt.


VOZAČ -C- KATEGORIJE (U OVOM SLUČAJU KOMBI VOZILO) | ATR STANKOVIĆ | Posao | Klik do posla\nVOZAČ -C- KATEGORIJE (U OVOM SLUČAJU KOMBI VOZILO)\nNovi Sad, Sremski Karlovci, Temerin (i još 1)\nRok za prijavu: OGLAS JE ISTEKAO (postavljen: 28-11-2018)\nOglas pregledan: 1553 puta\nOglas važi za gradove: Novi Sad, Sremski Karlovci, Temerin\nNovi Sad, Novi Sad, Sremski Karlovci, Sremski Karlovci, Temerin, Temerin\nPotreban vozač C kategorije, u ovom slučaju je u pitanju KOMBI VOZILO, vršimo transport robe za coca-colu, utovari se vrše u coca-colinom objektu u Novom Sadu. Za sve prijave pozvati na broj: 062/703-988 Zoran Stanković.\nNova Pazova, DR SLOBODANA JOVANOVIĆA 18\nMatični broj: 62386584\nVozač – kurir Beograd ...plata: po dogovoru din\nVOZAČ SOLO KAMIONA (C-KATEGORIJE) Beograd ...plata: po dogovoru din\nVOZAČ -C- KATEGORIJE Batajnica, Beograd, Inđija ...plata: po dogovoru din


25.09.2019 / 16:18 BiH - VSTVBiH\nFoto: BIRN - Vijesti.ba\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) danas je na sjednici razmatralo pitanja procesuiranja ratnih zločina.\nKako je rečeno, u predmetima ratnih zločina u Tužilaštvu BiH je 30 odsto nedostupnih lica, i to su za sada nerješivi predmeti.\nPreporučeno je da se organizuje regionalna konferencija na najvišem nivou na kojoj bi ovaj problem bio razmotren.\nČlanovi VSTV-a su razmatrali izvještaj za prošlu godinu o radu na predmetima ratnih zločina u tužilaštvima i sudovima, kao i tematski izvještaj Misije OSCE-a “Upravljanje predmetima ratnih zločina u postupku pred Tužilaštvom BiH”, javio je BIRN BiH.\nSlavo Lakić je kazao da se Stalna komisija bavila višestrukim vraćanjem optužnica i prije izvještaja OSCE-a i da postoje različita tumačenja tog pitanja.\nŽeljka Radović je rekla da se optužnice moraju urediti u zadatom roku i da zakon ne poznaje vraćanje optužnica unedogled.\nGoran Nezirović se osvrnuo na zaključke OSCE-a o opadanju osuđujućih presuda od 2016. godine, rasipanju finansijskih i ljudskih resursa, fragmentaciji i razdvajanju predmeta.\nOn je ocijenio da bi se VSTV trebalo da izjasni o tim pitanjima ili da kaže da se ne može izjasniti.\nNa pitanje Ružice Jukić da li su sporna razdvajanja predmeta bila zakonita ili ne i u kom procentu, Željka Radović je kazala da Stalna komisija nije arbitar između Tužilaštva BiH i OSCE-a.\nStalnoj komisiji glavni tužioci dostavljaju izvještaje o razdvajanju predmeta.\nMahmut Švraka je rekao da se radi na rješavanju problema neopravdanog razdvajanja predmeta.\nDodao je da smatra da je neprihvatljivo da prilikom razdvajanja predmeta zbog smrti osumnjičenog tužilac dobija značajniji procenat u ostvarivanju norme.\nVSTV je usvojio zaključke u vezi sa dvjema preporukama iz OSCE-ovog izvještaja koji se odnose na ovu instituciju.\nU vezi sa prvom preporukom o disciplinskoj odgovornosti u slučaju nepoštivanja mjera propisanoj Državnom strategijom, zaključeno je da se to već nalazi u revidiranoj strategiji, čije se usvajanje očekuje.


Beograd, 22. jun 2019. godine\nI ove godine proslava povodom Sv. Jovana Krstitelja, zaštitnika Malteškog reda (održana dva dana pre zvaničnog obeležavanja 24. juna) obeležena je u tradicionalnom kontekstu humanitarne diplomatije i kulture.\nIdeali misije Malteškog reda stopili su se sa muzičkim vrednostima u veličanstvenoj izvedbi čuvene opere “Boemi” Đakoma Pučinija u Narodnom pozorištu u Beogradu, sa priznatim protagonistima kanadskim sopranom Kler Kulen, američkim tenorom Džošuom Kolom i bas-baritonom Jakopom Buorom.\nNeki od gostiju koje su dočekali ambasador Alberto di Luka, Ministar-Savetnik Karlo Buora i Sekretar ambasade Mauro Tore.\nAmbasador Alberto di Luka obratio se broju od 550 gostiju iz diplomatskog kora i državnih institucija, iz religioznog, akademskog i ekonomskog sveta Srbije. U svom govoru istakao je činjenicu da su i u Srbiji, sve aktivnosti koje promoviše ambasada, uvek inspirisane hiljadugodišnjom Polarnom zvezdom Malteškog reda pod krilaticom: “Tuitio fidei et obsequium pauperum“ (Zaštita vere i pomoć stradalnicima):\nGavrilo Grban,iz Vlade Srbije, zadužen za saradnju religioznih zajednica, u susretu sa ambasadorom di Lukom\n“… u ime našeg Velikog Majstora, njegove visoke eminencije Fra Đakoma della Tore del Sangvineta, i u svoje sopstveno ime, želim vam dobrodošlicu i zahvaljujem na prisustvu, koje nam čini čast i raduje nas, povodom našeg Nacionalnog dana i dana našeg zaštitnika, Svetog Jovana Krstitelja.\nDanas živimo u teškim vremenima kada su konflikti asimetrični, neozvaničeni i u kojima zaraćene strane odbacuju humanitarne konvencije. To je doba u kojem su tradicionalna ratišta zamenjena napadima po školama, bolnicama ili crkvama, a žrtve nisu vojnici, već nevini civili, ponekad prisiljeni da napuste svoje domove i krenu na duga i opasna izbeglička putovanja.\nS leva na desno: Danijela Buora, Emanuela di Luka i Marijaluiza Tore\nU takvoj realnosti, verujem da ste i vi do sada već upoznati sa humanitarnim, socijalnim i bolničkim angažovanjem Suverenog Malteškog reda u 120 zemalja sveta koje, skoro 1000 godina, predstavlja misiju Malteškog Reda.\nSrdačno se zahvaljujem institucijama Republike Srbije na prijateljskoj i plodonosnoj saradnji, koja karakteriše naše odlične bilateralne odnose, uvek inspirisane zajedničkim vrednostima koje nas ujedinjuju.\nSa posebnim zadovoljstvom osvrnuo bih se na naš projekat „Poželi želju Suverenom Malteškom redu“ koji je ušao u petu godinu.\nU okviru tog projekta upravo smo pomogli hiruršku operaciju gospodina koji nam je uputio pismo sa opisom ozbiljnog zdravstvenog problema koji ga je mučio godinama.\nS desna na levo: Ambasador Italije Karlo Lo Kašo, Emanuela di Luka, ambasador Alberto di Luka, Alesandra Lo Kašo, Ministar-Savetnik Karlo Buora.\nIsto tako, tokom ove godine, nastavljamo da podržavamo projekat „Topli obrok za hladne zimske dane“ usmeren na korisnike “Prihvatilišta za decu“u Beogradu.\nTakođe, u okviru projekta „Poželi želju“, nastavljamo da sarađujemo i pružamo pomoć instituciji u Izoru koja vodi brigu o 92 ženske osobe sa problemima psihofizičkog invaliditeta. Centar maestralno vode pravoslavne monahinje na čelu sa Mati Glikerijom.\nTokom slušanja nacionalnih himni\nGovor dobrodošlice ambasadora Alberta di Luke sa prevodom na srpski od strane direktora Projekta „Make a WISH“, prof. Nenada Prokića.\nŽivelo prijateljstvo između Republike Srbije i Suverenog Malteškog Reda!\nHvala svima i uživajte u operi Boemi!”\nU pauzi Opere, članovi državnih i religioznih institucija, brojni ambasadori i diplomate, okupili su se u foajeu velelepnog pozorišta gde je ambasador di Luka zajedno sa saradnicima ambasade nazdravio u ime prijateljstva i saradnje između Srbije i Malteškog reda i u ime uspeha humanitarnih aktivnosti ambasade u Beogradu.\nSrdačno druženje posle predstave u Narodnom pozorištu sa artistima i prijateljima Suverenog Malteškog reda


Pariska komuna - prva pobuna radnika i seljaka za jednakost na zemlji: Alat radnicima, zemlja seljacima, a rad svima! - Rokselanin kofer\nCentralni komitet Nacionalne garde u svom manifestu od 18. marta izdao je proglas: „Proleteri Pariza usled poraza i izdaje vladajućih klasa shvatili su da je kucnuo čas kada oni moraju spasavati situaciju, uzimajući u svoje ruke vođenje javnih poslova… Oni su shvatili da je njihova najviša dužnost, i apsolutno pravo, da sami postanu gospodari svoje sudbine“. Komuna je izabrana 26. a proglašena 28. marta 1871. Komunu su činili gradski odbornici izabrani na osnovu opšteg prava glasa. Komuna je bila zakonodavno i, istovremeno, radno i izvršno telo.\nBy sultanija / 18. marta 2019.\nDa su Francuzi bundžije i da se na njihovim prostorima vazda svašta dešavalo govori i postojanje Pariske komune. Tek što se završila Buržoaska revolucija, činilo se da nije mogla da se desi nikakva nova revolucija bez da bude proleterskog karaktera.\nPobuna radnika koja se desila 1848. bila je odgovor na zahtev vlade da se nezaposleni proteraju iz Pariza u udaljene krajeve zemlje. Tada su nastale žestoke borbe sa žrtvama. One su trajale pet dana, a onda je pobuna ugušena. Buržoazija je izvršila pokolj zarobljenika.\nRat sa Pruskom\nCar Luj III Bonaparta\nCar Luj III Bonaparta je potpuno zavladao 1851. godine. Oduzeo je kapitalistima političku moć, pod izgovorom da ih štiti od radnika. Na čelu države bili su politički i finansijski pustolovi. Buržuazija je izgubila moć, a radnička klasa tu moć još nije stekla.\nLuj Bonaparta je hteo da vrati izgubljene Napoleonove granice i da zemlju proširi na levu obalu Rajne. To je dovelo do rata sa Pruskom 1870. godine. Francuszi su pretrpeli poraz od Prusa. Pariska revolucija je izbila 4. septembra 1870. Prusi su opkolili Pariz, a Carstvo se srušilo kao kula od karata. Proglašena je republika.\nStvorena je vlada nacionalne odbrane i formirana Nacionalna garda u kojoj su radnici bili u većini. Vrlo brzo je došlo do sukoba između Nacionalne garde i vlade sastavljene od buržoazije. Radnički bataljon je 31. oktobra 1870. krenuo u juriš na Gradsku većnicu i zarobio članove vlade. Zatim je nekoliko bataljona uspelo da oslobodi članove vlade i očuva postojeću vlast. Pariz je kapitulirao 28. januara 1871.\nLuj Adolf Tjer\nNacionalna garda je sklopila primirje sa Prusima koji uspeli da uđu u Pariz. Za vreme trajanja rata, radnici su bili za nastavak borbe. U tom trenutku glavni protivnik im je postao Luj Adolf Tjer (Louis-Adolphe Thiers), koji se nalazio na čelu vlade i koji je vrlo dobro shvatao opasnost po buržoaziju koja je dolazila od naoružanih radnika. Vlada se nalazila van Pariza, u Versaju. Tjer je 18. marta 1871. pokušao da otme artiljeriju od Nacionalne garde. Pariz je tog jutra probudila galama: „Živela Komuna!„. Tjerov general Lekont je naredio da se puca na nenaoružanu gomilu na Pigalu. Vojnici su odbili to naređenje. Kad je general počeo da ih besno psuje, vojnici su ga ubili. Tjerov pokušaj je propao.\nCentralni komitet Nacionalne garde u svom manifestu od 18. marta izdao je proglas: „Proleteri Pariza usled poraza i izdaje vladajućih klasa shvatili su da je kucnuo čas kada oni moraju spasavati situaciju, uzimajući u svoje ruke vođenje javnih poslova… Oni su shvatili da je njihova najviša dužnost, i apsolutno pravo, da sami postanu gospodari svoje sudbine„. Komuna je izabrana 26. a proglašena 28. marta 1871. Komunu su činili gradski odbornici izabrani na osnovu opšteg prava glasa. Komuna je bila zakonodavno i, istovremeno, radno i izvršno telo.\nČlanovi Komune su se delili na blankiste i pristalice Prudonove socijalističke škole. Blankisti su bili revolucionari. Smatrali su da odabrana manjina može u određenom trenutku da izvede revoluciju. Zalagali su se za centralizovanu, disciplinovanu organizaciju, ali nisu razumeli da se uz stari državni aparat ne gradi nova, pa još revolucionarna vlast.\nKomuna zavodi red\nPjer Žozef Prudon (Pierre-Joseph Proudhon) je bio socijalista koji je zastupao interese običnih, malih seljaka i zanatlija, i otvoreno se protivio svakom udruživanju. Smatrao je da je to zarobljivanje radnika. Komuna je bila kraj za Prudonovu školu socijalizma. Nacionalna garda je 30. marta 1871. postala jedina oružana sila. Komuna je ukinula regrutovanje i stajaću vojsku. Policija je lišena političke funkcije i postala je odgovoran i smenjiv organ Komune. Tad je donet dekret o odvajanju crkve od države. Nije više država plaćala crkvu. Sva crkvena imanja su postala nacionalna. Iz škole su uklonjeni svi verski simboli. Religija je postala privatno pitanje. Spaljena je giljotina i srušen je spomenik Pobednika. Pobednik je predstavljao simbol šovinizma i mržnje među narodima.\nKomuna je 16. aprila napravila popis fabrika u kojima su fabrikanti obustavili rad. Onda se došlo do plana da rad počne u tim fabrikama i da se radnici organizuju u kooperativne zadruge. Došlo je do slogana: „Alat radnicima, zemlja seljacima, a rad svima„. Noćni rad u pekarama je ukinut 20. aprila. Deset dana kasnije doneta je odluka da se zatvore založni zavodi, jer ekploatišu radnike. Poništena su sva dugovanja za kiriju. Uvedeno je da mogu da se biraju i smenjuju sve sudije i gradski odbornici. Plate svih činovnika, počev od članova Komune pa naniže, izjednačene su sa radničkim nadnicama.\nPariska komuna je bila prva prava diktatura proletarijata. Pariz je za sve to vreme bombardovan. Tjer je molio Pruse da puste zarobljene vojnike. Onda je Tjer 23. aprila prekinuo pregovore sa pristalicama Komune. Pregovori su vođeni radi razmene pariskog nadbiskupa i velikog broja popova za Blankija koji je bio u rukama versajaca. Pruski car Bizmark je uputio ultimatum Tjeru. Ulitmatuj je glasio – ili da se uspostavi carstvo, ili da se prihvate njegovi uslovi za mir.\nMirovni ugovor između Prusa i vlade u Versaju je potpisan 10. maja. Tjeru je došla ispomoć – zarobljenici koje su Prusi pustili. Versajci su prodrli u grad 21. maja, jer je došlo do izdaje, a samim tim i pažnja je popustila. Prešli su preko terena koji je bio zatvoren za Pruse. Prusi su versajcima dozvolili da prođu.\nNa uzvišenju Belvil, poslednji branioci Komune su 28. maja pružali očajnički otpor. Onda je nastupila krvava nedelja. Umesto streljanja puškama, ubijalo se iz mitraljeza. Neki komunari su uspeli da se probiju i spasu prelaskom kroz pruske položaje. Prusima je bilo zabranjeno da propuštaju komunare, ali saksonski armijski korpus nije u potpunosti poštovao ovu odluku.\nPariski dopisnik jednog londonskog lista napisao je : „Dok se još čuju pojedinačni pucnji u daljini, a neprevijeni ranjenici umiru među spomenicima groblja Per-Lašez, dok 6.000 unezverenih ustanika u samrtnom očaju luta po lavirintu katakombi, i nesrećnike teraju ulicama da ih u gomili pobiju mitraljezima – sve se u čoveku buni kada vidi kafane pune ljudi koji piju apsint, igraju bilijar ili domine, kada vidi kako se razvartne žene šetaju tamo-amo po bulevarima i kada se čuje kako bučna galama bančenja iz separea otmenih restorana remeti noćnu tišinu„.\nJama za poražene\nPosle toga, vlasti su naterale zarobljenike da marširaju od Versaja do Satorija. Uz put su neke ljude probudili usred noći, primorali ih da sami iskopaju svoje grobove i onda ih pobili.\nUkupno je ubijeno oko 30.000 muškaraca.\nKomuna je trajala 72 dana. Od 18. marta do 28. maja 1871. Dva dana po propasti Pariske komune, Karl Marks je pročitao pred Generalnim većem Internacionale svoj rad u kome je prikazan istorijski značaj Komune. Marks je rad završio rečima: „Radnički Pariz sa svojom Komunom biće večito slavljen kao slavni preteča novog društva. Njegovi mučenici su večito živi u velikom srcu radničke klase. Njegove dželate istorija je već prikovala na onaj sramni stub sa kojeg ih ni sve molitve njihovih popova neće moći skinuti!„.\nInspiracija – skoj.org.rs\nFotografije: Wikipedai, narod.hr, telegraf.rs, enciklopedija.hr, tocka.com.mk, frontslobode.ba, magazinplus.eu\nTags: marks, pariska komuna, pariz, prudon, prva pobuna radnika, tjer


Porto Turistico Di Procida Marina : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nPorto Turistico Di Procida Marina (Италија)\nAdresa: On Procida Island, Procida, Campania\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Procida. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, PosNastavakluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici Via Principessa Margherita, 46, pozicija mu je severoistok za grad Procida, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Albergo 'La Vigna' ima 11 soba/e/u. Cene se kreću od 7 182 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa 1 Quadruple B&B.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Capodichino je udaljen 25 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 51 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil hotela La Scivola je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Via Principe Umberto 28, pozicija mu je severoistok za grad Procida, a od centra je udaljen samo 18 Nastavakminuta hodom.Do aerodroma Capodichino možete da stignete kolima za 52 minuta (aerodrom je udaljen 26 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Procida. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 18 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via NastavakMarina Corricella 88, a pozicija mu je istok za grad Procida. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Capodichino je udaljen 26 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 52 minuta kolima.Sakrijte\nStil hotela Procidatour je Sa plažom, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušačNastavake. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Procida, a nalazi se u ulici Via Roma 109, na samo 18 minuta hodom od centra grada.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer solarijum. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Capodichino je udaljen 26 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 52 minuta kolima.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Faro 34 sa pozicijom severoistok za grad Procida, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dNastavakana ili planirate duži boravak.Stil hotela Hotel Tirreno Residence je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Klimatizovano. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Pripada hotelskom lancu T2.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer solarijum. Aerodrom Capodichino se nalazi na oko 53 minuta kolima od hotela (26 kilomet(a)ra ).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Magazin START - Promocija turističkih zajednica Kantona Sarajevo i mađarskog grada Pečuh\nPromocija turističkih zajednica Kantona Sarajevo i mađarskog grada Pečuh\nPEČUH/SARAJEVO, 21. nov 2017\nDogovorom o međusobnoj saradnji Turističke zajednice Kantona Sarajevo i TO Pečuha uspostavljeno je partnerstvo u promociji te dvije turističke destinacije.\nDelegacija Kantona Sarajevo trenutno boravi u posjeti mađarskom gradu Pečuhu gdje su obavili niz razgovora sa čelnicima tog grada.\nPrvog dana posjete gradonačelnik Pečuha Zsolt Páva, ugostio je delegaciju KS-a kako bi razgovarali o planovima za saradnju dvaju gradova u oblasti promocije i turizma, saopćeno je iz Turističke zajednice KS (TZKS).\nU sklopu prezentacije Sarajeva kao novogodišnjeg centra regije predstavljeni su i turistički i sportski kapaciteti na Bjelašnici za koje vlada veliko interesovanje.\nPredsjednik TZKS-a Nermin Muzur, istakao je da Sarajevo ima dugu tradiciju snažnih veza s Mađarskom zahvaljujući višestrukim kulturnim, istorijskim i političkim faktorima koji su odigrali važnu ulogu u razvoju dobrih bilateralnih odnosa.\nPredstavnici turističkih zajednica dogovorili su saradnju u oblasti promocije Sarajeva i Pečuha, te održavanje manifestacije Noć Sarajeva u Pečuhu i Noć Pečuha u Sarajevu.\nPored predstavnika TZKS-a, u delegaciji KS-a su ministar privrede KS Muharem Šabić, i direktor Privredne komore KS Muamer Mahmutović, koji će danas potpisati protokol o uzajamnoj saradnji Privrednih komora KS i Pečuha.


AZURNA OBALA – 5 nd avionom - Arka Tours\nAZURNA OBALA – 5 nd avionom\nPOLAZAK: 27. april 2020. POVRATAK: 2. maj 2020.\n1. dan (27.april 2020.) BEOGRAD – MINHEN – NICA – KAN. Sastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” u 04.30 sati. Let za Minhen (LH 1739) u 06.30 sati. Sletanje na aerodrom u Minhenu u 8.00 sati. Let za Nicu (LH 2272) u 11.25 sati. Sletanje na aerodrom u Nici u 12.55 sati. Odlazak do Nice – drugi grad po popularnosti i posećenosti u Francuskoj, posle Pariza. Takođe je drugi po veličini francuski grad na mediteranskoj obali. Njenoj popularnosti doprinosti izuzetno blagotvorna klima, duga istorija naselja koja se proteže čak do praistorije, a u moderno vreme puno gradskih atrakcija. Dobar provod i umetnički šarm koji su u Nicu doveli Šagal, Matiz i drugi poznati francuski umetnici. Ovo je centar francuske rivijere, poznat po Šetalištu Engleza, prelepoj obali i blagotvornom suncu. Povratak . Transfer do hotela. Smeštaj u hotel. Noćenje.\n2. dan (28.april 2020.) KAN. Doručak. Razgledanje grada pešice koji je vremenom postao najglamuroznije i najskuplje mesto na francuskoj obali. Međutim, Kan je mnogo više od filmskog festivala, tu su duge, raskošne, peskovite plaže, Kroazeta (La Croisette), Stara luka, veličanstveni hoteli, prodavnice poznatih brendova poređane na poznatom šetalištu i gastronomski specijaliteti Azurne obale. Stari grad je skoncentrisan oko najstarijeg kvarta Le Suquet, koji čine uske, krivudave i strme uličice, prekrivene kaldrmom. Po uličicama su razbacani lokalni restorani, a na vrhu brda je sat-kula i crkva, odakle se pruža pogled na grad i zaliv. Dole, u dnu brda, smeštena je čuvena pijaca Marché Forville. Noćenje.\n3. dan (29.april 2020.) KAN – AVINJON – ARL – KAN. Doručak. Slobodan dan ili celodnevni fakultativni izlet autobusom za Arl, Avinjon i Eks an Provans. Arl je grad koji svoju tradiciju vuče još iz rimskog perioda, kada je zauzimao dosta važno mesto u carstvu. Vrhunac je doživeo u 5. i 6. veku kada je predstavljao sedište rimiskih careva u vojnim operacijama. U srednjem veku Arl je često menjao gospodare, a bio je i jako versko uporište. Posle Rima ovo je grad sa najviše rimskih spomenika od kojih je sedam UNESKO proglasio za Svetsku kulturnu baštinu, među kojima je i njegovo pozorište sa 2 500 mesta. Opasan kućama sa krovovima od crepa, ističu se najčuveniji gradski spomenici. Arena – Place Forum gde se nalazi poznati kafić sa slavne slike Vincenta Van Gogha „Le Café de Nuit“, slikara koji je proveo deo života u Arlu i u tom gradu bio najproduktivniji tokom svog života, tu je npr. naslikao i svoju poznatu sliku „Suncokreti“. Razgledanje grada.Odlazak za Avinjon, grad koji se nalazi u Provansi, na istočnoj obali reke Rone. Tokom rimske vladavine Avinjon je bio jedan od najrazvijenijih centara ove oblasti. Rimljani su grad napustili početkom petog veka i prepustili ga varvarskim invazijama koje su trajale nekoliko vekova. Nakon toga Avinjon je često menjao svoje gospodare, da bi na kraju postao središte papske vlasti. U rukama papa Avinjon je ostao sve do 1791. godine, kada je u talasu Francuske revolucije konačno vraćen matičnoj državi. Avinjon je grad sa dugom istorijom, i veoma bogatim kulturnim nasleđem. Ovo je grad spomenika, starih zdanja, i brojnih muzeja. U starom delu grada, koji je okružen gradskim zidinama, nalaze se srednjovekovne kuće. Tu se nalaze gotička Papska katedrala iz 14. veka i most Sv. Benezea, koji su pod zaštitom UNESCO-a. Razgledanje grada. Nastavak puta za Eks an Provansu – istorijsku prestonicu Provanse, grad za koji se često govori da predstavlja grad fontana. Među poznatijima su “Fontana četiri delfina”, izgrađena 1667. fontana “Dobri kralj” iz 19. veka i velika fontana Rotonda izgrađena 1860. Eks an Provansu je rodno mesto slavnog slikara Pola Sezana. Povratak. Noćenje.\n4. dan (30.april 2020.) KAN – MENTON – MONAKO/MONTE KARLO – KAN. Doručak. Slobodan dan ili celodnevni fakultativni izlet za Menton- gradic koji jos od 1880. godine doprinosi slavi francuske rivijere i razvoju njenog turizma zahvaljujuci suptropskoj klimi, luksuznim mestima i lepim vilama. Kroz njega su prošle mnoge tadašnje slavne ličnosti, poput kraljice Eugenije, kralja Alberta I od Belgije, ruskog cara Aleksandra, britanske kraljice Viktorije i mnogih poznatih umetnika poput Rodina, kompozitora Franca Lista, pisca Blaska Ibaneza. Geografičar Elise Reklus je Mentonu dao ime “Biser Francuske”. Nastavak putovanja za Monako, jednu od najmanjih država na svetu, ali i grad-država sa najvećim procentom milionera koji žive u njoj. Dolazak u Monte Karlo, mesto luksuza i glamura. Slobodno se može reći da važi za glavni grad Monaka, iako ova država nema glavni grad. Monte Karlo važi za vodeću turističku destinaciju u Evropi. Nadaleko je poznat po kazinima, kockanju, luksuznim hotelima, glamuru, zbog čega ga rado posećuju i poznate i bogate ličnosti. Kompleks kazina sagrađen je krajem 19. veka, a u gradu se nalaze i opera, baletska dvorana, otmeni hoteli i klubovi. Povratak u Kan. Noćenje.\n5. dan (1.maj 2020.) KAN. Doručak. Slobodno vreme za individualno razgledanje grada. Noćenje.\n6. dan (2.maj 2020.) NICA – FRANKFURT – BEOGRAD. Doručak. Sobe treba napustiti do 10 sati. Slobodno vreme za individualno razgledanje grada. Transfer na aerodrom. Let za Frankfurt (LH 1065) u 18.55 sati. Sletanje na aerodrom u Frankfurtu u 20.30 sati. Let za Beograd (LH 1410) u 21.40 sati. Sletanje u Beograd u 23.30 sati.\nINFORMACIJE I NAPOMENE ZA PUTOVANJE “AZURNA OBALA”:\nU CENU ARANŽMANA JE URAČUNATO (svi neophodni troškovi po osobi): avio i aerodromske takse u Beogradu, Minhenu, Frankfurtu i Nici (oko 97 € na dan objavljivanja programa i koje su podložne promenama), avionski prevoz na relaciji Beograd-Beč-Nica-Minhen-Beograd, smeštaj u hotelu kategorije dve zvezdice u dvokrevetnim ili dvokrevetnim sobama sa pomocnim lezajem na bazi noćenja sa doručkom (samousluzivanje – izbor vise jela), transferi i razgledanja prema programu putovanja, usluge vodiča i troškovi organizovanja putovanja.\nU CENU ARANŽMANA NIJE URAČUNATO: medjunarodno putno zdravstveno osiguranje, ulaznice za kulturno istorijske objekte, fakultativni izleti kao i gradske komunalne servisne i poreske takse (oko 3 € po osobi i po nocenju).\n– Hotel Ibis budget Cannes Centre Ville kategorije dve zvezdice, Kan\n– Izlet za „Arl, Avinjon i Eks An Provans“. Cena 95 €. (U cenu je uključeno: prevoz autobusom na relaciji hotel – Arl-Avinjon-Eks an Provans-hotel, kao i angažovanje vodiča)\n– Izlet za Menton Monako i Monte Karlo”. Cena 65 evra. (U cenu je uključeno: prevoz autobusom na relaciji hotel – Menton-Monako-Monte Karlo-hotel, kao i angažovanje vodiča)\nizvedeni uz korigovanje cene).\n– Putnik Travel zadržava pravo promene rasporeda razgledanja gradova i lokaliteta po danima putovanja\n– Postoji mogućnost smeštaja u jednokrevetnim sobama uz blagovremeni upit u poslovnici Putnik Travela. Doplata za jednokrevetnu\nsobu iznosi 160 evra za sve vreme boravka.\n– U skladu sa odredbama Zakona o turizmu Organizator putovanja ima garancije putovanja u visini 300.000.- EUR kojom se za slučaj insolventnosti organizatora putovanja obezbeđuju troškovi nužnog smeštaja, ishrane i povratka putnika sa putovanja u mesto polaska u zemlji i inostranstvu, kao i sva nastala potraživanja putnika i za slučaj naknade štete obezbeđuje naknada štete koja se prouzrokuje putniku neispunjenjem, delimičnim ispunjenjem ili neurednim ispunjenjem obaveza organizatora putovanja, koje su određene opštim uslovima i programom putovanja po Ugovoru o garanciji putovanja broj 0086/2020 od 10.01.2020.godine, zaključenog sa ugovaračem osiguranja Nacionalne asocijacije turističkih agencija PU „YUTA”, Beograd ul. Kondina br. 14, koja se aktivira kod Nacionalne asocijacije turističkih agencija PU “YUTA”, 011 3228 686, 011 3228 687, prijavom na adresu YUTA, Beograd, ul. Kondina br. 14 ili na mail: garancijaputovanja@yuta.rs, polisa broj 300068220 od 01.01.2020.godine Akcionarskog društva za osiguranje „DDOR Novi sad”.\n– Uslovi korišćenja putovanja navedeni su u Opštim uslovima putovanja organizatora, licenca br. OTP 284/2020 od 05.02.2020., a usklađeni su sa Zakonom o turizmu Republike Srbije. Mole se svi putnici da ih pažljivo pročitaju pre polaska na putovanje.Organizator smatra da se putnik upoznao sa Opštim uslovima putovanja, potpisivanjem prijave (ugovora) za putovanje i uplatom akontacije.


PROGRAM za datum :: 18/12/2013 Klikni ovde za kompletan program\nSreda, 18/12/2013, 20 : 00\nGradska knjižnica - Veče Biblioteke XX vek: gosti Muharem Bazdulj i Teofil Pančić\nPredstavljanje dve knjige Biblioteke XX vek: "I drugi su pjevali o ratu: Odjeci raspada Jugoslavije u savremenoj engleskoj i američkoj književnosti" Muharema Bazdulja i "Kritika vatrene moći: Život i smrt u spskom postkomunizmu 5" Teofila Pančića\nmoderator: Bojan Marjanović\nU zbirci eseja "I drugi su pjevali o ratu" Muharem Bazdulj najpre skicira prisustvo područja bivše Jugoslavije u engleskoj književnosti od početka XIX veka do pred sami poslednji rat, da bi se potom pozabavio književnim delima koja su nastajala dok je rat trajao (Susan Sontag, Josif Brodski, Salman Rushdie i Mark Ravenhill), kriminalističkim i špijunskim romanima o ratu u Jugoslaviji autora Colina Falconera i Fredericka Forsytha, delima u kojima raspad Jugoslavije igra na izgled sporednu ulogu (J.M. Coetzee, Paul Auster, Julian Barnes), te knjigama koje isti rat tematizuju post festum (Lawrence Weschler, Geraldine Brooks, Steven Galloway).\nPoslednji nastavak serijala pod nazivom "Život i smrt u srpskom postkomunizmu" Teofila Pančića donosi kolumnističke zapise o vremenu u kom je, prema rečima autora, jedan epohalni krug zatvoren. "Urbani Bušmani" pratili su "gordo posrtanje" kroz devedesete i sporo i mučno rađanje "Petooktobarske republike". Potonje knjige "Čuvari bengalske vatre", "Kroz klisurine" i "Vremeplov na remontu" (pa i "Karma koma", kao zaseban "projekat") hronika su svakovrsnih meandriranja tog poretka, začetog sa mnogo više nade nego razuma, snage i naročito moralne i svake druge postojanosti. Ova, pak, knjiga prati, kroz trogodišnji period 2010-2012, umiranje i kraj "Petooktobarske republike", one koja je nastala na (proklamovanom) otklonu i diskontinuitetu prema srpskim devedesetim, a dakako i prema onome što im je prethodilo.\nMuharem Bazdulj rođen je 1977. godine u Travniku. Na Filozofskom fakultetu u Sarajevu diplomirao i magistrirao engleski jezik i englesku i američku književnost. Piše kolumne, eseje i publicističke tekstove za sarajevski dnevnik Oslobođenje i beogradski nedeljnik Vreme, a povremeno i za podgorički Monitor, bečki Standard i druge medije. Objavio desetak knjiga proze, poezije i esejistike.\nTeofil Pančić je rođen u Skoplju 1965. Kolumnista i književni kritičar nedeljnika Vreme. Objavljuje tekstove različitih žanrova u nizu publikacija širom bivše Jugoslavije. Živi u Zemunu i Novom Sadu.


prvi maj | Tuzlanski.ba\nTuzlanski kanton: Prvi maj obilježen skromno i bez masovnog okupljanja\nMeđunarodni praznik rada u Tuzlanskom kantonu obilježen je skromno i bez masovnog okupljanja. Zbog pandemije koronavirusa i naredbi kriznih štabova o zabrani masovnog okupljanja, ali i kišovitog vremena, izostale su slavlja na planinskim izletištima, te…\nProduženi vikend i Prvomajski praznici: Prilika za izlet, ali i širenje zaraze – poštujte upute nadležnih\nAktuelnim odlukama Štaba Civilne zaštite FBiH dopušten je boravak do pet osoba na jednom mjestu, što znači da će, i pored aktuelne epidemiološke situacije dio naših sugrađana odlučiti da predstojeći produženi vikend i Prvomajske praznike…\nKrizni štab RS: Zabrana kretanja tokom praznika\nNa području Republike Srpske tokom prvomajskih praznika biće zabranjeno kretanje građana tokom petka, subote i nedjelje, izuzev perioda od pet do 12 časova tokom ova tri dana, javlja Anadolu Agency (AA). “Zabrana kretanja na teritoriji…\nVlada Srbije donijela odluku: Policijski sat za prvomajske praznike u trajanju od 4 dana\nGrađani stariji od 65 godina, moći će, počevši od ponedjeljka, 26. aprila, svakoga dana da izlaze u šetnju u trajanju od sat vremena Vlada Srbije usvojila je danas odluku da će zabrana kretanja naredne sedmice…


Sa javnog časa u utorak, foto: Savo Prelević\nNastavljeno je prepucavanje smijenjene uprave i dekana Ekonomskog fakulteta u Podgorici Milivoja Radovića i rektorke Univerziteta Crne Gore Radmile Vojvodić.\nRadović, u čiju zaštitu su stali studenti i profesori na fakultetu odbacuje optužbe da je kršio zakon a rektorka Vojvodić tvrdi ne samo da je nezakonito upisivao studente već je nezakonito zapošljavao saradnike i neakademsko osoblje.\nProfesori i smijenjeni članovi Uprave Ekonomskog fakulteta su organizovali i drugi javni čas sa kojeg su rektorki Radmili Vojvodić i rukovodstvu Univerziteta koje optužuju za hajku protiv Ekonomskog fakulteta, uputili zahtjeve čiji je sadržaj saopštio profesor Saša Vujošević:\n"Zahtijevamo kao prvo hitnu smjenu aktuelnog rukovodstva Univerziteta Crne Gore, tražimo promjenu Statuta, kao i da se Statutom odredi da makar jedan profesora društvenih nauka bude prorektor za tu oblast i da predsjedava Vijećem društvenih nauka.“\nTokom drugog javnog časa saopšteno je da je profesorica Ekonomskog fakulteta Vesna Karadžić u srijedu ujutro podnijela ostavku na članstvo u Upravnom odboru Univerziteta Crne Gore. Studenti su aplauzom i skandiranjem profesorici pozdravili tu njenu odluku.\nZa razliku od prvog javnog časa, na drugom nije bilo smijenjenog dekana Milivoja Radovića koji je u utorak pred svojim studentima i kolegama ustvrdio da nije kriv što je po naredbi bivšeg rektora i ministra prosvjete prekomjerno upisivao studente:\n"Za sve što sam kriv, spreman sam da odgovaram. Ali, nemojte me okrivljavati za ono sa čim nemam veze. Upisao sam broj studenata prema dopisu bivšeg rektora i ministra prosvjete i nauke, gdje se imenima tražilo da se upiše šest studenata. Učeći od vas i od mojih kolega, ja nisam mogao da izostavim neke dobre ljude i učenike, a da prije njih upišem neke druge zato što nijesam imao obraza da vas pogledam. U tom dopisu je jasno pisalo – da se upiše svako ko iskaže posebno interesovanje i želju da studira ekonomiju“, naveo je Radović.\nTo što je po dopisu bivšeg rektora i ministar prosvete upisivao preko broja ne znači da Milivoje Radović nije prekršio zakon, kaže rektorka UCG Radmila Vojvodić. Zato je, kako je kazala Javnom serisu, i pokrenula prijedlog za njegovo razrješenje:\n"Niko nema diskreciono pravo da upisuje na Univerzitet Crne Gore, to nema ni predsjednik države, Vlade, ni ministar, ni rektor, ni dekan. Riječ je o ozbiljnom kršenju upravo studentskog prava jednakosti na upis i kršenju odluke Vlade i univerziteta o upisu i dozvoljenom broju upisanih. Sada već bivši dekan Radović moraće kako tako prihvatiti ove vrlo jasne argumente da je kršio zakon“, konstatovala je rektorka.\nRektorka takođe demantuje Radovića da je na nezakonit način upisao kako je kazao 6 samofinansirajućih studenata:\n"A kad smo već kod brojeva, nije riječ o šest, već o 85 mimo rang liste, odnosno nezakonito upisanih studenata, čime je bivši dekan prekršio osnovno pravo na jednakost studenata prilikom upisa na Univerzitet Crne Gore“, navela je.\nU znak podrške bivšem dekanu Radoviću, studenti su u uotrak u skoro karnevalskoj atmosferi napravili uvod u tzv. javni čas tokom kog su se profesori obratili studentima, ukupnoj javnosti, a poruke su odaslate i rukovodstvu Univerziteta.\nDok su, prije javnog časa pjevali u horu, istakli su kutiju na kojoj su ironično tražili dobrovoljne priloge za Univerzitet što je vjerovatno trebalo da aludira na prevelik finansijski apetit i spremnost krovne organizacije državnih fakulteta da uzima dio fakultetskih prihoda.


Banke uzimaju nelegalnu proviziju jer NBS toleriše - Ozonpress :: internet portal\nDnevni list Danas objavio je 9. maja tekst pod naslovom „Banke nezakonito uzele više od 60 miliona evra od građana“.\nU tekstu se navodi da banke, protivno zakonu, od klijenata naplaćuju pojedine usluge, kao što su na primer „naknada za puštanje kredita u tečaj“, „obrada kreditnog zahteva“ ili „mesečna naknada za praćenje kredita“. Ima i onih banaka koje navodno ne naplaćuju obradu kredita, ali zato naplaćuju mesečno održavanje. Na kraju, ima banaka koje naplaćuju i jedno i drugo.\nUdruženje za zaštitu korisnika finansijskih usluga „Efektiva“ najavilo je da će pozvati svoje klijente da podnesu tužbe protiv banaka.\nPredsednik Efektive Dejan Gavrilović rekao je u Novom danu na N1 da to udruženje govori godinama unazad da su te naknade nezakonite. Banka prema Zakonu o obligacionim odnosima ne sme da naplaćuje ništa osim kamate, kao cenu koštanja kredita, istakao je. „U kamatnoj stopi banka treba da ukalkuliše sve troškove koje ima, i kroz kamatnu stopu da naplati te troškove, i da zaradi, to nije sporno, ali banke rade to što rade“, rekao je Gavrilović i dodao da je to zbog toga što Narodna banka Srbije toleriše takvo ponašanje.\n„Uđete u banku, aplicirate za kredit, oni vam odobre i naplate proviziju, naplate proviziju za praćenje kredita, hoćete prevremeno da otplatite – oni vam naplate proviziju za to, hoćete reprogram, oni naplate i to…“, nabraja.\n„Saglasno važećim propisima, svaka banka svoje poslovanje uređuje svojom poslovnom politikom, kojom utvrđuje način i uslove pod kojima pruža određene finansijske usluge pravnim i fizičkim licima. Odredbama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga propisana je obaveza bankama da u predugovornoj fazi korisniku pruže informacije i odgovorajuća objašnjenja o uslovima pod kojima banke pružaju usluge“, navela je NBS u pisanom odgovoru N1 televiziji.\n„Ako NBS savetuje građanima da pažljivo čitaju ugovore i šta potpisuju, koji su neuka strana, a banka, kao stručna strana, nudi ugovor – dakle ona mora da vodi računa šta piše – NBS treba da kontroliše da li su ti ugovori po zakonu ili ne… Ako NBS kaže da ima ulogu supervizora, a ne radi je, postavlja se pitanje šta će nam NBS, ako svaki građanin mora da otvori četvoro očiju“, kaže.\nLogično je da znate šta ste ugovorili, kaže, u smislu cene, iznosa i roka. „Nije svaki građanin Srbije niti bilo koje zemlje na planeti pravnik, pa da zna šta znače razna tumačenja i odredbe, upravo je to uloga NBS, kao supervizora, da kaže – ovo je po zakonu, ovo nije po zakonu“, naveo je.\n„To je samo još jedan spin odgovor NBS koja ne želi da da odgovor na konkretno pitanje. To jeste i njihova nadležnost. NBS štiti poslovanje stranih banaka u Srbiji i to se pokazuje kroz odgovore koje dobijamo“, kaže Gavrilović.\nAko se nekad ispostavi da je ovo definitivno nezakonito, država i rukovodioci NBS će morati da snose odgovornost jer su ovo posmatrali, a ništa nisu uradili, kaže on. Podsetio je na slučaj Jezde i Dafine i na to da je država nakon 2000. preuzela obavezu da isplati tu štetu. „Upravo zato što NBS daje dozvolu bankama i kontroliše njihov rad“.\nGovoreći o tome koliko su korisnici kredita oštećeni na ovaj način, kaže da se to kretalo od 0,5 do 2,5 odsto. „Nekome je na 50.000 evra uzeto i 1000 evra što nije malo, za te naknade, nekome 500, 100… Od 2002. na ovamo – radi se ogromnim novcima, koje su banke samo po tom osnovu iznele iz zemlje, dodao je Gavrilović.\nBanke neće to prestati da rade dok im neko jasno ne kaže da to nije dozvoljeno, rekao je. „Zakon već postoji i ova presuda (u Somboru) je dokaz tome“, naglašava.\nUpitan o reakciji na poziv Efektive, kaže da poslednjih dana mnogo ljudi zove, pogotovo onih koji su na isteku roka zastarelosti. Očekuje da će doći do novog talasa tužbi u narednom periodu. Banke neće vratiti to samostalno, osim ako im neko eksplicitno to ne naloži, istakao je i naveo primer jednog bankara koji mu je otvoreno, pre nekoliko godina, rekao: „Od naših 1000 klijenata, 50 će da nas tuži, od ostalih 950 novac nam ostaje“.


Vlasnicima i korisnicima postojećih stambenih, poslovnih, zgrada javne namene i industrijskih zgrada, te investitorima u izgradnju novih gotovo nula energetskih zgrada, ENERGY CONCEPT nudi celovita rešenja za uštedu energije. Savetujemo vlasnike i korisnike zgrada kako uspešno da sprovedu i finansiraju projekte energetske sanacije od prve ideje do realizacije.\nENERGY CONCEPT razvija projekte niskoenergetskih i pasivnih zgrada koje imaju visoka energetska svojstva i troše vrlo malu količinu energije za grejanje, hlađenje, klimatizaciju, ventilaciju, potrošnu toplu vodu i rasvetu. Takve zgrade većim delom energiju proizvode na licu mesta iz obnovljivih izvora i alternativnih energetskih izvora.\nENERGY CONCEPT vrši energetske preglede zgrada sofisticiranim nedestruktivnim metodama- snimanje termovizijskom kamerom, merenje zaptivenosti zgrade (Blower-door test), merenje kvaliteta unutrašnjeg vazduha.\nENERGY CONCEPT raspolaže velikim iskustvom na području izrade elaborata energetske efikasnosti te je kao takav vaš idealan partner za izradu energetskog elaborata.\nProfesionalno, brzo i efikasno izrađujemo energetske elaborate!\nENERGY CONCEPT raspolaže velikim iskustvom na području sertifikovanja zgrada te je kao takav vaš idealan partner za dobijanje energetskog pasoša. Energetski pasoš je dokument koji prikazuje energetska svojstva zgrade i obavezno ga moraju imati sve nove zgrade, postojeće zgrade koje se rekonstruišu, adaptiraju, saniraju ili energetski saniraju, kao i zgrade koje se daju u zakup ili prodaju.\nEnergetska sanacija predstavlja najveći potencijal za energetske uštede na postojećim zgradama, a istovremeno je prilika za njihovo temeljno osavremenjavanje. Projekti energetske sanacije vraćaju uložene investicije kroz uštede, s dodatnom vrednošću povećanja kvaliteta života, komfora i sigurnosti u zgradama, kao i pouzdanosti energetskih sistema.\nU Republici Srbiji nudimo uslugu merenja zaptivenosti zgrada, kako porodičnih kuća tako i administrativnih i industijskih zgrada. Takođe, obezbeđuje distribuciju merne opreme BlowerDoor Minneapolis uključujući dodatnu opremu za detekciju šupljina, tehničku podršku i edukacije.\nSa balansiranom ventilacijom do čistog i svežeg vazduha, za zdraviju životnu i radnu sredinu.


UPUTIĆE PISMO CRNOGORSKIM VLASTIMA\nLerut je kazao i da je trenutno u Tajpeju, na Tajvanu, gdje se održava sjednica Izvršnog odbora IFJ na kojoj će tražiti da ta organizacija pokrene formalan korak i pošalje pismo crnogorskim vlastima u kojem će oštro protestovati zbog ovog neprihvatljivog čina\n104 pregleda\t6 komentar(a)\nOlivera Lakić, Foto: Vesko BELOJEVIĆ\n15.05.2018. 10:29h Ažurirano: 05.04.2019. 00:04h\nPredsjednik Međunarodne federacije novinara (IFJ) Filip Lerut oštro je osudio napad na novinarku „Vijesti“ Oliveru Lakić u Podgorici i najavio da će tražiti da ta organizacija pošalje protesno pismo crnogorskim vlastima.\n„Pročitao sam vaše pismo sa velikom indignacijom i zabrinutošću zato što me ovaj napad na Oliveru Lakić neizbježno podsjetio na ubistva novinarke Dafne Karuane Galicije na Malti i novinara Jana Kucijaka i njegove djevojke u Slovačkoj“, kazao je Lerut u odgovoru na pismo zabrinutosti koje mu je, povodom napada na Lakić, uputila Regionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje slobode medija i bezbjednosti novinara. Regionalnu platformu čine Sindikat medija Crne Gore i udruženja novinara iz regiona.\nLerut je kazao i da je trenutno u Tajpeju, na Tajvanu, gdje se održava sjednica Izvršnog odbora IFJ na kojoj će tražiti da ta organizacija pokrene formalan korak i pošalje pismo crnogorskim vlastima u kojem će oštro protestovati zbog ovog neprihvatljivog čina.\nOlivera Lakić napadnuta je 8. maja oko 21 sat u Podgorici, kada je nepoznati muškarac pucao u nju ispred zgrade u kojoj živi. Lakić je ranjena u nogu i nakon dva dana boravka u bolnici otpuštena je na kućno liječenje. Ona je i ranije bila meta napada i prijetnji zbog svojih tekstova u kojima se bavila švercom cigareta u Crnoj Gori.\nFilip LErutMeđunarodna federacija novinaranapad na Oliveru LakićOlivera Lakić\n20.10. 12:56 h\t5287\n20.10. 18:16 h\t2660\n20.10. 11:38 h\t1900\n20.10. 11:46 h\t1649


Deo Bačke Palanke 24h bez vode\nNaslovna Info Servisne informacije Deo Bačke Palanke 24h bez vode\nBAČKA PALANKA: Kako najavljuju iz JKP Komunalprojekta, zbog radova na rekonstrukciji vodovodne mreže u ulici Cara Lazara doći će do isključenja vode na deonici od Slobodana Bajića Paje do kraja prema Novom Sadu.\nVoda će biti isključena danas od 07h pa naredna 24h zbog dezinfekcije nove vodovodne mreže. Cisterna sa pitkom vodom biće stacionirana u tom delu ulice sve vreme.\nPrethodni tekstGde idu 66,5 miliona EUR u radove na Dunavu?\nSledeći tekstBesplatni treninzi i saveti za građane Bačke Palanke


Parga - Epir - Letovanje - Star Travel Niš\nStarTravel / Letovanje / Grčka leto apartmani / Epir / Parga\nFilteri - Parga\n-\t300 m od plaže\n-\t450 m od plaže\n-\t350 m od plaže\n-\t800 m od plaže\n-\t650 m od plaže\nVila Johana & Katerina\n-\t380 m od plaže\n-\t500 m od plaže\nVila Ilian Studios\n-\t200 m od plaže\n-\t400 m od plaže\n-\t30 m od plaže\n-\t700 m od plaže\nParga se nalazi se na Jonskom moru u oblasti Epir, nasuprot ostrva Krf, udaljena 60 km južno od Janine. Parga je mesto koje svojim izgledom i duhom podseća na stara mediteranska mesta. Nalazi se u malom zalivu na padini, okružena šumom i stablima maslina. Romantične uličice sa belim kućama pune su kafića, restorana i taverni. Tempo života je preko dana nešto sporiji da bi u večernjim časovima luka živnula u kosmopolitskoj atmosferi koja zadovoljava svačiji ukus.\nParga je po mnogo čemu jedinstvena. Simboliše harmoniju zelenog planinskog venca sa vrhom Cumerka (910 m) i plavetnila Jonskog mora pa s pravom nosi epitet „Nevesta od Epira“. Zahvaljujući svojoj lepoti, posebnosti i arhitekturi Parga je jednoglasno proglašena najinteresantnijom turističkom destinacijom u Evropi. Koloritu Parge doprinose i kućice u starom jezgru grada. One se po propisu mogu krečiti samo u crvenu i žutu boju.\nParga je izgrađena na padini u prirodnom amfiteatru koji se otvara ka dubokom zalivu sa ostrvcima i ostenjacima koji izviruju iz mora. Mesto obiluje malim kapelama i zubom vremena načetim vetrenjačama koje su pređašnji žitelji koristili u proizvodnji maslinovog ulja.\nParga svojim posetiocima nudi kompleksan odmor. Dugo šetalište uz obalu, prekrasne dve gradske plaže, famozna Valtos plaža na svega 2 km od centra mesta, kao i brojna ostrvca u blizini predstavljaju pravi izazov za posetioce. U sredini zaliva nalazi se malo ostrvo Panagia-Bogorodica, udaljeno nekoliko desetina metara od gradske plaže. Brojni posetioci preplivaju do Panagie i tako su u poziciji da posmatraju Pargu iz potpuno druge perspektive.\nParga - svi smeštaji


Slonovi u Južnoafričkom nacionalnom parku osumnjičenog lovokradicu zgazili do smrti, od njega ostala samo fleka! - BIGportal.ba\n23 Aprila, 2021 23 Aprila, 2021 0949\nRendžeri su 17. aprila primetili neimenovanog čoveka i dva pratioca na jugu parka. Sumnjajući da su krivolovci, čuvari su pokušali da ih presretnu\nSlonovi su čoveka zgazili do smrti dok je pokušavao da pobegne iz južnoafričkog nacionalnog parka Kruger. Čovek je bežao od čuvara koji su sumnjali da je lovac, ali slonovi su preskočili postupak istrage.\nRendžeri su 17. aprila primetili neimenovanog čoveka i dva pratioca na jugu parka. Sumnjajući da su krivolovci, čuvari su pokušali da ih presretnu, pozivajući vazdušnu pomoć Južnoafričke policijske službe u pomoć. Trio je pobegao, da bi naleteo na nešto znatno gore od duge ruke zakona.\nPrema izjavi Južnoafričkih nacionalnih parkova , muškarci su u žurbi bacili sekiru i vreću namirnica da bi izbegli čuvare. Ipak, jedan od muškaraca uhvaćen je uz pomoć vazdušne pomoći jedinice K9. Rekao je policiji da je sa svojim pratiocima naleteo na krdo slonova.\nČuvari su zatekli jednog čoveka zgaženog, ali još živog, međutim, ubrzo je preminuo od povreda. Veruje se da je treći član grupe povređen, ali da je do sada pobegao.\nPronađena puška dodaje dokaz da muškarci nisu bili u parku u poseti razgledanju. Iako je krivolov ozbiljna pretnja slonovima u nekim delovima Afrike, većina stotina lovokradica uhvaćenih poslednjih godina u parku lovila je nosoroge. Slonovi možda nisu toliko štitili svoje koliko izražavali pahidermnu solidarnost.\n“Ponosni smo na timski rad i predanost našeg Randžers Korp-a, naših avijatičara i jedinice K9. Žalosno je što je život nepotrebno izgubljen. Samo disciplinom, timskim radom i upornošću moći ćemo da zaustavimo plimu lova na nosoroge u KNP-u, “rekao je Krugerov izvršni direktor Garet Koleman u izjavi .\nKoleman je zamolio ljude koji žive u blizini da pruže informacije koje bi mu mogle pomoći u pronalaženju drugih krivolovaca. “Kampanja protiv krivolova je odgovornost svih nas; ona ugrožava mnoge egzistencije, uništava porodice i uzima prijeko potrebne resurse za borbu protiv kriminala koji bi se mogao iskoristiti za otvaranje novih radnih mesta i razvoj”, rekao je on.\nKao i svaka druga turistička atrakcija na svetu, i Kruger je teško pogođen pandemijom. U normalnim vremenima to je važan deo lokalne ekonomije, a zapravo i ekonomije Južne Afrike, budući da je jedan od glavnih razloga zbog kojeg međunarodni posetioci dolaze u zemlju. Krivolovci ne samo da ugrožavaju opstanak nosoroga kao vrste, već i radna mesta koja turizam stvara.\nIako se čini da su slonovi delili pravdu, krivolov je vođen složenom kombinacijom faktora , među kojima je krajnje siromaštvo i nedostatak alternativnog zaposlenja. Može se tvrditi da oni koji zaslužuju najveću krivicu ubiru profit od prodaje drangulija životinjskog porekla, a da nikada ne rizikuju svoje živote oko pogođenih životinja.\nTo sigurno nije jedini nedavni primer krivolova koji su otkrili da postoje dobri razlozi za strah od divljine Južne Afrike. Godine 2019. slona je zgazio prestupnik u Krugeru pre nego što je ponos lavova odlučio da ne rasipa dobru hranu. Godina pre nego što puška nije bila dovoljna da spasi lovokradicu da je ne pojedu lavovi koje je lovio u privatnom rezervatu prirode Ingvelala, zapadno od Krugera.\nOpasno koliko je krivolov, biti čuvar može biti i rizičnije, uključujući četvoricu ubijenih u Nacionalnom parku Garamba Demokratske Republike Kongo 2015. godine zbog pokušaja zaustavljanja krivolova.


Tekwondo Beograd, Tekvondo u Beogradu, Tekvondo za decu Beograd, Najbolji tekvondo klub, Tekvondo klub Azija\nAdresa: Mladena Mitrica 8-12, Beograd\nMob: 063/ 366XXX063/ 366 368, 064/ 1514 614\nOsnovni proizvodi/usluge: tekwondo beograd, tekvondo u beogradu, tekvondo za decu beograd, najbolji tekvondo klub, tekvondo klub azija\nTekwondo klub "Azija" nalazi se u ulici Mladena Mitrića 8-12, na teritoriji opštine Čukarica, u Beogradu. Sa svojim radom naš tekvondo klub započeo je 1995. godine i trenutno ima više od 400 članova. Klub je osnovao Predrag Kovačić, nosilac V dana, višegodišnji reprezentativac i šestostruki prvak Jugoslavije, kao i pobednik velikog broja takmičenja na međunarodnom nivou. Skoro deceniju rada, tačnije od 1999. do 2008. godine, glavni trener i osnivač tekvodno kluba proveo je kao savezni selektor juniorske reprezentacije SCG, a kasnije i Srbije, nakon čega 2008. godine postaje potpredsednik Tekvondo Asocijacije Srbije i savezni selektor seniorske reprezentacije Srbije. Tokom Univerzijade u Beogradu, 2009. godine Predrag Kovačić bio je zamenik izvršnog direktora. Drugi trener našeg tekvondo kluba je Zoran Brezičanin, nosilac I dana. Kao začetnik rada sa decom mlađeg uzrasta, pre više od 10 godina, upoznao je veliki broj dece u vrtićima sa lepotama tekvodno borilačke veštine. Treći trener i nosilac III dana, je Veljko Savićević. Kao višegodišnji takmičar i nosilac brojnih medalja na takičenjima širom sveta, od 2004. godine zadužen je za vođenje treninga u okviru Tekvondo kluba "Azija". Naš klub je namenjen različitim starosnim kategorijama. Radimo sa decom predškolskog uzrasta, školarcima, tinejdžerima i vrhunskim takičarima u seniorskoj konkurenciji. Posebno izdvajamo naš uspeh u radu sa decu, na osnovu kog smo uvršteni među najbolje tekvonodo klubove na svetskom nivou. Zadovoljstvo nam je da napomenemo da su naši pioniri na poslednja 3 nezvanična prvenstva sveta, odneli sa sobom 21 medalju, po čemu smo jedinstveni i neprevaziđeni. Takođe ponosni smo na uspehe 2002. godine, kada su naša 3 takmičara u konkurenciji od 1200 iz celog sveta, uvršćena među 12 nagrađenih i najboljih. Brojni uspesi koji su usledili potom, dokaz su kvaliteta rada našeg tekvondo kluba i zalaganja naših trenera da svoje znanje i umeće prenesu na mlađe generacije. Tekvondo kao borilačka veština poznat je po brzim i preciznim udarcima nogom i predstavlja veoma efikasan vid samoodbrane. Poreklo vodi iz Koreje, a svoje poklonike danas ima širom planete. Tekovondo je jednako preporučljiv mlađim i starijim generacijama, profesionalnim sportistima, rekreativcima i kao vid samoodrbane. Svratite do našeg kluba i upoznajte se sa lepotama borilačke veštine - tekwondo. Najbolji tekvondo klub u Beogradu. Tekvondo za decu i odrasle. Tekwondo klub "Azija" Beograd.\nPetak, 05.05.2017. 05:39\nSvratite do njihovog kluba i upoznajte se sa lepotama borilacke vestine tekwondo. Najbolji tekvondo klub u Beogradu.Tekvondo za decu i odrasle.Tekwondo klub Azija Beograd nudi vam treniranje u najboljim uslovima.\nSubota, 11.03.2017. 12:36\nOdveo sam klinca pre oko dva meseca,culo dete u skoli pa hoce da vidi.Vec pri prvoj poseti i razgovoru sa trenerom shvatio sam da je rec o ozbilnom kursu koji zahteva stalno prisustvo i maksimalno duhovno i fizicko posvecivanje svakom treningu.\nPetak, 24.02.2017. 01:02\nNije vazno da li ste pocetnik ili profesionalac,njihovi kursevi su prilagodjeni za sve polaznike bez obzira na spremnost.Trenirajte u zdravom okruzenju i upoznajte se sa ovom drevnom vestinom.\nSreda, 13.07.2016. 03:29\nNjihovi malisani postizu najbolje rezultate na takmicenjima.Svratite do ovog kluba i upoznajte se sa lepotama borilacke vestine tekwondo.Najbolji tekvondo klub u Beogradu. Tekvondo za decu i odrasle.\nUtorak, 31.05.2016. 08:39\nAko zelite da se rekreativno bavite ovom drevnom vestinom Azija klub je pravo mesto za vas.Nekoliko puta nedeljno vezbam u njihovim prostorijama i zadovoljan sam napretkom i zdravom sredinom koju cine posveceni polaznici i vrhunski treneri.\nUtorak, 24.05.2016. 02:31\nTekvondo je jednako preporucljiv mladjim i starijim generacijama,profesionalnim sportistima,rekreativcima i kao vid samoodrbane.Moja iskrena preporuka je da svratite do njihovog kluba i upoznate se sa lepotama borilacke vestine.\nPetak, 07.08.2015. 03:05\nTekvondo klub Azija je najbolji tekvondo klub u Beogradu, pogotovo kada je u pitanju tekvondo za ecu. Zahvaljujućii njima moj mališan je pravilno kanalisao višak energije!\nSubota, 04.04.2015. 10:40\nBorilacki klubovi u Beogradu nicu na svakom koraku. Po meni je Tekwondo klub Azija najbolji tekvondo za decu, upisao sam oba sina i odlicno se zabavljaju.\nSubota, 04.04.2015. 01:17\nDa li imate tekvondo za decu, koja je cena i starosna granica?


Stefan Đurić Rasta Archives - BHDijaspora.net\nOznaka: Stefan Đurić Rasta\nTrenutno se reper Stefan Đurić Rasta nalazi u pritvoru, nakon što ga je policija uhapsila u petak, jer je kod njega pronašla pet grama marihuane, a potom je po nalogu tužilaštva urađen i pretres njegovog stana u kom je pronađena veća količina “skanka”. Rasta je, naime, saslušan pred Višim tužilaštvom u Beogradu nakon čega mu […]\nPjevač Stefan Đurić Rasta uhapšen je navodno juče u Beogradu. Rasta je, naime, uhapšen sa nekoliko paketića marihuane u centru grada. Policija će obaviti pretres stana pjevača, prenose srbijanski mediji. Podsjetimo, reper javno na društvenim mrežama objavljuje videa na kojim se vidi kako “uživa” marihuanu, a to čak radi i pred kćerkicom Tarom, koju je […]\nStory privukao pažnju i šokirao fanove! Pogledajte kako popularni reper Rasta prenosi narkotike preko granice\nPopularni reper Stefan Đurić Rasta ne krije da često konzumira kanabis, što je protivzakonito. On za to pak ne mari, te gotovo svakodnevno putem društvenih mreža objavljuje fotografije i video-snimke na kojima konzumira ovu nedozvoljenu supstancu. Rasta je nedavno u kanabisu uživao i u Amsterdamu gdje je, inače, legalizovan, a sebi dovoljne zalihe, čini se, […]\nAna Nikolić i Stefan Đurić Rasta skoro godinu dana ne žive zajedno, ali su se zvanično razveli tek prošle sedmice. No, i nakon rastave skandalima ezanih za bivši bračni par nema kraja. Naime, reper je poludio kad je nedavno dobio snimak u kojem pjevačica priznaje prijateljici da je u naletu ljubomore ključevima izgrebala njegova kola. […]


Spajanje "Amerikena" i "Ju Es Ervejza"\nUS Airways Express avioni\nZajednička firma, koja će zadržati ime "American Airlines", imaće oko 94 hiljade službenika i flotu od preko 900 aviona\nNajveća putnička aviokompanija u Sjedinjenim Državama "American Airlines" postigla je sporazum o spajanju sa manjim konkurentom "US Airways", u jednu kompaniju, koja će tako postati najveći avioprevoznik na svetu.\nOdluku o spajanju doneli su kasno sinoć upravni odbori dve kompanije. Zajednička firma, koja će zadržati ime "American Airlines", imaće oko 94 hiljade službenika i flotu od preko 900 aviona za hiljade svakodnevnih letova.\nSpajanje kompanija "American Airlines" i "US Airways" je najnovije te vrste u američkoj avioindustriji u protekloj deceniji, tako da sada u Sjedinjenim Državama postoje samo četiri velike avio kompanije - American, Delta, United i Southwest.\nDogovor dve kompanije još treba da odobre federalne regulativne agencije i sudija koji vodi stečajni postupak kompanije "American Airlines".


Dobojski Info - DOM ZDRAVLJA DOBOJ: Plan vakcinacije protiv virusa korona za period od 25. do 30. oktobra\npetak, 22 oktobar 2021 16:17\nFOTO: Dobojski Info | DOM ZDRAVLJA DOBOJ: Plan vakcinacije protiv virusa korona za period od 25. do 30. oktobra\nPlan vakcinacije protiv virusa korona za period od 25. do 30. oktobra.\nSvaki radni dan od 9.00 do 15.00 časova dostupne su vakcine svih proizođača, a vakcinacija se vrši u prostorijama Higijensko epidemiološke službe.\nSvaki radni dan od 12.00 do 19.00 časova i subotom od 8.00 do 12.00 časova dostupna je vakcina Sinopharm u prostorijama Službe porodične medicine. Napominjemo da se vakcinacija trećom (buster) dozom vakcina protiv virusa korona vrši prema prioritetnim grupama i unaprijed zakazanim terminima.\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Završen projekat "Zdravlje za sve" (FOTO) DOBOJ: Vozila Hitne pomoći prešla pola miliona kilometara »