Engleska banka « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nTag Archives: Engleska banka\nBitcoin: pretnja po bezbednost EU i UK\nBritanci i Evropska unija žele da stanu na put sajber kriminalu i izbegavanju poreza kroz pranje novca putem kripto-valuta, donosi londonski Gardijan\nEU preduzima mere da reguliše trgovinu bitkoinom. Fotografija: Artjom Korotajev/Tass/ Guardian\nKripto-valute dostigle su svoje rekordne vrednosti uprkos vestima da engleski Trezor planira obustavlja anonimnost trgovaca.\nBritanija i vlade zemalja Evropske unije planiraju akciju protiv bitkoina usled rastuće zabrinutosti da se digitalna valuta koristi za pranje novca i utaje poreza\nTrezor planira da reguliše bitkoin i druge digitalne valute kako bi ih uskladio sa finansijskim zakonodavstvom protiv pranja novca i borbe protiv terorizma. Trgovci će biti prisiljeni da otkriju svoj identitet, okončavajući anonimnost koja je ove valute činila atraktivnom za trgovinu drogom i druge nelegalne aktivnosti.\nPrema planu koji če pokrivati čitavu EU, online platforme na kojima se trguje bitkoinima biće u obavezi da posvete dužnu pažnju klijentima kao i da prijavljuju sumnjive transakcije. Vlada Britanije pregovara o izmenama i dopunama Direktive o sprečavanju pranja novca, kako bi se osiguralo da nadležne institucije nadgledaju svoje aktivnosti.\nIz britanskog Trezora poručuju da “Radimo na rešavanju zabrinutosti u vezi sa korišćenjem kripto-valuta, razgovaramo o donošenju platformi za razmenu virtuelnih valuta i nekih obezbedilaca „digitalnih novčanika“ ali da oni budu smešteni u okviru regulacije finansiranja pranja novca i finansiranja terorizma”.\nOčekuje se da će ova pravila stupiti na snagu u narednih nekoliko meseci. Iz Trezora poručuju da se digitalne valute mogu koristiti za omogućavanje kao i olakšavanje sajber kriminala. Takođe, kako kažu, “Malo je trenutnih dokaza da se virtuelne valute koriste za pranje novca, iako se očekuje porast rizičnosti za tako nešto.”\nŠefovi banaka Goldman Sachs i JP Morgan kritikovali su bitkoin kao sredstvo za vršenje prevarnih radnji i drugih zločina. Pa ipak, ser Džon Kunlif (Jon Cunliffe), zamenik guvernera Engleske Banke je prošle sedmice rekao da je obim digitalnih valuta premali po da bi predstavljao sistemsku pretnju globalnoj ekonomiji. On je takođe upozorio da je bitkoin investitorima potrebno “da rade svoj domaći zadatak”.\nBitkoinom se u ponedeljak trgovalo po ceni od 11.566 dolara. U nedelju je zabeležio rekordnu vrednost od 11.800 dolara, ali je pao na 10.554 dolara zbog vesti o regulatornoj represiji.\nLaburistički ministar za pitanja iz oblasti rada i zapošljavanja Džon Man (John Mann), član odbora Donjeg doma za pitanja Trezora, predložio je da poslanici veoma pažljivo pogledaju i duboju uvid u buduću regulaciju virtuelnih valuta.\nOn je za Dejli telegraf rekao da se “Ovi novi oblici razmene brzo šire i stoga se moramo pobrinuti da ništa nepoželjno ne ostavimo za sobom – ovo je od posebne važnosti u smislu pranja novca, terorizma ili klasične krađe.\n“Bilo bi dobro kada bismo blagovremeno dobili pravi uvod to šta to, zapravo, znači. Možda je reč o tome da želimo da ubrzamo našu upotrebu ovakvih stvari u ovoj zemlji, ali ono što čini da sve ovo bude još važnije jeste to što nemamo regulatorni zaostatak.”\nStiven Barkli (Stephen Barclay), ekonomski sekretar Trezora je u oktobru, u pismenom odgovoru parlamentu izneo vladine planove. “Britanska vlada trenutno pregovara o izmenama i dopunama Direktive o sprečavanju pranja novca, koje će platforme za razmenu virtuelnih vrednosti i obezbedioce digitalnog novčanika povezati s regulativom o finansiranju pranja novca i finansiranju terorizma. Ovo će dovesti do toga da aktivnosti ovih preduzeća nadgledaju nacionalni organi kompetentni za ove oblasti.\n“Vlada podržava nameru koja se nalazi iza ovih amandmana. Očekujemo da će se ovi pregovori zaključiti na nivou Evropske unije krajem 2017. ili početkom 2018. godine. “\nFoto: Fortune magazin\nŠta je bitkoin i da li je to loša investicija?\nBitkoin je prva, i najveća, “kripto-valuta” – digitalizovano sredstvo plaćanja kojim se može trgovati. Da je bitkoin loša investicija – to je pitanje vredno 97 milijardi dolara (doslovno, pošto je to trenutna vrednost svih bitkoina u opticaju). Bitkoin se može koristiti samo kao sredstvo razmene i u praksi je daleko važniji za “crnu ekonomiju” nego što je za većinu legitimnih načina njegove upotrebe. Nedostatak bilo kog centralnog autoriteta čini bitkoin izuzetno otpornim na cenzuru, korupciju – ili, pak regulativu. To znači da je privukao čitav niz pristalica, od libertarijanskih monetarista – koji uživaju u ideji o valuti bez inflacije i bez centralne banke – do dilera droge koji vole činjenicu da je teško (ali ne i nemoguće) pratiti bitkoin transakciju sve do fizičke osobe koja vrši tu transakciju.\nLeave a comment Posted in Uncategorized Tagged aktivnosti, anonimnost, banke, bitcoin, bitkoin, blagovremeno, Britanija, Centralna banka, crna ekonomija, Dejli telegraf, digitalna valuta, digitalni novčanik, diler, dokazi, domaći, domaći zadatak, Donji dom, droga, ekonomija, ekonomski, Engleska banka, EU, Evropska unija, Gardijan, globalna ekonomija, Goldman Sachs, Guverner, identitet, institucije, investitori, JP Morgan, krađa, kriminal, kripto-valuta, libertarijanski, monetarista, nadležne, nelegalne aktivnosti, oblici, platforme, porez, pranje novca, pregovara, pretnja, prevarne radnje, rad, razmena, regulacija, regulativa, regulatorno, rekord, rekordna, rekordna vrednost, represija, rešavanje, rizičnost, sajber-kriminal, sekretar, sredstvo plaćanja, terorizam, transakcija, UK, utaja, utaja poreza, uvid, važnost, virtuelna valuta, vlada, vrednost, zabrinutost, zadatak, zamenik, zaostatak, zapošljavanje, zločin, šefovi\nČudesni klinci koji obezbeđuju jeftine e-kredite\nNedavno upozorenje Engleske banke da bi bankarski sektor mogao izgubiti čak 30 milijardi funti (34mlrd evra) neplaćenog duga od kreditnih kartica, ličnih kredita i kredita za automobile ukoliko bi kamatne stope i nezaposlenost naglo porasli bilo je samo najnovije upozorenje za biznise.\nTokom letnjih meseci pojedini direktori centralnih banaka su govorili o tom problemu, a glavni regulator potrošačkih finansija govorio je o rešavanju najgorih ekscesa u oblasti kreditnog poslovanja.\nZaključak: mora biti da su kreatori politika dobro upoznati sa potencijalnim finansijskim balonom potrošačkih pozajmica, te da svi možemo mirno spavati. Međutim, u kancelarijama u blizini londonske stanice Old strit, preduzetnici specijalizovani za e-finansije razmišljaju o inovativnim alternativama finansijskih pozajmica, kao i načinu na koji bi tehnologija mogla omogućiti elitnim bankama i novoj vrsti „fintech“ firmi da potrošačima ponude primamljive opcije.\nNa tom tržištu, “prilike” predstavljaju još jednu reč za onu klasu klijenata koji su otkrili da su isključeni iz jeftinih kredita usled vremešnog, zastarelog, staromodnog razmišljanja.\nPostavlja se pitanje: ko su regulatori koji nadgledaju i paze finansijski sistem kada nam kažu da je sve dobro? Odgovor: oni za koje se već pretpostavljalo – što je, najblaže rečeno uznemirujuće.\nSa stanovišta bankara, lako je uočiti zbog čega se najbolji mozgovi angažuju kako bi razmišljali o novim mogućnostima ekspanzije potrošačkih kredita. I dok su veoma niske kamatne stope i državne subvencije u vidu pomoći za kupovinu podržavale kreditiranje stanovništva, hipotekarno tržište funkcioniše po strogim pravilima.\nFinansijski kolaps iz 2008. godine svodi se na priču o rizičnim to jest subprime hipotekama prodavanim siromašnima, a preprodavanim investitorima kroz složenu mrežu derivata koje razume samo nekolicina „posvećenih“. Kada je nekoliko banaka otišlo predaleko, uglavnom u Americi ali i, recimo, britanska Northern Rock, regulatori su ustanovilii da većinu duga nije moguće proveriti i da je, stoga – ništavna.\nDanas – deset godina kasnije – teško je prodati hipoteku nekom ko nije u stanju da obezbedi depozit od 10 odsto, te pruži garancije za stalno zaposlenje. Prisutan je, takođe, i ograničen broj klijenata koji mogu zadovoljiti ova potraživanja, posebno što su mere štednje vlade i tek skromne poslovne investicije protežirale ekonomiju zasnovanu na nesigurnom zapošljavanju, dok je neuspeh izgradnje novih stanova prisilio hiljade građana na opciju iznajmljivanja smeštaja.\nPostavlja se razložno pitanje: Kako banka može da generiše tj obezbedi kredite onima koji imaju manje od 40 godina kad mnogi od njih izgleda da nemaju dovoljno bezbedna radna mesta ili hipotekarnog kapitala, ili oboje? Britanija je već imala prilike da iskusi porast samozapošljavanja do nivoa 15% ukupne radne snage: U Engleskoj se od 1996. više od milion žena pridružilo aktivnoj radnoj snazi, od kojih su mnoge imale tek malo ili nimalo kreditne istorije. Deceniju nakon toga, 2006. godine, 40% domaćinstava i dalje je živelo u iznajmljenom smeštaju.\nOno što je banka u stanju da učini jeste da se okrene – diplomcima fizike. Oni su razvili sisteme koji su svet finansija bacili na kolena 2008. godine. Danas, banke ih mole da ponovo budu inovativni.\nMalo će njih biti iznenađeno saznanjem da je Goldman Sachs „luča vodilja“ u potrazi za načinima obezbeđivanja pozajmice američkim potrošačima. Kao i mnogi njeni rivali, i ova banka je uočila da postoji mogućnost kreiranja jeftinih kreditnih paketa za potrošače koji su samozaposleni konsultanti – grupu klijenata koja je dosad imala velikih problema da podiže kredit po postojećim kreditnim pravilima za osiguranje kredita.\nKao pečurke posle kiše, u jednom momentu nicale su agencije za kreditne rejtinge, koje su razvijale softvere koji su u stanju da utvrde koje je konsultante moguće privoleti na fleksibilan zajam, a koje nije.\nGoldman Sachs ovih dana nije toliko banka koliko je – tehnološka kompanija. Stotine onlajn trgovaca uskoro bi moglo da nam nudi zajmove za kupovinu svoje robe koristeći digitalne „novčanike“ ili čak i digitalne valute.\nU Sjedinjenim Državama je broj onih koji uzimaju neobezbeđene kredite skočio za više od 15 odsto, na 15,8 miliona u 2016. godini, sa 13,7 miliona u odnosu na prethodnu godinu i sada je na najvišem nivou od 2009, prema agenciji za kreditne podatke TransUnion.\nU poslednje tri godine, potrošački krediti u Britaniji rastu po stopi od 10 odsto godišnje, dok na tržištu hipotekarnim kreditima nema napretka i ono je na stabilno nepromenjenom nivou.\nA tu na scenu stupa sekuritizacija, koja je bila u samom srcu finansijske krize iz 2008.\nŠta je ‘sekuritizacija’?\nSekuritizacija (engl. securitization, njem. Umwandlung in Wertpapiere) predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja (npr. kredita) u prenosive instrumente, tj. u vrednosne papire.\nSekuritizacija je proces kroz koji izdavalac stvara finansijski instrument kombinovanjem druge finansijske imovine, a zatim investitorima plasira različite nivoe prepakovanih instrumenata. Ovaj proces može obuhvatiti svaku vrstu finansijskog sredstva i promovisati likvidnost na tržištu.\nHipotekarne hartije od vrednosti su sjajan primer sekuritizacije. Kombinujući hipoteke u jedan veliki pool tj skup, izdavalac može podeliti veliki fond u manje delove na osnovu svakog pojedinačnog hipotekarnog rizika od neizvršenja obaveza, a zatim te male pulove da proda investitorima.\nProces sekuritizacije odnosno obezbeđenje sredstava po kreditu stvara likvidnost tako što omogućava manjim investitorima da kupuju akcije u većem pulu imovinskih sredstava. Korišćenjem obveznica obezbeđenih hipotekom, pojedini maloprodajni investitori mogu kupiti delove hipoteke kao vrstu obveznice. Bez sekuritizacije hipoteke, maloprodajni investitori možda neće moći da kupuju u velikom skupu tj pool-u hipoteka.\nU sekuritizaciji, kompanija koja poseduje kredite, poznata i kao originator, prikuplja podatke o imovini koju bi želela da ukloni iz pridruženih bilansa stanja. Ova sredstva se onda grupišu obraćajući pažnju na faktore kao što su ostatak kredita, nivo rizika, visina preostale glavnice i ostalo.\nOva prikupljeni skup imovinskih sredstava, koja se sada smatraju referentnim portfoliom se potom prodaje izdavaocu. Izdavalac kreira utržive vrednosne papire koji predstavljaju udeo u imovini povezanoj s portfoliom, koji ih prodaju zainteresovanim investitorima s interesnom stopom ili povraćajem.\nKoristi za poverioce i investitore\nSekuritizacija obezbeđuje poveriocima mehanizam za smanjivanje rizika nastalih podelom vlasništva nad dužničkim obavezama. Investitori efikasno preuzimaju poziciju zajmodavca kupovinom obveznica. Ovo dozvoljava kreditoru da ukloni pridružena sredstva iz svojih bilansa stanja.\nInvestitori zarađuju stopu povraćaja na osnovu glavnice i plaćanja kamata od strane uključenih dužnika po svojim obavezama. Za razliku od nekih drugih investicionih vozila, oni su podržani opipljivim tj materijalnim dobrima. Ukoliko bi dužnik prestao da otplaćuje svoju imovinu uzetu po kreditu, ona mu se može oduzeti i likvidirati kako bi se kompenzuju oni koji imaju kamatu na dug.\nSekuritizacija i rizik\nKao i druge investicije, što je veći rizik – veća je i potencijalna stopa prinosa. Ovo je u korelaciji sa višim kamatnim stopama za one dužnike koji su po svojim garantnim potencijalima manje kvalifikovani. Čak iako se hartije od vrednosti vrate kroz opipljiva materijalna sredstva, ne postoji garancija da će imovina zadržati svoju vrednost ukoliko dužnik prestane da plaća.\nU razvijenoj finansijskoj strukturi, gde pored banaka postoje i druge institucije specijalizovane za promet vrednosnim hartijama, postoji stalna mogućnost da se višak novčanih sredstava upotrebi (tj. investira) za kupovinu određenih vrednosnih papira kao i mogućnost da se jednom kupljeni vrednosni papir proda (što je, zapravo, proces dezinvestiranja) i na taj način stiče željena likvidnost.\nVlasnici takvih papira time stiču fiksni (državne obveznice) ili varijabilni (deonice preduzeća) prinos od ulaganja, koji bi po logici stvari trebalo da bude viši i sigurniji od ulaganja tih novčanih sredstava u druge finansijske oblike, kao što su depoziti kod banaka, s rokom ili bez roka, različite pozajmice i sl. Na taj način deficitarni subjekti potrebna finansijska sredstva ne nalaze u bankarskom kreditu već u emisiji svojih deonica (preduzeća), obveznica (država) i sl. vrednosnih hartija koje nude na tržištu novca i kapitala.\nSekuritizacija (engl. securitization), jesu nove tehnike finansiranja u kojima se klasični oblici potraživanja preobražavaju u nove odnose koje sada predstavljaju vrednosni papiri u kojima su ti odnosi oličeni.\nTehniku sekuritizacije razvijaju finansijske organizacije ili velike korporacije da bi iz svojih bilansa izbacile ona potraživanja koja su podložna promenama kamatnih stopa, kreditnom riziku ili su opšte uzev nepovoljnih ili rizičnih karakteristika. Tehnikom sekuritizacije nelikvidna ili “zamrznuta” potraživanja (delovi aktive) transformišu se u utržive instrumente finansijskog tržišta. U procesu sekuritizacije, na osnovu skupa potraživanja jedne institucije ili korporacije emituju se deoničarski papiri na taj skup potraživanja ili obveznice kojima se kupcima novoemitovanih vrednosnih papira obećavaju prilivi po otplatama standardnog sekuritizovanog potraživanja i prinosi (kamate) koji će se na osnovu prihoda od standardnog potraživanja kroz vreme ostvarivati.\nAko je u posao sekuritizacije potraživanja uključena i treća osoba (specijalizovana finansijska institucija ili trust), ona za svoje usluge zaračunava provizije. Kod sekuritizacije potraživanja jedna vrsta potraživanja pretvara se u obavezu koja će biti ispunjavana u iznosima, dospećima, dinamici isplata glavnice i prinosa, i sa svim drugim karakteristikama koje vrede za sekuritizovano potraživanje. Emitovane obaveze zasnovane su, a njihovo ispunjavanje delom osigurano, aktivom korporacije ili finansijskim plasmanima sličnih karakteristika u aktivi finansijskih organizacija (asset-backed securities – vrednosni papiri bazitani na aktivi). Ova finanijska inovacija počinje da se primjenjuje od 1970. u hipotekarnom kreditiranju, uglavnom stambene izgradnje.\nNa osnovu skupa (pool-a) standardnih hipotekarnih kredita s unapred poznatom dinamikom po otplatama glavnice i kamata, a uz garancije državnih hipotekarnih agencija, emituju se udeli u tom skupu ili obveznice. Otplatama standardnih hipotekarnih kredita od strane individualnih korisnika tih kredita se, kroz vreme, servisiraju obaveze po emitovanim udelima ili obveznicama (vrednosnim hartijama zasnovanim na hipotesi tj „mortgage-backed securities“). Najveći kupci ovih vrednosnih papira su investicioni fondovi, štedno-kreditne organizacije, penzioni fondovi, ili bankarska odeljenja specijalitovana za trastove.\nNakon velikog uspeha sekuritizacije hipotekarnih kredita, tehnika se širi na sekuritizaciju automobilskih zajmova, potraživanja po kreditnim karticama, lizing potraživanja, hipotekarnih kredita u brodogradnji, potraživanja po bankovnim akceptima, pa sve do sekuritizacije svih oblika kredita ili celokupne aktive. U SAD je 1985. sekuritizovano 900 miliona dolara automobilskih kredita, a već 1986. to je bilo učinjeno s više od 10 milijardi dolara takvih potraživanja. 1989. sekuritizovano je 30 milijardi dolara potraživanja po kreditnim karticama. Smatra se da je danas sekuritizovano više od 200 milijardi dolara nehipotekarnih potraživanja.\nSekuritizacija je instrument koji se primenjuje, osim navedenog, u finansiranje prodaje stambenih objekata, kuća, stanova, automobila, potrošačkog kreditiranja, lizinga i slično. Osim proizvođača i trgovaca uključuje i širok krug investitora od kojih se “ex post” pribavljaju sredstva za takve namene. Za uspešnu primenu sekuritizacionih tehnika nužna je moderna računarska tehnologija koja omogućava uredne evidencije, snižava troškove i omogućava krojenje raznovrsnih skupova potraživanja, angažman države (prvenstveno kroz sistem garantovanja) i odgovarajuća poreska politika.\nNa taj način se – uz široke mogućnosti investiranja – omogućava i dezinvestiranje, čime se svakom učesniku na finanijskom tržištu pruža mogućnost “rastresanja” imovine i stalnog prilagođavanja pasive ali i aktive uslovima i podsticajima s tržišta (hipotekarno tržište, hipotekarne obveznice).\nNaravno, banke i stotine fintech firmi koje igraju kreditne igre trebalo bi da budu oprezne s obzirom na upozorenja regulatornih institucija. Trebalo bi, naravno – ali one to neće. Toliko je novca u igri, kojeg su im omogućile globalne štediše i to na vagone. A tu je i i tržište sekjuritizacije.\nKao što se to desilo početkom 2000-ih, krediti se sve više prodaju u paketima ili hartijama od vrednosti, kako bi ih investitori mogli kupiti. Tržište hartijama od vrednosti pod hipotekom bilo je u srcu poslednjeg finansijskog udesa. Da li će tržište vrednosnim hartijama, zasnovanog na potrošačkim kreditima, biti u srcu neke potencijalne buduće krize?\nJednom kada elitne banke i nova generacija bankarskih igrača targetuju mlade, stare, siromašne i samozaposlene kako bi im prodale kreditne pakete, neće imati razloga da brinu o tome da li će potrošači biti bačeni u dugove i onesposobljeni da izvršavaju novčane obaveze prema kreditnim paketima koje su im banke dale. Ukoliko projekat zahteva preveliki kredit za pojedinačnog zajmodavca, ili kada je projektu potreban specijalizovani zajmodavac sa ekspertizom u određenoj klasi imovine, može doći do sindikacije kredita. Sindikacija kredita na projektu omogućava zajmodavcima da prošire rizik i učestvuju u finansijskim prilikama i opcijama koje mogu biti prevelike za njihovu individualnu kapitalnu osnovu. Kamatne stope po ovoj vrsti kredita mogu biti fiksne ili plutajuće, na osnovu referentne stope kao što je londonska međubankarska stopa (LIBOR)\nTo znači da kada se reciklira naredni paket zajmova preko tržišta novca, zajmodavci mogu proširiti svoj domet izvan najsigurnijih rizika kreditiranja, znajući da će neko drugi u lancu zajmodavaca priteći u pomoć ukoliko nešto krene naopako.\nKristin Lagard, generalna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda, prepoznala je taj trend u svom govoru od 29. septembra. Ona je rekla da su državni regulatori bili u stanju da uočavaju kreditne trendove kao i da nadgledaju zajmodavce. Nažalost, njihovi su napori u poslednjoj prilici bili nedovoljni ili ih nije bilo, pa se sumnja da će ponovo biti u stanju da preuzmu kontrolu nad zajmodavcima/bankama i njihovim potrošačkim kreditima.\nA to znači da postoji mogućnost nekog novog finansijskog mehura.\nLeave a comment Posted in Biznis & Finansije, Media Tagged agencije, banka, Britanija, centralne banke, digitalna valuta, digitalne, ekonomija, Engleska, Engleska banka, finansijski kolaps, finansijski sistem, garancija, Goldman Sachs, hipoteka, hipotekarni krediti, inovativni, investicije, kapital, konsultanti, kredit, kreditni rejting, kupovina, novčanik, osiguranje, poslovanje, potraživanja, potrošač, potrošački, preduzetnici, regulator, samozaposleni, samozapošljavanje, siromašni, softver, subprime, valute, zajmovi, zaposlenje, štednje\nHelikopterski novac: dobro rešenje (kada nema boljeg)\nFiskalna politika nakon dugog niza godina, ako ne i decenija, ponovo ulazi u modu. Razlog je jednostavan: nepotpun oporavak od globalne finansijske katastrofe iz 2008. godine, piše na svom sajtu profesor političke ekonomije Robert Skidelsky\nEvropa je u tom smislu prošla najgore: njen BDP jedva da je porastao u poslednje četiri godine, a BDP po glavi stanovnika je i dalje manji nego što je bio u 2007. godini. Štaviše, prognoze rasta su sumorne. U julu je Evropska centralna banka objavila izveštaj koji sugeriše da je negativan proizvodni međuprostor u evrozoni bio 6%, četiri procentna poena više nego što se ranije mislilo. “Moguća implikacija ovog nalaza”, kako je ECB je zaključio, “jeste da politike usmerene na stimulisanje agregatne tražnje (uključujući fiskalne i monetarne politike) igraju još važniju ulogu u miksu ekonomske politike.” Ovo je snažna poruka iz Centralne banke Evropske unije.\nFiskalna politika je praktično onemogućena još od 2010. godine, dok je privredni pad opteretio vlade sa dosad neviđenim posleratnim deficitom i vratolomno brzim zaduživanjem, posebno kada je reč o koeficijentu rasta javnog duga prema BDP-u. Strogost je na taj način postala jedina igra.\nOvo je monetarnoj politici ostavilo jedini dostupan alat za ekonomski podsticaj. Banka Engleske i američke Federalne rezerve ubrizgavaju ogromne količine novca u svoje ekonomije kroz “kvantitativno popuštanje” (QE) – usledile su enormne kupovine dugoročnih državnih i korporativnih hartija od vrednosti. U 2015. godini, ECB je započela program za kupovinu aktive, program za koji je predsednik ECB Mario Draghi obećao da će nastaviti “sve dok ne vidimo održivo prilagođavanje – sve dok inflacija ne bude dostigla odgovarajući nivo (kao kontrateža nadasve opasnom procesu stagflacije).”\nKvantitativno popuštanje nije bilo čarobni štapić. I dok je QE doprineo zaustavljanju isklizavanja u naredni ciklus Velike ekonomske depresije, uzastopne finansijske injekcije odnosno upumpavanje svežeg novca u evro-finansijski sistem urodio je opadajućim prinosima. ECB-ova najava svoje politike suzila je jaz u prinosima između jezgra i periferije Evrope. Ipak, u studiji Tomasa Fazija iz Instituta za nove ekonomske pristupe ističe se da je nedostatak uticaja kvantitativnog popuštanja na bankarske zajmove, povećanje nekvalitetnih kredita, veoma skromna proizvodnja i inflacija dovoljno govore za sebe. Osim toga, QE ima neželjene posledice po preraspodelu finansijskih sredstava jer daje novac onima koji ga već imaju – bankama – pa je samim tim pozitivan efekat QE na ovakve subjekte mali ili zanemarljiv.\nKreatori politika treba da budu oprezni kada uzimaju u obzir verovatnoću ovog srednjeg ishoda. Kada centralne banke pokušavaju da smanje inflaciju ispumpavanjem likvidnosti iz sistema, njihova politika biva podrivana od strane komercijalnih banaka, sposobnih da likvidnost upumpaju nazad u sistem, i to kroz davanje zajmova. U današnjem deflatornom okruženju desilo se suprotno. Nastojanje centralne banke da upumpa likvidnost koja bi podstakla privrednu aktivnost podrivena je od strane komercijalnih banaka koje su sposobne da ispumpaju likvidnost uvećavanjem rezervi i odbijanjem pozajmica.\nTo ostavlja fiskalnu politiku na margini. Logika trenutnih ekonomskih uslova podrazumeva da bi vlade trebalo da iskoriste prednosti veoma niskih kamatnih stopa za ulaganje u infrastrukturne projekte, kojima bi stimulisali tražnju ali i poboljšali strukturu privrede. Problem je atmosfera, koja je pritisnuta očekivanjima. Kako je oksfordski ekonomista Džon Muelbauer jednom prilikom rekao, ministarstva finansija i centralne banke su “privatnom sektoru utuvile u glavu činjenice o važnosti udela smanjenja odnosa koji bruto državni dug ima prema BDP-u.”\nOva ortodoksna mera proizlazi iz ideje da je zaduživanje naprosto “odloženo oporezivanje”. Ukoliko privatni sektor smatra da će porezi morati da rastu ako bi se poreskim novcem plaćalo zaduživanje države, onda će se, prema ovom shvatanju, svi oni koji vode biznis u privatnom sektoru trudiće se da štede kao i da povećaju svoju ušteđevinu kako bi platili veće poreze – i, na taj način, istovremeno uništavajući svaki stimulativni efekat države i njenih mera. Ortodoksne metode pogrešno pretpostavljaju da državna potrošnja ne može generisati nikakav dodatni prihod; ali, dokle god preovlađuje ovakva mera, zaduživanjem finansirana fiskalna politika bivaće isključena kao sredstvo za oživljavanje ekonomskog rasta.\nKao rezultat toga, analitičari i političari počeli su sa sugerisanjem ideja za sprovođenje nekonvencionalne fiskalne politike ne bi li se na taj način dopunila nekonvencionalna monetarna politika. Posebno se intenzivno raspravlja o varijantama tzv „helikopterskog novca“, nakon čuvenog misaonog eksperimenta Miltona Fridmana iz 1969. godine u kojem “jedan dan helikopter izbaci… još $1,000 u kešu, s neba”. Bivši predsednik Federalnih rezervi Ben Bernanke je, između ostalog, svoju uticajnu podršku stavio na raspolaganje “helikopterskim intervencijama”, tj. zahvatima koji bi doprineli oživljavanju posustale ekonomije.\nHelikopterski novac pritiče u dva oblika, koji mogu (i koji treba) da idu zajedno. Prvi je taj da se kupovna moć stavi direktno u ruke potrošača – na primer, izdavanjem pametnih kartica namenjenih svakom biraču ili građaninu u vrednosti od $1,000 svaka. Švajcarski ekonomista Silvio Gesell, koji je početkom prošlog stoleća prvobitno predložio šemu “naštampanog novca”, dodao je odredbu/uslov da bi novac na računu neutrošen nakon mesec dana trebalo oporezivati, kako bi se obeshrabrilo njegovo gomilanje.\nAlternativno, helikopter novac mogao bi da se koristi za finansiranje potrošnje u izgradnju infrastrukture. Prednost ovakvog “monetarnog finansiranja” je da takva potrošnja, koja se pridodaje deficitu i dovodi do stalnog povećanja novčane mase, ne bi povećala nacionalni dug, jer je vlada bi “dugovala” novac samo svom bankaru, tj dugovala bi samoj sebi. Time bi se eliminisala negativna očekivanja od uvođenja većih poreza.\nNaravno, izdavanje dužničkih hartija od vrednosti koje nikada ne treba da budu otplaćene zvuči isuviše dobro da bi bilo istinito, zar ne? Postoji, zapravo, očigledna opasnost da vlade lako postanu zavisne od monetarnih finansija pri plaćanju privatne i javne potrošnje, zbog čega je malo verovatno da će doživeti javnu osudu – osim ukoliko se ekonomski uslovi znatno ne pogoršaju. Ali, ukoliko ništa ne učinimo, sledi nam politički rizik od zapadanja u narednu recesiju (što se čini vrlo verovatnim), a što stvari može učiniti još gorim. Hteli mi to ili ne, nekonvencionalna fiskalna politika mogla bi biti nova igra koju ćemo svi zaigrati.\nLeave a comment Posted in Biznis & Finansije, Sveže iz Mreže Tagged analitičari, atmosfera, banka, BDP, bruto, bruto državni dug, Centralna banka, deflatorni, država, državna potrošnja, dugovala, ECB, efekat, ekonomija, ekonomista, ekonomski rast, Engleska banka, Evropa, Federalne rezerve, finansiranje, fiskalna politika, helikopterski novac, ideja, inflacija, ishod, ispumpa, kamatne stope, komercijalne banke, kupovna moć, likvidnost, logika, Mario Draghi, mera, metode, Međunarodnom monetarnom fondu, Milton Fridman, ministarstvo finansija, monetarna politika, monetarno, novac, odloženo, oporezivanje, ortodoksija, ortodoksne, osuda, političari, porez, porezi, posledice, potrošač, potrošnja, pozajmica, privatni sektor, privreda, problem, QE, rezerve, Silvio Gesell, sistem, stimulativni, svež novac, upumpa, upumpavanje, verovatnoća, vlade, zaduživanje, zajmovi, činjenice\nKnjige za ovo leto po izboru Fajnenšel Tajmsa (1/1)\n01. Jedina igra u gradu: Centralne banke, nestabilnost i izbegavanje narednog kolapsa (The Only Game in Town: Central Banks, Instability, and Avoiding the Next Collapse, Mohamed El-Erian, Yale, RRP£18.99/Random House, RRP$28)\nCentralne banke spasle su svetsku ekonomiju od kolapsa. One, međutim, ne mogu i da stvore trajni i stabilan ekonomski rast. Ono što je sada potrebno, tvrdi ovaj cenjeni i kompetentni autor, jeste “Oživljavanje strukturnih reformi, rebalans agregatne tražnje, smanjivanje deficita usled velikih neizmirenih dugovanja (koja sprečavaju nove pozajmice) i modernizacija regionalne i globalne ekonomske arhitekture“. Mohamed El-Erijan je u pravu.\n02. Finansijski mešetari i njihovi korisnici: Uspon finansijske industrije i pad američkog biznisa (Makers and Takers: The Rise of Finance and the Fall of American Business, Rana Foroohar, Crown Business, RRP$30)\nFinansijska industrija je dobar sluga, ali loš gospodar. To je slučaj koji je snažno potvrđen u ovoj knjizi. U poslednjih nekoliko decenija, avaj, finansijka industrija je ponovo doživela rast do nivoa kada je ponovo počela da dominira američkom ekonomijom i to ne samo direktno – putem rasta svojih često neproduktivnih aktivnosti – već i posredno, preko njenog uticaja na korporativno upravljanje ali i političare. Kako Rana Foruhar pokazuje, rezultati ponovnog uspona sveta finansijskog mešetarenja sa sobom povlače i ogromnu nejednakost, slabljenje investicija i posrnule inovacije.\n03. Novac menja sve: Kako su finansije omogućile stvaranje civilizacije (Money Changes Everything: How Finance Made Civilization Possible, William Goetzmann, Princeton, RRP£24.95/$35)\nOva fascinantna knjiga rehabilituje finansije preispitivanjem svoje 5.000 godina duge istorije. U njoj se zastupa teza da su finansije „sluškinja naše civilizacije“. Među njena postignuća ubrajaju se “razvoj pisanja, pamćenje i beleženje, računanje i štampanje“. Zašto su finansije tako važne za inovatorstvo ljudskog društva? Odgovor je: da bi nam omogućile kretanje “ekonomskih vrednosti napred i nazad kroz vreme”. Finansije nam omogućavaju da planiramo svoje živote, kako pojedinačno tako i kolektivno.\n04. Uspon i pad američkog ekonomskog rasta (The Rise and Fall of American Growth, Robert Gordon, Princeton, RRP£29.95/$39.95)\nPo mišljenju članova redakcije Fajnenšel tajmsa, ovo je izuzetno važna knjiga. U njoj je prikazan širok opseg neponovljivih tehnoloških, ekonomskih i društvenih transformacija koje su vodile ka izuzetnom porastu američkog prosperiteta u periodu između 1870. i 1970. U ovoj knjizi, Robert Gordon takođe tvrdi da nedavni sve usporeniji i ograničeniji razvoj komunikacija i informacionih tehnologija, iako blistav, nije imao – niti će imati – sličnog pozitivnog efekta po dalji ekonomski napredak. Današnji tehno-optimisti trebalo bi da pripaze: njihov entuzijazam ima svoje korene u nepoznavanju relevantne prošlosti.\n05. Kraj Alhemije: Novac, bankarstvo i budućnost globalne ekonomije (The End of Alchemy: Money, Banking and the Future of the Global Economy, Mervyn King, Little Brown, RRP£25/WW Norton, RRP$28.95)\nMervin King, bivši guverner Engleske Banke odlučio je da ne napiše još jednu knjigu memoara na temu globalne finansijske krize; umesto toga, on nam pruža izuzetan uvid u ekonomske sile koje stoje iza tog globalnog pada. U nekoliko izvanredno jasnih poteza, King nam prenosi svoje zapažanje da je obećanje – koje su nakon započinjanja krize 2008. dale banke – naime, da će nelikvidnu i rizičnu aktivu preokrenuti u likvidnu i sigurnu pasivu tj. dugovanja – baš kao i drugi oblici alhemije, lažno. Banke se u krajnjoj nuždi ipak moraju oslanjati na centralne banke kao svoje kreditore. U cilju zavođenja reda u bankarskim procesima, lord King ukazuje na to da centralna banka treba da odredi striktne uslove za podizanje kredita (od strane banaka), delujući kao “zalagaoničar za sva godišnja doba”.\n06. Buržoaska ravnopravnost: Kako su ideje a ne kapital ili institucije obogatile naš svet (Bourgeois Equality: How Ideas, not Capital or Institutions, Enriched the World, Deirdre McCloskey, University of Chicago, RRP£31.50/$45).\nIstaknuta ekonomska istoričarka sa Čikaškog univerziteta, Deirdre Mekloski napisala je blistavu knjigu. U njoj, ona tvrdi da su ideje bile te koje su vodile ka zapanjujućem i sve obuhvatnijem ekonomskom napretku u poslednja dva stoleća. Najvažnija od svega je, kako tvrdi, ona ideja o “buržoaskoj jednakosti”, verujući da je svako od nas pozvan i ima prirodno pravo da napreduje i uživa u boljem životu. Njeno delo pruža ubedljive tvrdnje kojima brani svoju postavku, i pored toga što je kontrast između ideja i institucija unekoliko preuveličan: jednakost pred zakonom je, na primer, ideja koja je ugrađena upravo u – institucije.\n07. Globalna nejednakost: Novi pristup dobu globalizacije (A New Approach for the Age of Globalization, Branko Milanovic, Harvard, RRP£22.95/$29.95)\nIzuzetna knjiga Branka Milanovića značajno doprinosi novijim radovima Tome Piketija, Entonija Etkinsona i Fransoa Burginjona (Thomas Piketty, Anthony Atkinson, François Bourguignon). Milanović zaključuje da je nejednakost u porastu u većini zemalja sveta, mada globalna nejednakost, iako ogromna, opada. Na žalost, ne vidi se kraj tekućeg uspona nejednakosti u zemljama sa visokim prihodima. Ovo stvara uznemirujuće političke opasnosti i konsekvence.\n08. Problem novca: Preispitivanje finansijskih propisa (The Money Problem: Rethinking Financial Regulation, Morgan Ricks, University of Chicago, RRP£28.95/$38)\nOvo je još jedna knjiga koja identifikuje centralni problem finansijskog sistema u njegovoj ranjivosti tokom kriza. Rešenje, kako tvrdi autor, leži u poboljšanju “dizajna monetarnog sistema“. Suština njegovog intrigantnog plana je dvojake prirode. Prvo, vlada bi garantovala za sve depozite, naplaćujući premije osiguranja po osnovi rizika. Drugo, samo bi uredno kontrolisanim i regulisanim bankama bilo dozvoljeno da ponude likvidnu pasivu, definisanu kao obavezu duga sa rokom dospeća manjim od godinu dana. Na ovaj način, kako u knjizi tvrdi Morgan Riks, vlada može povratiti kontrolu nad novcem i njegovim tokovima.\nLeave a comment Posted in Biznis & Finansije, Media, Sveže iz Mreže Tagged alhemija, Anthony Atkinson, arhitektura, beleženje, Branko Milanović, civilizacija, Deirdre McCloskey, Deirdre Mekloski, ekonomija, ekonomski rast, Engleska banka, Fajnenšel tajms, finansije, François Bourguignon, Fransoa Burginjon, intrigantno, jednakost, Knjige za ovo leto po izboru Fajnenšel Tajmsa (1/2), kolaps, komunikacija, konsekvence, kriza, Mervyn King, Mohamed El-Erian, Mohamed El-Erijan, monetarni sistem, Morgan Ricks, Morgan Riks, Morgan Stanley, nejednakost, opasnost, pamćenje, Rana Foroohar, Rana Foruhar, ranjivost, računanje, Robert Gordon, suština, Thomas Piketty, Toma Piketi, štampanje\nMartin Volf: Brexit će preobraziti britansku ekonomiju\nBritanija je napredovala tokom svog višedecenijskog boravka u EU, ali toga više neće biti kada izađe iz Evropske unije, tvrdi glavni ekonomski komentator Fajnenšel tajmsa, Martin Volf.\nDejvid Kameron je sve stavio na kocku i izgubio. Zastrašivanja i gole laži iz usta Borisa Džonsona (Boris Johnson), Majkla Gouva (Michael Gove), Najdžela Faradža (Nigel Farage) ali i štampe i listova kao što su San (The Sun) i Dejli mejl (Daily Mail) osvojile su britanske birače. Velika Britanija, Evropa, Zapad i svet pretrpeli su štetu. Britanija je od prošlog četvrtka umanjena i veoma je verovatno da će uskoro biti i podeljena. Evropa je izgubila svoju drugu po veličini članicu, onu koja je najviše “gledala kroz prozor”. Spojka između EU i svetskih sila sa engleskog govornog područja je pukla. Ovo je verovatno najkatastrofalniji događaj u britanskoj istoriji od Drugog svetskog rata naovamo.\nIpak, Britanija možda neće biti poslednja zemlja koja trpi usled ovakvog zemljotresa. Slični pokreti razbuktali su se i drugde – pre svega u SAD i Francuskoj. Britanija je predvodila put koji ide pravo preko litice. A drugi bi moglo da je slede.\nA u Britaniji i, u manjoj meri, u EU, sada započinje jedan duži period neizvesnosti. Konzervativci će dobiti novo rukovodstvo. Da li će uspeti da uspostave koherentnu vladu – to je već druga stvar. A onada će morati da urade ono što “Bregzitovci” nisu uspeli da ostvare tokom čitave svoje kampanje ogrezle u lažima: da mapiraju plan za raskid veza koje Britanija ima sa EU. Prekinuli su sa Unijom; znači da ga imaju: Ali, avaj, malo je verovatno da postoji bilo kakav plan, kao i da li bi se oko njega Bregzitovci mogli složiti.\nOvo će verovatno oduzeti ogromne količine energije toj novoj vladi ali i njenim naslednicima – i to za jedan dugi niz godina koje su pred nama. Ovo će, takođe, uključivati i donošenje nekih krupnih odluka. Jedna stvar izgleda da je očigledna: sada je politička neminovnost to da će Britanija morati da uspostavi kontrolu nad imigracionim tokovima iz smera Evropske unije. A ovo isključuje ono što bi se na prvi pogled činilo najboljom opcijom, a to je – biti član unutar Evropskog ekonomskog prostora, jer bi Britaniji jedino članstvo u istoj omogućilo jedinstveno tržište. Britanija bi, u najboljem slučaju, mogla da učestvuje u zoni slobodne robne trgovine. Usluge, međutim, od kojih zavisi, biće isključene iz jedinstvenog tržišta.\nU međuvremenu, ostatak EU, opterećen mnogim novim izazovima, moraće da izradi svoju pregovaračku poziciju. A ona će zasigurno biti oštra. Zašto bi se velikodušno tretirala zemlja koja im je zadala udarac među zube? Zašto bi trebalo podsticati ostale evropske političare da veruju kako je izlaz opcija s kojom će jeftino proći? Ukoliko bi Boris Džonson postao novi premijer, kako bi se moglo očekivati, da li je moguće da se u tom slučaju nemačka kancelarka bavi čovekom koji misli da EU ima isti cilj kao Hitlerov Rajh? Da, Nemačka ima trgovinski suficit sa Velikom Britanijom. Ali to neće biti odlučujuće – ne samo zbog toga što će njeni proizvođači i dalje prodavati visokokvalitetne proizvode koje Britanija – bila u EU ili ne – ne proizvodi.\nFunta je već započela slobodan pad. Ako funta i nadalje bude imala malu vrednost, što je vrlo verovatno – to će ublažiti negativni efekat na autput – barem na srednji rok. Ipak, neizbežna je neizvesnost – koja će trajati godinama, a ne mesecima – a verovatno će ova situacija u više navrata destabilizovati tržište imovine. Ukoliko pad funte generiše kratkoročni skok inflacije, neka bude tako: Engleska banka može to ignorisati. Ali, radi se o tome da gubitak poverenja u Veliku Britaniju može biti toliko ozbiljan – posebno s obzirom na veličinu deficita tekućeg računa u Velikoj Britaniji – da buduće britanske vlasti neće biti u stanju da njom upravljaju. Ako se ovo i dogodi, onda bi mogla biti potrebna značajna (finansijska) podrška. Ali, hoće li ona doći?\nSve u svemu, fiskalna upozorenja Džordža Ozborna (George Osborne) nisu bili potpuno glupa. Britanske administrativne jedinice moraće da nauče, možda uskoro, kako izgleda nadolazeći verovatan gubitak ekonomske dinamike priliva finansijskih sredstava za poreske prihode, od kojih zavise. Hitni budžetski plan nije potreban, ali je izgledno da se ne samo ciklična već i strukturna fiskalna pozicija Britanije sada pogoršala. Ako je to tako, onda će se od (svake) nove vlade sigurno zahtevati izvesno fiskalno stezanje.\nNakon ovakvog rezultata referenduma, ekonomijja u Britaniji biće rekonfigurisana. Oni biznisi koji su u Velikoj Britaniji funkcionisali na bazi evropskog tržišta moraće da preispitaju svoju poziciju. Uloga Londona kao centra za trgovinu evropskom aktivom izraženoj u evrima biće ozbiljno dovedena u pitanje. Proizvođači će morati da razmotre kako da prilagode svoje proizvodne kapacitete. Mnogi će svoje poslove preseliti u neke druge zemlje. Preduzeća čije poslovanje zavisi upravo od sposobnosti evropskih državljana – koji su u njima do pre par dana radili slobodno – moraće da preoblikuju svoje funkcionisanje. Mnogi će želeti da se okrenu ka unutrašnjem, jedinstvenom tržištu EU. Takve odluke neće morati da budu odjednom donesene, ali će u svakom slučaju, u ovom trenutku, voditi ka sve manjim ulaganjima u britanske kompanije i biznise. U “privredno-ekonomskom životu” budućnost je uvek, u određenoj meri, prisutna sada i ovde: danas i na ovom mestu.\nKratkoročno gledano, međutim, biće veoma teško razumno donositi takve odluke. Biznisi, ovde u Britaniji i posvuda naprosto ne znaju – niti imaju predstavu – kako će političari okončati predstojeće teške pregovore. Ova neizvesnost je oduvek bila tako očigledan ishod u slučaju da Britanci izglasaju svoj izlazak iz Unije. Samo će vreme moći da razveje ovu maglu koja se nadvila. Ono što je očigledno je to da će, nakon dužeg perioda tranzicije koja treba da usledi, Britanija iz nje izaći siromašnija nego što bi to inače bio slučaj. Britaniji je išlo dobro dok je bila unutar EU. Malo je verovatno da će joj tako biti i nadalje, sada kada je izvan nje.\nPa ipak, ekonomija i privreda samo su deo onoga što je bitno. Odluka Britanije da uđe u EU nekada je imala velikog razloga i smisla. Njena odluka da sada ode iz nje nije bila takva. Ovakvim izborom na referendumu, ona je okrenula leđa sopstvenim velikim naporima Evrope da prevaziđe istorijske podele.\nZa mene, ovo je jedan od najtužnijih trenutaka u mom životu.\nLeave a comment Posted in Angel Financing, Biznis & Finansije, Media, Start-up Space, Sveže iz Mreže Tagged autput, biznis, Boris Džonson, Boris Johnson, Bregzit, Brexit, Britanci, Britanija, budućnost, Daily Mail, deficit, Dejli mejl, Drugi svetski rat, Džordž Ozborn, Džordža Ozborn, ekonomija, Engleska banka, EU, Evropa, Fajnenšel tajms, Francuska, FT, funta, George Osborne, Hitler, inflacija, kancelarka, konzervativac, konzervativci, laži, lažiranja, London, Majkl Gouv, Martin Volf, Michael Gove, Najdžel Faradž, Najdžel Farag, naslednici, nemačka kancelarka, Nigel Farage, odluka, preduzeća, pregovori, premijer, privreda, proizvodi, proizvođač, Rajh, robna trgovina, SAD, san, suficit, svet, The Sun, tranzicija, tržište, usluge, Velika Britanija, visokokvalitetno, vrednost, zapad, članstvo\nLeave a comment Posted in Biznis & Finansije, Media Tagged aspekt, autor, bankari, beskorisnost, Britanija, centralne banke, disident, Drugi svetski rat, društveni poredak, država, efikasne, ekonomisti, ekonomski rast, elita, Engleska banka, fond, George Osborne, grafikon, ideologija, ideološko, institucije, jezik, kapitalistički, kolosek, konsenzus, lanci, lom, MMF, model, neefikasne, nejednakost, neoliberalizam, neoliberalna, nezadovoljstvo, novinari, OECD, organizacija, političari, politička, politička elita, poredak, posledica, privatizacija, radnik, raj, roman, ropac, Rusija, samrtni, saniranje, socijalizam, supermarket, The Guardian, think-tank, tržište, TV, univerzitet, uzroci, vodeći, zapad, zdravstvo\nThe latest The Pavle Bašić Daily Troubadour! paper.li/PavleBasic/133… #launchamerica 3 days ago


Gradsko pozorište: Danas „Praćka“ u Bečeju musicloverparadise.com\nOva predstava je prošle godine u junu mesecu gostovala na prestižnom 11. Internacionalnom festivalu savremene ruske drame „Kolyada plays“ održanom u Jekaterinburgu (Rusija), a glumac Ivan Marković koji tumači ulogu Ilje dobio je nagradu za najbolju mušku ulogu.\n20. april, 20 časova (velika sala): Predstava Nikolaja Koljade „Praćka“ u režiji Sonje Petrović. Ulaznica: 250 dinara.\n21. april, 22 časa (pozorišni klub): Benefit parti „Iluzija slobode“. Sviraće bend „Neke face“ iz Zrenjanina i „Tu ima zvuka“ iz Novog Sada. Ulaznica: 200 dinara.\n22. april, 16 časova (velika sala): Projekcija američkog animirano-igranog sinhronizovanog filma „Zec Petar“. Ulaznica: 250 dinara.\n22. april, 18 časova (velika sala): Projekcija 3D animiranog sinhronizovanog filma „Cvrle, nikad ne letiš sam“. Ulaznica: 250 dinara.\n22. april, 20 časova (velika sala): Projekcija američkog akcionog 3D filma „Rampage“. Ulaznica: 250 dinara.\nInače, inicijativu za ovaj Festival pokrenuo je upravo Nikolaj Koljada, čije se drame igraju širom sveta i važi za jednog od najigranijih živih pisaca savremene drame.\n„Praćka“ se bavi pitanjem sramote u ljubavi obrađujući homoseksualni događaj. Ova psihološka drama je priča o nama i našim unutrašnjim borbama, priča o mržnji koju širimo jer smo potisnuli ljubav, a ta mržnja često je prihvatljivija od ljubavi. Pisac za ovu dramu ističe da mu je jedna od najdražih iako spada u njegov najmanje izvođen tekst. Ovo čitanje Koljade je iskreno i emotivno, koristi se suptilnim pozorišnim elementima pokušavajući da načini atmosferu prljavog, ali doma punog emocija u kome smo svi zajedno, jednako upleteni u borbu podsvesti glavnog junaka Ilje.\nMore in this category: « Najveća maketa na Balkanu i u Bečeju: Svet oko nas u muzeju Interkontinentalna omladinska razmena Kancelarije za mlade: Mladi Bečejci i Gvajanci pokazali šta znači biti građanin sveta\t»


ZA DVA MESECA STRADALO SEDMORO: Ovi vozači sve više ginu, a ovo je KOBNA greška koju prave!\n28.07.2018. 21:34h 28.07.2018. 21:34h\nTokom juna i jula ove godine u Srbiji je na putevima stradalo najmanje sedam motociklista, a poslednja u nizu tragičnih smrti je pogibija Marije L. (24) iz Pančeva, koja je pre dva dana izgubila život na obilaznici kod Požege.\nNesreća u kojoj je poginula devojka dogodila se u petak, kada je motocikl, kojim je upravljao njen saputnik, izašao na deo asfalta koji je bio izgreban, nakon čega je motor proklizao i svom silinom udario u zaštitnu ogradu. Devojka je preminula na mestu nesreće, dok je vozač teško povređen.\nPredsednik Komiteta za bezbednost saobraćaja, Damir Okanović, rekao je ranije medijma da postoji nekoliko razloga zbog kojih motociklisti stradaju.\n- Prvi razlog je njihova pogrešna procena u vožnji, zatim greške drugih učesnika u saobraćaju, ali i stanje na putevima. Jedan od najvećih problema jeste što voze veoma brzo i često se desi da poginu tako što padnu sa motora ili udare u nešto. Veliki broj strada jer ne zakopčavaju kacigu ili je uopšte ne nose, ali i zato što pretiču s desne strane, što drugi vozači ne očekuju - objasnio je Okanović.\nmotociklistipogibijenesrećeMarija L.PožegaDamir Okanovićtragedijesaobraćajne nesrećemotori


UZ MESIJA I DURENTA Đoković u Top 10 najbogatijih na svetu ispod 30 godina!\nNajbolji srpski sportista Novak Đoković nalazi se u Top 10 listi najbogatijih ispod 30 godina.\nDrugi teniser sveta deli šestu poziciju sa pevačem Džastinom Biberom i američkim košarkašem Kevinom Durentom. Đoković, Biber i Durent su za godinu dana, od prvog juna 2015. do prvog juna 2016. godine, zaradili po 56 miliona dolara, prema istraživanju Forbsa.\nNa prvom mestu liste najbogatijih ispod 30 godina nalazi se pevačica Tejlor Svift koja je zaradila 170 miliona dolara, 60 miliona više od benda “One direction”, koji broji četiri člana.\nFudbaler Barselone Lionel Mesi je na trećoj poziciji, pošto je zaradio 81,5 miliona dolara. Iza Mesija su pevačice Adel (80,5 miliona) i Rijana (75), a zatim slede Đoković, Biber i Durent.\nU Top 10 najbogatijih nalaze se i pevač benda Vikend sa zarađenih 55 miliona, dok su golfer Džordan Spit i ragbista Kem Njuton zaradili po 53 miliona dolara.


Delegacija Agencije za informacije i privatnost koju je predvodila Poverenica gđa. Krenare Sogojeva-Dermaku, učestvuje na Konferenciji evropskih organa za zaštitu podataka – Agencija za Informacije i Privatnost\nDelegacija Agencije za informacije i privatnost koju je predvodila Poverenica gđa. Krenare Sogojeva-Dermaku, učestvuje na Konferenciji evropskih organa za zaštitu podataka\nKonferencija evropskih organa za zaštitu podataka održava se 19. i 20. maja u Cavtatu, Hrvatska, uz učešće komesara i delegacije AIP-a. Tokom konferencije se očekuje da će se razgovarati o zaštiti podataka u slučajevima koje rešava Evropski sud za ljudska prava, Konvenciji 108+, najnovijim dešavanjima i izazovima međunarodnog transfera, aktivnostima kampanja podizanja svesti i implementaciji projekata u zemljama van Evropske unije i saradnji između nadležnih organa u prekogranični slučajevi.\nNa ovoj konferenciji učestvuju svi evropski organi za zaštitu ličnih podataka, predsednik Evropskog odbora za zaštitu podataka, Sud pravde Evropskog suda za ljudska prava i stručnjak u oblasti zaštite podataka o ličnosti.


Zakonito i transparentno korišćenje javnih resursa by CDT Crna Gora - Issuu\nZakonito i transparentno korišćenje javnih resursa jedan od preduslova za izgradnju povjerenja u izbore\nJedno od ključnih obilježja izbornih procesa u Crnoj Gori je\nsumnja u zloupotrebu javnih resursa i ovlašćenja u izborne svrhe od strane vladajuće partije. 47% građana smatra da izbori nijesu fer i slobodni, a brojne afere ne dobijaju sudski epilog. Istraživački centar CDT-a je ispitivao da li se socijalna izdvajanja povećavaju u godinama izbora, da li zapošljavanje u javnom sektoru raste u izbornim godinama, i kakva je institucionalna reakcija na sumnje u zloupotrebe državnih resursa. Na osnovu dostupnih informacija utvrđeno je da postoji korelacija između održavanje izbora i povećanja socijalnih davanja. Informacije često ne postoje, ili nijesu dostupne javnosti. Preporuke CDT-a se odnose na unapređenje transparentnosti institucija i dostupnosti informacija, kako bi se otklonile (ili potvrdile) sumnje u zloupotrebu državnih resursa i uticalo na izgradnju povjerenja građana u izbore.\nIzborni procesi u Crnoj Gori su već više od decenije obilježeni kontinuira-\nII ZBOG ČEGA NEMA POVJERENJA U IZBORE?\nnom sumnjom domaće i međunarodne javnosti u zloupotrebe javne imovine i ovlašćenja u svrhu ostvarivanja boljeg izbornog rezultata od strane vladajućih partija1. Opozicione partije, mediji i nevladine organizacije u toku svih prethodnih izbornih kampanja iznosili su ove tvrdnje, potkrijepljene obiljem pojedinačnih primjera zloupotrebe državnih resursa2. Sumnje su se najčešće odnosile na politički klijentelizam, odnosno selektivnu raspodjelu različitih vrsta socijalnih davanja i jednokratnih pomoći3, kao i ciljano zapošljavanje glasača vladajućih partija u javnim službama. Pored toga, javnosti su bili najvidljiviji primjeri zloupotreba službenih automobila, telefona, prostorija u svrhu vođenja predizborne kampanje. Međunarodni posmatrači su, takođe, kontinuirano ukazivali na opasnost da ovi slučajevi, ukoliko se ne istraže i sankcionišu kroz institucije sistema, mogu dovesti do pada povjerenja građana u osnovni institut demokratije – izbore .4 I istraživanja javnog mnjenja ukazuju na nedostatak povjerenja građana u izbore. Prema februarskom istraživanju Ipsosa5, čak 47% građana je na pitanje „u kojoj mjeri se slažete sa sledećom tvrdnjom: Generalno gledano, izbori u Crnoj Gori su fer i slobodni?“ odgovorilo sa uglavnom se ne slažem ili uopšte se ne slažem. Po ovom istraživanju samo 48% građana smatra da su izbori slobodni i fer, i to su dominantno glasači vladajućih partija.6 Međutim, reakcija nadležnih organa je u najvećem broju slučajeva u potpunosti izostajala7, a priče o izbornim zloupotrebama su svođene na nivo polarizovane i politizovane javne debate. Problem je dospio u centar političke komunikacije tokom dva posljednja izborna ciklusa – parlamentarnih izbora 2012. i predsjedničkih izbora 2013. godine. Afera „Snimak“ je potvrdila da je zabrinutost mnogih opravdana, jer se po prvi put na snimku zabilježeno da javni funkcioneri zaista 1\nZa više informacija, pogledati izvještaje OSCE/ODIHR posmatračkih misija www.osce.org, te izvještaje o posmatranju izbora domaćih nevladinih organizacija – Centar za demokratsku tranziciju (CDT) http://www.cdtmn.org/index.php/izdavastvo i Centar za monitoring (CEMI) http://www.cemi.org.me/index.php/me/izdavastvo/publikacije. 2 Za više informacija pogledati saopštenja MANS http://www.mans.co.me/saopstenja/izbori/. 3 Za više informacija vidi MANS, Policy Brief, Winning Elections in Montenegro, November 2013 https://dgap.org/sites/default/ﬁles/article_downloads/mans_montenegro_winning_elections_in_montenegro.pdf 4 Konačni izvještaj OSCE/ODIHR ograničene misije za posmatranje izbora, Predsjednički izbori 7. april 2013, strana 11 http://www.osce.org/me/odihr/elections/103499?download=true, Konačni izvještaj OSCE/ODIHR ograničene misije za posmatranje izbora, Prijevremeni parlamentarni izbori 14. oktobar 2012, strana 11 http://www.osce.org/me/odihr/elections/98696?download=true 5 Istraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku metodom direktnog intervjua. U istraživanju je učestvovalo 1034 ispitanika, a podaci su prikupljeni u periodu od 05. do 12. februara 2014. 6 U kojoj mjeri se slažete sa sledećom tvrdnjom: Generalno gledano, izbori u Crnoj Gori su fer i slobodni? - DPS (90% u potpunosti/ uglavnom se slažem, 8% uopšte/uglavnom se ne slažem), SDP (60% u potpunosti/ uglavnom se slažem, 37% uopšte/uglavnom se ne slažem), PCG (26% u potpunosti/ uglavnom se slažem, 72% uopšte/uglavnom se ne slažem), SNP (17% u potpunosti/ uglavnom se slažem, 79% uopšte/uglavnom se ne slažem) i DF (14% u potpunosti/ uglavnom se slažem, 84% uopšte/uglavnom se ne slažem). 7 Od Sudskog savjeta su dobijeni podaci samo za 2010, 2011. i 2012. godinu. Za krivično djelo iz člana 186 Krivičnog zakonika - Povreda slobode opredjeljenja pri glasanju – u tom periodu vođen je samo jedan predmet, u 2012. godini, koji je rezultirao sa četiri osuđujuće presude.\ngovore o sistemu selektivnog zapošlja-\n3. Da li postoji adekvatna institucionalna reakcija na sum-\nvanja pristalica vladajućih partija. Opozi-\nnje u zloupotrebe državnih resursa, odnosno da li su\ncione partije nijesu odustale od učešća na\notkriveni slučajevi i afere procesuirani?\nizborima, ali su, prvenstveno na temelju ove argumentacije, osporavale rezultate\nZa potrebe istraživanja analizirani su završni računi države\ni opština od 2006. godine9, kao i zvanične informacije i podaci dobijeni od strane državnih organa – MONSTAT-a, Poreske uprave, Sudskog savjeta, Ministarstva ﬁnansija,\nPostojanje problema priznala je i 8\nSkupština Crne Gore– sa većinom od 76\nZavoda za zapošljavanje, Fonda PIO i drugih.10\nglasova „za“ usvojeni su Zaključci o izgrađivanju povjerenja u izborni proces, i formirana Radna grupa sa zadatkom da\nNETRANSPARENTNI BUDŽETI I\nkroz izmjene zakonodavstva gradi pov-\njerenje u izbore. Skupština je pozvala i Državno tužilaštvo da odgovorno, profe-\nPrvi i osnovni zaključak istraživanja je da informacije o\nsionalno i nepristrasno obavi istragu i\nbudžetima i završnim računima nijesu transparentne –\neﬁkasno okonča postupak utvrđivanja\ntraženi podaci ili ne postoje, ili se do njih teško dolazi, a i\neventualne krivične odgovornosti aktera\nkada se do njih dođe – dostupni su u različitim i neuporedi-\nvim formatima i klasiﬁkacijama. Pored toga što znatno otežava analizu, ovaj način predstavljanja podataka ukazuje i\nCDT je u prethodnoj godini pokrenuo is-\nna to da se pri izradi opštinskih i državnog budžeta ne poš-\ntraživanje čiji je cilj bio da na sveobuh-\ntuju dosljedno pravila o jedinstvenoj klasiﬁkaciji budžeta.\nvatan način testira tvrdnje o zloupotrebi javnih resursa u izborne svrhe, i identi-\n1. Državni budžet\nﬁkuje problematične tačke u sistemu koje otvaraju prostor za ovakve zloupotrebe.\nNa državnom nivou, analizirali smo troškove u kategoriji 42\nNaš cilj nije bio da se bavimo pojedinačnim\n– Transferi za socijalnu zaštitu. U ovoj kategoriji su troškovi\nprimjerima i tvrđenjima, već da kombino-\nkoji se odnose na prava iz oblasti socijalne zaštite, sredstva\nvanjem različitih metoda ispitamo da li\nza tehnološke viškove, prava iz oblasti PIO, prava iz oblasti\npostoji problem u sistemu, i predložimo\nzdravstvene zaštite i ostala prava iz oblasti zdravstvenog\nrješenja koja bi doprinijela povećanju pov-\nosiguranja. Ove troškove smo odabrali kao moguće\njerenja u izbore.\npokazatelje zloupotrebe javnih resursa u izborne svrhe, zbog već navedenih javno izraženih sumnji da vladajuća\nNaš istraživački centar ispitivao je sljedeće: 1. Da li se budžet za socijalna davanja\npartija koristi javne resurse za vršenje uticaja na opredjeljenje birača koji pripadaju socijalno ranjivim grupama.\npovećava u godinama održavanja izbora? 2. Da li postoji povezanost između za-\nBudžeti su klasiﬁkovani na isti način počev od 2008. go-\npošljavanja u javnom sektoru i održa-\ndine, pa se i analiza odnosi na taj period. Analiza pokazuje\nvanja izbora, odnosno da li\nda su izdvajanja za socijalna davanja rasla u godinama\nzapošljavanje u javnom sektoru raste\nodržavanja parlamentarnih izbora – 2009. i 2012. godine.\nu izbornim godinama?\nU godinama održavanja parlamentarnih izbora povećavani\nSkupština Crne Gore ima ukupno 81 poslanika. Ministarstvo ﬁnansija je 2005. godine donijelo Pravilnik o jedinstvenoj klasiﬁkaciji računa za budžet Republike, budžete vanbudžetskih fondova i budžete opština ("Sl. list RCG", br. 35/05, 37/05, 81/05 od 29.12.2005, 02/13 od 04.01.2013). Na osnovu tog akta, od 2006. godine država i opštine su obavezne da budžete planiraju i izvršavaju na jedinstven način, što omogućava upoređivanje i analizu podataka, zbog čega je 2006. uzeta kao početna godina za analizu. U praksi se pokazalo da su česta odstupanja od Pravilnika. 10 Poreska uprava posjeduje javne evidencije poreskih prijava, tj. podatke o broju zaposlenih koji uredno plaćaju poreze. Zavod za zapošljavanje vodi javne evidencije novozaposlenih. MONSTAT vodi zvanične statistike o zapošljavanju. Sudski savjet posjeduje zvanične sudske statistike. 9\nsu realni iznosi novca potrošenog za ove namjene, ali i\nCDT je analizirao podatke iz završnih računa, dakle ono\nprocentualna izdvajanja za ove svrhe, u odnosu na ukupan\nšto je zaista potrošeno. Međutim indikativno je da je u\nbudžetu za 2013. godinu, u kojoj su održani predsjednički izbori imamo planiran dalji rast ovih izdvajanja\nOno što mi možemo da ustvrdimo na osnovu dostupnih\n(497,872,727.10), a u predlogu budžeta za 2014. godinu, u\npodataka je da postoji korelacija između održavanja izbora\nkojoj nijesu planirani nacionalni izbori, za ovu namjenu je\ni povećanja budžeta za socijalna davanja. Na nadležnim je\nplanirano manje sredstava (494,723,398.97).\ninstitucijama da odgovore na postavljena pitanja i objasne zašto socijalna davanja rastu u izbornim godinama.11\nKada analiziramo grupe u kategoriji 42, bilježimo značajan rast apsoultnih iznosa izdvajanja u 2009. i 2012. godini u\nNaša analiza pokazuje značajan rast (više od 69 miliona\ngrupama 423 – Prava iz oblasti PIO, 424 – Ostala prava iz\neura u 2009. godini) zatim pad u 2010. godini i nakon\noblasti zdravstvene zaštite i 425 – Ostala prava iz oblasti\ntoga ponovni rast tokom 2011. i 2012. Ukupna potrošnja\nzdravstvenog osiguranja. Kada analiziramo procenat izd-\ndržave u 2009. bila za 61 milion eura veća nego u 2008,\nvajanja u odnosu na ukupne izdatke budžeta, i tu su prim-\na u tom periodu socijalna davanja bila veća za čak 69 mil-\njetni drastični skokovi u oblasti 423 u godinama\niona. Takođe, budžetski izdaci u 2012. godini su ostali na\nparlamentarnih izbora. Oblast 423 – Prava iz oblasti PIO,\npribližno istom nivou kao u 2011, ali su se socijalna da-\nodnosi se na starosne, invalidske i porodične penzije, te na\nvanja povećala za skoro 27 miliona eura.\nnaknade, dodatke i ostala prava.\nGRAFIK 1. - Transferi za socijalnu zaštitu (aps. iznosi)\nGRAFIK 2. - Transferi za socijalnu zaštitu (% budžeta)\n2008 2009 2010 2011 2012 GRAFIK 3. - Transferi za socijalnu zaštitu (aps. iznosi)\nGRAFIK 4. - Transferi za socijalnu zaštitu (% budžeta)\n421 - Prava iz oblasti socijalne zaštite\nLEGENDA 423 - Prava iz oblasti PIO\n422 - Sredstva za tehnološke viškove\n424 - Ostala prava iz oblasti zdravstvene zaštite\n425 - Ostala prava iz oblasti zdravstvenog osiguranja\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja je nakon objavljenih prvih rezultata istraživanja, reakovalo sa objašnjenjem da su socijalna izdvajanja povećana zbog „povećanog broja korisnika“ i određenih zlouporeba odstrane korisnika. Ipak nije dat odgovor na pitanje zašto se povećao broj korisnika – zbog izbora ili zbog nekog drugog razloga? http://www.cdm.me/politika/ministarstvo-troskovi-rasli-zbog-veceg-broja-korisnika-izloupotreba-porodiljskog\nZnatno povećanje socijalnih davanja u\nprimanja pripravnika, usavršavanje kadrova i prekvali-\nizbornim godinama je mogući pokazatelj\nﬁkaciju zaposlenih, obeštećenja i naknadu štete". Ono što\nzloupotrebe državnih resursa. Međutim,\nje zajedničko svim ovim različitim stavkama je da po-\npostoje i druga moguća objašnjenja, pa je\ndrazumijevaju veliki nivo diskrecije u odlučivanju, i stoga\ndo rasta ovih davanja moglo doći iz više\nsu podložne zloupotrebama.\nrazličitih razloga, na primjer zbog promjene socijalne politike ili niza objektivnih ekonom-\nNa nivou opština, prakse su različite, i stavka Transferi po-\nskih i socijalnih faktora (npr. zatvaranje ve-\njedincima obuhvata niz različitih troškova. Pravilo je samo\nlikih sistema, otpuštanje radnika, povećan\nto da izdvajanja u okviru ove stavke iz godine u godinu\nbroj tehnoloških viškova ili povećan broj\ngrađana u stanju socijalne potrebe i sl.). Na lokalnom nivou u najmanje 13 opština imali smo Ipak, analiza izjava državnih zvaničnika i\nznačajno povećanje davanja u godinama održavanja\nzvaničnih dokumenata Vlade pokazuje da se\nlokalnih izbora.13 Podaci do kojih smo došli analizom za-\n2008. godina smatra početkom\nvršnih računa nam govore da su opštine Herceg Novi, Bar,\nekonomske krize, koja se ozbiljno odrazila\nKolašin, Kotor, Plav, Rožaje, Tivat i Ulcinj u izbornim godi-\nna ekonomsku situaciju u 2009. i 2010. go-\nnama povećale socijalna davanja.14 Odmah nakon te\ndini. Stoga, nije jasno zašto je u jednoj kriznoj\nizborne godine došlo je do smanjenja, iako je to smanjenje\ngodini došlo do ogromnog povećanja soci-\npratilo povećanje budžeta opštine.\njalnih davanja, a već u sljedećoj, jednako kriznoj, do smanjenja. Takođe, eventualni\nPostoji i grupa opština (Podgorica, Berane, Cetinje) u ko-\nkrupni zaokreti u vođenju socijalne politike,\njima su socijalna davanja značajno rasla u godinama par-\nako ih je bilo, nijesu na kvalitetan način\nlamentarnih ili predsjedničkih izbora, iako se u tim\nopštinama nijesu održavali lokalni izbori.\n2. Budžeti opština\nImajući u vidu veliki nivo diskrecije u odlučivanju o dodijeli novca pojedincima, i značajna povećanja ovih davanja koja su\nNastojeći da provjerimo da li je bilo povećanja\nse dešavala u godinama izbora, opravdano otvaraju prostor\nizdvajanja za socijalna davanja u godinama\nza sumnju da se radi o troškovima koji su motivisani iz-\nizbora i na lokalnom nivou, analizirali smo\ntroškove nastale u okviru budžetske stavke 4313 – Transferi pojedincima.\nNEDOSTUPNOST POUZDANIH PODATAKA O ZAPOSLENOSTI\nPrema Pravilniku o jedinstvenoj klasiﬁkaciji računa za Budžet Crne Gore,\nU političkoj komunikaciji u toku svih dosadašnjih izbora\nbudžete vanbudžetskih fondova i budžete\nčule su se optužbe na račun vladajuće koalicije da\nopština „na računu transferi pojedincima\nsprovodi partijsko zapošljavanje u javnim službama, a\nevidentiraju se zahtjevi za plaćanje i sva\nnaročito u periodu prethodi izborima. Početkom 2013. go-\nplaćanja koja se odnose na dospjele\ndine u javnost su dospjeli audio zapisi sa sjednice DPS-a,\nobaveze po osnovu transfera pojedincima\nna kojima se partijsko rukovodstvo dogovara da državne\npo osnovu jednokratnih socijalnih pomoći,\nresurse iskoristi za povećanje broja glasova na iz-\nstipendija, povlastica, sredstava za lična\nPravilnik o jedinstvenoj klasiﬁkaciji računa za Budžet Crne Gore, budžete vanbudžetskih fondova i budžete opština (Službeni list RCG, br. 35/05, 37/05 i 81/05) Kroz stavku 4313 – Transferi pojedincima. 14 Za konkretne podatke iz istraživanja, obratite se CDT-u. 15 Zoran Jelić, poslanik DPS, bivši direktor Zavoda za zapošljavanje: „Planirano je da ih bude 6.000, a mi ćemo ove godine zaposliti preko 8.000 ljudi sa evidencije Zavoda za zapošljavanje, prije svega onih koji podržavaju program DPS-a“... „Ako zaposlimo svog čovjeka smanjili smo njima a povećali nama. Hajde da pomognemo čovjeku da se zaposli i imaćemo efekat četiri glasa za DPS.“ Audio snimci su dostupni na http://www.dan.co.me/ekskluzivno/index.php. 13\nPored podatka iz odgovora na Upitnik Evropske komisije iz\nmogu biti pokazatelj da javna preduzeća ne predaju\n2010 godine (39000), u javnosti su se pojavljivale brojne i\nuredne poreske prijave. Takođe, postojeći podaci ukazuju\nrazličite procjene stanja. U kontekstu povjerenja u izbore,\nna to da značajan broj građana Crne Gore, direktno ili indi-\njako je važno imati tačan podatak, jer je to ozbiljan indika-\nrektno, zavisi od države.\ntor broja onih koji egzistencijalno zavise od države. Ako ovome dodamo podatak MONSTAT-a da u Crnoj Gori Zavod za zapošljavanje, koji vodi evidencije o broju novoza-\nu periodu 2006-2010. bilo u prosjeku 51,994 maloljetnih i\nposlenih ne posjeduje podatke iskazane po kriterijumu\npunoljetnih korisnika socijalne zaštite17, jasno je da država\njavni/privatni sektor. Uprava za kadrove, preko koje se zapošl-\nima uticaj na veliki broj građana što može biti izvor even-\njavaju lica u državnoj upravi, odgovorila nam je da ne posje-\ntualnih zloupotreba resursa u izborne svrhe.\nduje podatke o broju zaposlenih u upravi na godišnjem nivou od osnivanja (2004.) do danas. Fond PIO ima podatke o broju\nAfere ne rezultiraju istragama, postupcima i presudama\nonih koji po osnovu zaposlenosti plaćaju doprinose za PIO, ali takođe nema podatke po kriterijumu javni/privatni sektor.\nU namjeri da provjerimo da li su brojne optužbe i afere rezultirale sudskim postupcima i presudama, od Sudskog\nDvije institucije od kojih smo dobili postojeće podatke su\nSavjeta smo tražili podatke o broju presuda za određeni\nMONSTAT i Poreska uprava, a u dostavljenim podacima\nbroj relevantnih krivičnih dijela u posljednjih 10 godina.\npostoje velike razlike. Dobili smo podatke samo za tri godine - 2010-201218, ali i Poreska uprava nam je dostavila podatke o broju poslo-\noni mogu poslužiti kao ilustracija pasivne reakcije države\ndavaca sa predatim, ispravnim OPD3 prijavama po godi-\nna brojne afere koje opterećuju demokratske procese i\nnama kao i broju prijavljenih radnika, u privatnom i\nutiču na smanjenje povjerenja u izbore.\njavnom sektoru. Njihovi podaci govore da je u javnom sektoru u periodu 2006-2010 prosječan broj prijavljenih rad-\nZa krivično djelo iz člana 186 Krivičnog zakonika - Povreda\nnika iznosio 29,882. Procentualno, to čini oko 23%\nslobode opredjeljenja pri glasanju – u periodu 2010-2012.\nukupnog broja prijavljenih radnika.\nvođen je samo jedan predmet, u 2012. godini, koji je rezultirao sa četiri osuđujuće presude.\nMONSTAT nas je obavijestio da ne raspolaže sa podacima o broju zaposlenih u privatnom i javnom/državnom sek-\nZa krivično djelo iz člana 225 KZ - Povreda ravno-\ntoru. Trenutno, MONSTAT prati kretanje statistike za-\npravnosti u zapošljavanju – u trogodišnjem periodu 2010-\nposlenosti iz administrativnih izvora i iskazuje rezultate o\n2012. nije bilo ni sudskih predmeta, niti presuda. To znači\nzaposlenosti po sektorima i oblastima klasiﬁkacije djelat-\nda do sudova nije stigao niti jedan predmet koji na bilo koji\nnosti. Javni sektor su svi budžetski korisnici svrstani u\nnačin tretira povredu ravnopravnosti pri zapošljavanju, a\nsektore klasiﬁkacije djelatnosti: državna uprava, obrazo-\nne samo onu na političkom osnovu.\nvanje i zdravstvo, kao i javna preduzeća ciji je osnivač država, ili lokalna samouprava (komunalna preduzeća).\nZa krivično iz člana 422 KZ - Protivzakoniti uticaj – u anal-\nMeđutim u javni sektor ulaze i ﬁrme koje su u potpunom\niziranom periodu nije bilo ni sudskih predmeta, niti pre-\nili većinskom vlasništvu države. Prema podacima MON-\nsuda. Na sudu, dakle, nije završio niti jedan slučaj\nSTAT-a, u djelatnostima koje dominantno pripadaju\nprotivzakonitog uticaja da se izvrši ili ne izvrši neka\njavnom sektoru, u periodu 2006-2010 zaposleno je u\nslužbena radnja, u vezi sa izborima ili bilo čim drugim.\nprosjeku 50,197 osoba , što čini oko 31% ukupnog broja zaposlenih.\nNa osnovu sudskih statistika dalo bi se zaključiti da je sve u redu, i da problema u ovoj oblasti nema. Tu se oprav-\nIako je jasno je da je riječ o različitoj metodologiji prikupl-\ndano postavlja pitanje šta to pravosudni sistem zna što\njanja podataka, ovako značajne razlike u broju zaposlenih\ngrađani ne znaju, i zašto to ne objasne građanima?\nhttp://monstat.org/cg/page.php?id=1164&pageid=23. Podaci MONSTAT-a, Korisnici socijalne zaštite http://monstat.org/cg/page.php?id=82&pageid=82. Podaci Sudskog savjeta za 2013. godinu, traženi po osnovuZakona o slobodnom pristupu informacijama, se još uvijek čekaju.\nUVOĐENJE NOVIH ZABRANA U\nIII DVA PUTA ZA RJEŠAVANJE PROBLEMA\nIZBORNO ZAKONODAVSTVO Jedan od potencijalnih načina za rješavanje problema zloupotrebe javnih resursa u izbornim kampanjama je uvođenje striktnih zabrana u izborno zakonodavstvo. Crnogorski zakonodavac je ovo već pokušao, ali bez vidljivih rezultata. Naime, 2011. godine su u Zakon o ﬁnansiranju političkih partija uvedene zabrane zapošljavanja na određeno vrijeme i zabrana uvećanja mjesečne potrošnje budžetskim jedinicama u periodu izborne kampanje. Tokom izbora održanih 2012. i 2013. godine pokazalo se da su ove odredbe ostale neprimjenjene, što zbog proceduralnih teškoća, što zbog nedostupnosti informacija koje bi omogućile monitoring. Osim toga, praksa je uvijek brža i inventivnija od zakonodavstva, pa su u kratkom roku pronađeni načini da se ove zabrane zaobiđu, i da se nastavi sa zloupotrebom resursa. Najnovijim izmjenama izbornog zakonodavstva iz 2014. godine, uvedene su i nove zabrane. Tako su, pored zapošljavanja i uvećanja mjesečne potrošnje, zabranjene i i isplate različitih jednokratnih naknada, kredita ili drugih davanja ili povoljnosti; uvećanje ukupnog iznosa za sve jednokratne socijalne naknade preko 5% u odnosu na prosječne isplate u prethodnih 12 mjeseci; dotacije ili oprost dugova građanima i korisnicima od strane državnih i lokalnih institucija i organa i javnih ustanova i preduzeća; korišćenje službenih automobila nakon radnog vremena itd. Novi Zakon o ﬁnansiranju političkih partija se već u javnosti osporava sa aspekta ustavnosti i usklađenosti sa pravnim sistemom. Vladajuća partija je inicirala i ocjenu ustavnosti njegovih odredbi pred Ustavnim sudom. Čak i ako prođu provjeru ustavnosti i zakonitosti, ove odredbe i dalje imaju jedan stanovit problem. Usporavaju funkcionisanje sistema za vrijeme izbornih kampanja, i onemogućavaju ne samo zloupotrebe javne\nimovine onima koji to čine, već i norne može dovesti u vezu sa zloupotrebama. Osim toga, ne postoji niti kapacitirana institucija za nadzor nad primjenom ovih odredbi, niti spremnost kod ostalih institucija sistema da se ove odredbe primjene. POVEĆANJE TRANSPARENTNOSTI KAO PREDUSLOV ZA OTKRIVANJE I PROCESUIRANJE ZLOUPOTREBA Ono što je dobro kod novog Zakona o ﬁnansiranju partija je uvođenje obaveze proaktivnog objavljivanja informacija i dokumenata o trošenju novca iz javnih izvora. Naravno, preduslov je da informacije budu adekvatno klasiﬁkovane i objavljene u formatu koji omogućava pretragu i ponovnu upotrebu podataka.\nmalan rad svih institucija i kada se to\nPOVEĆATI BUDŽETSKU TRANSPARENTNOST CDT smatra da je obaveza Vlade Crne Gore da budžete priprema na transparentan način, u konsultativnom procesu, objašnjavajući građanima zbog čega se neki troškovi smanjuju ili povećavaju. Podaci iz ovog ali i ranijih CDT-ovih istraživanja ukazuju na to da se institucije ne trude da približe planiranje i trošenje sredstava građanima. Takođe, detaljnije razlaganje važnih budžetskih stavki i narativna objašnjenja u državnom budžetu bi doprinijeli tome da građani razumiju kako se troši njihov novac. Transparentniji budžeti i proces donošenja budžeta su neophodan uslov za povećanje povjerenja građana u izbore, i odgovornost je Vlade Crne Gore da se ozbiljno posveti ovom pitanju.\nTo je upravo i drugi mogući način za rješavanje poroblema – povećanje transparentnosti, koje bi rezulriralo otkrivanjem i procesuiranjem zloupotreba. Uporedna iskustva pokazuju da propise o ﬁnansiranju izbora ne mogu implementirati institucije same – već\nPotrebno je da se usvojeni budžeti i završni računi ob-\nda je tu neophodan aktivan angažman\njavljuju na veb sajtovima institucija, kao i da se radi na\norganizacija civilnog društva, medija i\nvizualizaciji podataka kako bi se budžetske stavke dodatno\npojasnile građanima. Takođe, institucije bi mogle da porade na izradi Vodiča kroz budžet za građane, dokumenta\nObjavljivanje budžeta, završnih računa,\nkoji bi na jednostavan način, narativno i vizuelizacijom, dao\nizvještaja, podataka, statistika, eviden-\npregled budžetskih stavki koje najviše interesuju građane,\ncija – sve bi to doprinijelo da eventu-\nsa posebnim akcentom na one troškove koje izazivaju\nalne zloupotrebe postanu vidljive\nposebnu sumnju u pravednost sistema raspodjele.\nvećem broju ljudi, te da na koncu ni pravosudne institucije ne bi mogle os-\nU sistemske zakone treba uvesti načelo transparent-\ntati gluve i nijeme na očigledne\nnosti budžeta, koje bi se realizovalo uvođenjem obaveze\nzloupotrebe i javni pritisak.\nda se i pored obaveze objavljivanja u Službenom listu\nCrne Gore: Ohman, Magnus; Zainulbhai, Hani (2009). Political Finance Regulation: The Global Experience. Washington, DC: International Foundation for Electoral Systems. ISBN 1-931459-42-8.\n1. Obavežu Vlada i Skupština Crne Gore, kao jedinice lokalne samouprave, da na svojim internet stranicama\npostave na vidnom mjestu budžet za\nUČINITI DOSTUPNIM PODATKE I\ntekuću godinu, kao i izvještaje o\nSTATISTIKE O BROJU ZAPOSLENIH U JAVNOM SEKTORU\nizvršenju budžeta i završni račun za prošlu budžetsku godinu; 2. Obavežu sve potrošačke jedinice da na\nCDT smatra da je od izuzetne važnosti za otklanjanje sumnji u zloupotrebu državnih resursa i vraćanje pov-\nsvojim internet stranicama objave\njerenja u izbore vođenje statistika i objavljivanje preciznih i\nsvoje budžete za tekuću godinu kao i\ndetaljnih podataka o broju zaposlenih u javnom sektoru.\nzavršni račun za prošlu.\nOd Crne Gore se, u narednom periodu, a u okviru procesa\n3. Godišnji budžeti i završni računi\npristupanja EU, očekuje iskazivanje rezultata statističkih is-\nbudžeta objavljuju u formatu koji\ntraživanja podataka po kriterijumu javni/državni i privatni\nomogućava jednostavno korišćenje i\nsektor. Da bi to bilo moguće, MONSTAT mora izvršiti\nmanipulaciju podataka, kao i da se\nšifriranje svih ﬁrmi iz Statističkog poslovnog registra u\nbudžeti objasne narativno.\nCrnoj Gori po Standardnoj klasiﬁkaciji institucionalnih\n4. Obavežu sve potrošačke jedinice da\nizrade brošure ili kratak vodič kroz\nbudžet kako bi se isti objasnio\nPrva prilika za ispunjavanje ovog zadatka su pregovori u\ngrađanima na razumljiv i prihvatljiv\nokviru poglavlja Statistika. Smatramo da vođenje i ob-\njavljivanje ove statistike treba da bude prioritet.\nAKTIVNIJI PRISTUP PRAVOSUDNOG SISTEMA Neophodan je aktivniji pristup i Tužilaštva i sudova u objašnjavanju građanima šta se dešava sa brojnim aferama vezanim za izborne procese. U cilju povećanja povjerenja u izbore, očekujemo od Tužilaštva da uloži dodatan napor da informiše građane o eventualnim istragama povodom afera otkrivenih od strane medija, NVO i političkih partija, kao i rezultatima tih istraga, i razlozima zašto jesu ili nijesu imale sudski epilog. Konkretno, potrebno je: • Učiniti javnosti dostupnim sudske statistike o broju predmeta i broju presuda za krivična djela protiv izbornih prava, ali i djela iz oblasti korupcije koja se mogu dovesti u vezu sa zloupotrebom javnih resursa i funkcija u cilju ostvarivanja boljeg izbornog rezultata. • Učiniti javnosti dostupnim podatke tužilaštava o broju prijavljenih i procesuiranih krivičnih djela protiv izbornih prava, ali i djela iz oblasti korupcije koja se mogu dovesti u vezu sa zloupotrebom javnih resursa i funkcija u cilju ostvarivanja boljeg izbornog rezultata. • Ustanoviti praksu održavanja redovnih press konferencija, putem kojih bi se mediji i javnost temeljno i sistematično obavještavali o napretku u istragama u aferama povezanim sa izbornim zloupotrebama. • Poboljšati kapacitete sektora za odnose sa javnošću tužilaštava, značajno unaprijediti veb sajtove i online komunikaciju sa javnostima.\nIZMJENE KRIVIČNOG ZAKONIKA Crnogorski krivični zakonik poznaje nekoliko krivičnih djela protiv izbornih prava. Ni jedno od ovih dijela ne odnosi se direktno na zloupotrebe javnih resursa u izbornim kampanjama. Takođe, u zakonu postoje inkriminacije koje se tiču primanja i davanja mita, zloupotreba službenog položaja, povrede ravnopravnosti pri zapošljavanju. Ove inkriminacije bi trebalo osnažiti, tako što bi se smatralo posebnom i težom povredom zakona, sa zaprijećenom većom kaznom, ukoliko je neko od postojećih krivičnih djela učinjeno u vezi sa izborima. Osim toga, praksa je pokazala da postoji potreba za deﬁnisanjem posebnog krivičnog djela – kupovina glasova.\nAdresa: VII Omladinske bb 81 000 Podgorica, Crna Gora Vebsajt: cdtmn.org Tel: +382 20 207 070 +382 20 207 071 Fax: +382 20 207 072 E-mail: cdtmn@t-com.me\nZakonito i transparentno korišćenje javnih resursa\nZakonito i transparentno korišćenje javnih resursa - jedan od preduslova za izgradnju povjerenja u izbore


Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBlack & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac cene\nŠrafilica 18V BDCHd18 Učinak u drvetu max 25,0 mm Učinak u metalu max 10 mm Učinak u betonu max 10 mm Regulacija obrtnog momenta u 11 pozicija Udarni odvijac BDCIM18N Ručka protiv klizanja Sistem protiv prašine,... specifikacija\ncena od 18.695,60 do 21.245,00 din | prodavnica (5)\nŠrafilica 18V BDCHd18 Učinak u drvetu max 25,0 mm Učinak u metalu max 10 mm Učinak u betonu max 10 mm Regulacija obrtnog momenta u 11 pozicija Udarni odvijac BDCIM18N Ručka protiv klizanja Sistem protiv prašine\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Akumulatorske bušilice odvrtači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Black & Decker Akumulatorske bušilice odvrtači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac. Pre kupovine, podatke za Black & Decker BCK21S1S, akumulatorska bušilica i udarni odvijac proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Srbija Sveti Stefan km udaljenost - Auto karta od Srbije, Evropa do Svetog Stefana, Crna Gora udaljenost, Srbija Sveti Stefan km - 2020\n/ Srbija Sveti Stefan km\nKM Srbija - Sveti Stefan - udaljenost - kilometraža - Auto Karta od Srbije do Svetog Stefana - Daljinar Srbija Sveti Stefan km\nSrbija Sveti Stefan udaljenost kolima, kilometraža: - km.\nUdaljenost Srbija Sveti Stefan - vazdušna linija, razdaljina: - km.\nKarta Srbija Sveti Stefan km automobilom - autobusom, navigacija Srbija Sveti Stefan udaljenost km\nPogledajte i Sveti Stefan Srbija km


JOKIĆ I JOŠ SAMO 2 IGRAČA IZ EVROPE SU BILI MVP: Amerikanci su dominirali, ali Srbin sada drži presto! | Košarka\nJOKIĆ I JOŠ SAMO 2 IGRAČA IZ EVROPE SU BILI MVP: Amerikanci su dominirali, ali Srbin sada drži presto! | Mondo.Me Prod\nJOKIĆ I JOŠ SAMO 2 IGRAČA IZ EVROPE SU BILI MVP: Amerikanci su dominirali, ali Srbin sada drži presto! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.06.2021. / 10:35\nJOKIĆ I JOŠ SAMO 2 IGRAČA IZ EVROPE SU BILI MVP: Amerikanci su dominirali, ali Srbin sada drži presto!\nAutor Gordana Bojanić Izvor mondo.rs 09.06.2021. / 10:35\nTek kada pogledate ko je sve dobijao MVP priznanje postaje jasno koliki je uspeh napravio Jokić.\nIzvor: Profimedia, Instagram/giannis_an34/Screenshot\nSrpski centar Nikola Jokić proglašen je za MVP nakon senzacionalne sezone u NBA ligi, a pogled na glasove najbolje govori koliko je bio bolji od drugih, iako se sa tim neće složiti Džoel Embid koji se već nadurio na igrača Denvera.\nIpak, koliko god se ljutio - ne može da izbriše jednu stvar, a to je da je Srbin uspeo da prođe put od velikog autsajdera do odabranog društva.\nDošao je u NBA ligu kao 41. pik, zbog čega se posebno našalio njegov trener Majkl Maloun, a uspeo je da za samo šest sezona zablista kao superstar i to dobro naplati. Postao je najlošije plasirani pik na draftu koji je osvojio MVP nagradu, prvi centar još od Šakila O'Nila i prvi Srbin koji je dobio laskavo priznanje. Ujedno, tek treći Evropljanin u istoriji NBA lige!\nNagrada za najkorisnijeg igrača dodeljuje se od 1955/56 kada je Bob Petit iz Sent Luisa dobio nagradu, a sve do sezone 1993/94 ova nagrada bila je rezervisana za Amerikance.\nDominaciju je prekinuo centar Hakim Olajdžuvon iz Nigerije, tada igrač Hjustona, a onda su NBA ligu polako počeli da pristižu i najbolji igrači iz Evrope i drugih krajeva sveta. Uprkos tome, uglavnom su domaći igrači dobijali MVP nagradu, ali bilo je izuzetaka.\nKanadski plejmejker Stiv Neš postajao je najkorisniji igrač dve godine zaredom (2004/05 i 2005/06) u dresu Finiksa, a potom je Dirk Novicki godinu dana kasnije bio prvi Evropljanin.\nFenomenalni krilni centar Dalasa važi i za najboljeg evropskog košarkaša svih vremena, da bi mu 2018. godine na vrata "zakucao" i Janis Adetokunbo. Snažni košarkaš Milvokija je dve godine zaredom osvajao MVP priznanje, a onda je Grka prekinuo Joki'..\nNajviše MVP priznanja dobio je inače Karim Abdul-Džabar, čak šest, po pet puta su najbolji bili Bil Rasel i Majkl Džordan, a Vilt Čemberlen i Lebron Džejms po četiri puta.\nJokić je i dalje veoma mlad, tek mu je 26 godina, pa ćemo videti da li će u narednim sezonama uspeti da se još koji put pokaže kao najbolji igrač NBA lige. Ako nastavi da igra kao što je to činio ove takmičarske godine u Denveru - nema sumnje da će tako biti!


Krivična prijava protiv pripadnika MUP zbog snimka seksa kod “Arene” | Muški magazin – M@N!\nPočetna » M@N! Vesti » Krivična prijava protiv pripadnika MUP zbog snimka seksa kod “Arene”\nMust-See: Kako raskrinkati sponzorušu za jedan minut (VIDEO)\nDobio na lutriji dva puta u jednom danu\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić saopštio je danas da je Višem tužilaštvu u Beogradu podneo krivičnu prijavu protiv nepoznatog pripadnika MUP-a zbog kojeg je policijski snimak seksualnog čina dve mlađe osobe kog beogradske “Arene” dospeo u javnost.\nSnimak je suprotno Zakonu, pripadnik MUP-a obrađivao i mimo svrhe zbog koje je sačinjen – bezbednost imovine i lica, održavanje javnog reda i mira, kontrola saobraćaja itd., snimio na prenosni medij i izneo van službenih prostorija, naveo je Šabić. Nakon toga je snimak postavljen na Internet, gde se i sada nalazi na velikom broju adresa.\nPoverenik je istakao da objavljivanje na Internet policijskog snimka koji prikazuje seksualni čin dve mlađe osobe predstavlja izuzetno grubu povredu privatnosti i ozbiljno kršenje Zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nIzvršenim nadzorom utvrđeno je odsustvo potrebnih procedura, kao i bezbednosni propusti koji su doveli do ovog incidenta, naveo je Šabić i dodao da to za posledicu ima neprimereno širok krug potencijalnih izvršilaca i bitno otežava identifikaciju. “Ovo svakako ne bi bio slučaj da se restriktivnije, po jasnim, preciznim, unapred utvrđenim procedurama, sa većom kontrolom i pažnjom pristupalo ovim vrlo delikatnim podacima. U tom smislu, izdao sam Upozorenje u kome u 14 tačaka ukazujem na mere i aktivnosti koje treba preduzeti radi otklanjanja uočenih nedostataka”, naglasio je poverenik.\nOn je istakao da insistiranje na bezbednosnom aspektu funkcionisanja konkretnog sistema video nadzora je prilika da još jednom ukaže da Srbija nema Zakon o video nadzoru. “Nepoznat je ali izvesno vrlo veliki broj subjekata koji se na različite načine bave video nadzorom, a odsustvo odgovarajućih normativnih rešenja i njihovog doslednog sprovođenja u praksi je činjenica koja je sama po sebi izvor brojnih rizika i eventualnih zloupotreba. Ako tu činjenicu ubrzo ne izmenimo gotovo je izvesno da ćemo se suočavati sa sve grubljim i intenzivnijim oblicima povrede privatnosti i kršenja zakona”, upozorio je poverenik.\nŠerif pokrenuo modnu liniju zatvorskog donjeg veša


17/09/2021 - Dnevnik Juga\nHome / 2021 / септембар / 17\nDečija Covid ambulanta u Leskovcu u okviru Dečijeg dispanzera u prostorijama Sportske medicine\nSrdjan Stamenkovic 17/09/2021\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nZbog pogoršane epidemiološke situacije na teritoriji Leskovca, Gradski štab za vanredne situacije usvojio je na danas održanoj sednici Zaključak o otvaranju Dečije Covid ambulante. Covid ambulanta za decu predškolskog i školskog uzrasta biće u prostorijama Sportske medicine, kod ulaza u Dečiji dispanzer – levo od kapije i pre ulaza u …\nZahvalnica povodom Dana Sektora i slave vatrogasaca\nIna Dendić 17/09/2021\tDRUŠTVO, Vlasotince 0\nPovodom Dana Sektora za vanredne situacije i slave vatrogasne brigade Presvete Bogorodice Neopalime Kupine, načelnik Sektora za vanredne situacije u Leskovcu Ivica Ranđelović uručio je zahvalnicu predsedniku opštine Vlasotince Bratislavu Petroviću u znak dobre saradnje u vanrednim situacijama. -Ovu priliku koristimo da se zahvalimo subjektima koji su nam do sada …\nZaklinjem se! Septembarska klasa u Leskovcu položila svečanu zakletvu\nSuzana Stojiljković 17/09/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje 0\nU prisustvu visokih predstavnika Vojske Srbije, grada Leskovca i ostalih opština Jablaničkog okruga, policije, Srpske pravoslavne crkve, roditelja i rodbine, septembarska klasa vojnika na dobrov oljnom odsluženju vojnog roka, svečano se zaklela svojoj državi. Ni po čemu se današnja slika ceremonije polaganja zakletve na poligonu u Kasarni “Vojvoda Petar Bojović“ …\n“Fića“ lepotan, nikoga ne ostavlja ravnodušnim\nSuzana Stojiljković 17/09/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, Zanimljivosti 0\nSa sva četiri točka, već je zagazio u petu deceniju života, a izgleda kao da je juče sišao sa fabričke trake. Njegov vlasnik, Stefan Petrović iz Sevojna juče nam je pozirao ispred svog “ljubimcu“, koji ima vrlo zanimljivu biografiju Bordo-metalik farba bez grama prašine, nove felne, branici i brave, unutra …\nGlumica Tanja Bošković: Leskovac ovih dana postaje centar filmskog sveta Srbije\nIna Dendić 17/09/2021\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, KULTURA, Leskovac 0\nSinoć je u Leskovcu počeo 14. Internacionalni festival filmske režije LIFFE, a tim povodom je danas u Svečanoj sali grada Leskovca organizovan prijem za organizatore i goste ovog festivala. „Grad Leskovac je širom zemlje prepoznat kao grad kulture. To dokazuje i ovaj festival koji se uspešno relizuje već 14. godina. …


Članovi “Bosanskog klana” koji su uhapšeni u Španiji, trgovali su mladim ženama i maloletnicama, razmenjujući ih i za oko 5.000 evra, nevela je nacionalna policija Španije. Španska policija uhapsila je nedavno u Barseloni 16 članova bande koja… »\nSiniša Mali: Uređenjem fasada učinićemo Beograd lepšim i atraktivnijim\nBEOGRAD - Ponosan sam što smo ispunili još jedno obećanje, a to je da smo krenuli sa rekonstrukcijom fasada u centru grada, istakao je danas gradonačelnik Beograda Siniša Mali obilazeći radove na restauraciji fasada u Karađorđevoj ulici… »\nOd Ričarda Brensona do manje poznatih biznismena, svi imaju svoje amajlije ili stvari koje uvak nose sa sobom. Kažu da je sujeveran svako ko je uspešan. Ne odnosi se ovo samo na sportiste koje bije glas da veruju da im detalji, određene radnje ili… »


Iz Delegacije EU u BiH za "Avaz": Na sastanku s liderima SDA, HDZ-a i SNSD-a bilo je govora o ustavnim i izbornim reformama\nNakon sastanka Izetbegović je rekao da je atmosfera na sastanku bila dobra te da se govorilo o starim temama.\nE. Halimić 07.03.2021\nPORUKE Iz Delegacije EU u BiH za "Avaz": Na sastanku s liderima SDA, HDZ-a i SNSD-a bilo je govora o ustavnim i izbornim reformama\nŠef Delegacije EU u BiH Johan Satler\nŠef Delegacije EU u BiH Johan Satler (Johann Sattler) našao se na udaru kritika opozicije zbog sastanka s liderima SDA Bakirom Izetbegovićem, SNSD Miloradom Dodikom i HDZ Draganom Čovićem.\nNa upit portala "Avaza", iz Delegacije EU u BiH su naveli da je prošlosedmični sastanak sa liderima stranka iz koalicione većine na državnom nivou, održan u prostorijama Evropske unije u BiH, a kojim su kopredsjedavali EU i Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u BiH.\nDodali su da je bila prilika za razmjenu mišljenja o borbi protiv pandemije COVID-19, naporima na ekonomskom oporavku zemlje, kao i o postizanju napretka na ispunjavanju 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU.\n- Na sastanku je bilo govora i o ustavnim i izbornim reformama koje je moguće postići u ovoj godini u kojoj neće biti održani izbori. Dijalog o ovim reformama diljem političkog spektra od suštinske je važnosti kako bi se osigurala široka podrška i u konačnici usvajanje u Parlamentu BiH. Javne konsultacije sa civilnim društvom su također ključne u svim zdravim demokratijama – naglasili su.\nPodsjećamo, sastanak je održan u četvrtak. Nakon sastanka Izetbegović je rekao da je atmosfera na sastanku bila dobra te da se govorilo o starim temama.\nMijatović uputio otvoreno pismo Satleru: Nećemo dozvoliti torovsku podjelu BiH pa ni kroz Izborni zakon\n05.03.2021 u 16:14\nIstakao je da je bila prisutna želja svih aktera da se napravi bolja atmosfera u zemlji.\n- Stare teme su bile, dva amabasadora – SAD i EU pokušavaju nam pomoći da se napravi jedna bolja atmosfera i krene po bitnim pitanjima i reformama. Mi smo sva trojica insistirali na vakcinama i pomoći u vezi migrantske krize. Ušlo se u neke detalje oko sastanka SDA i HDZ. Set starih pitanja, zadovoljan sam atmosferom i željom svih aktera da se napravi bolja atmosfera u zemlji - dodao Izetbegović.\nNaknadno u javnosti se pojavila informacija da se iza zatvorenih vrata zgrade Delegacije EU u Sarajevu između ostalog razgovaralo i o izmjenama Izbornog zakona BiH.\nZbog čega je oštro reagirao potpredsjednik SDP-a BiH Vojin Mijatović.\n- Da li je moguće gospodine Satler da je stav EU konačna egzekucija građanske BiH, ekzekucija evropskih vrijednosti na kojima počiva i zemlja iz koje vi dolazite? Gospodine Satler ja sam siguran da to nije stav EU, želim da verujem da to nije ni vaš stav, zato vas pozivam da hitno u te famozne pregovore oko izmjena Izbornog zakona uključite SDP BiH kao najveću opozicionu partiju u BiH, jer ukoliko neko pa ko god to bio planira ekzekuciju građanske BiH mi to nećemo dozvoliti ni po koju cijenu - poručio je Mijatović.\n06.03.2021 u 12:39\nNjegov stranački kolega Saša Magazinović nazvao je šokantnom ulogu i ponašanje ambasadora Sattlera i Delegacije EU u ovom slučaju.\n- Pričaju nam o transparentnosti, a oni su netransparentni. Pričaju o evropskim vrijednostima, oni ih se ne pridržavaju. Pričaju nam o demokratiji i uključivanju građana u proces donošenja odluka, a onda oni isključe čak i Parlament i dogovaraju sa stranačkim liderima po kafanama. To se zove licemjerje - naveo je Magazinović.\nDelegacija EU za "Avaz" o bojkotu izbora u Srebrenici: To nije u najboljem interesu glasača\n19.02.2021 u 19:12\nDelegacija EU u BiH i Ambasada SAD o VSTV-u: Hitno ubrzati pravosudne reforme\n11.02.2021 u 18:18\nDelegacija EU u BiH Johann Sattler Saša Magazinović Vojin Mijatović Izborni zakon BiH Bakir Izetbegović Dragan Čović Milorad Dodik


ФСБ: Око 5.000 терориста је на границама земаља ЗНД-а - Нови Стандард\nFSB: Oko 5.000 terorista je na granicama zemalja ZND-a\n21.05.2019. 10:48 16.07.2020.\n“Posebno zabrinjavajuće je ponovno aktiviranje terorističkih grupa u severnim provincijama Avganistana”\nIslamska država dovela oko 5.000 terorista u severni deo Avganistana, na granicu sa zemljama Zajednice nezavisnih država, upozorila je ruska tajna služba FSB. Direktor FSB je izjavio i da su, prema podacima njegove službe, mnogi od njih bili na ratištima u Siriji.\n“Posebno zabrinjavajuće je ponovno aktiviranje terorističkih grupa u severnim provincijama Avganistana”, rekao je Aleksander Bortnikov, a prenosi RT. Te informacije su, prema izveštaju RT, prenete šefovima tajnih službi Zajednice nezavisnih država, inače bivših sovjetskih republika, blizu čije granice su nagomilani teroristi.\nOsim toga, upozorio je šef FSB-a, teroristi već imaju razrađen sistem da se infiltriraju u društva bivših sovjetskih republika, u kojima se povezuju s šefovima organizovanog kriminala. A da bi ostali nevidljivi, ističe Bortnikov, “utapaju se” u reke migranata i izbeglica.\nIzvor RT/B92, 21. maj 2019.\nDnevne vestiAvganistanAleksander BortnikovZajednica nezavisnih državaIslamska državaRTteroristiFSB\nOtkriven identitet napadača na sedište FSB-a


Od projekata u regionu Parshad istakla vjetrolektrane na Krnovu | EUME\nNaslovnica Info Press info Od projekata u regionu Parshad istakla vjetrolektrane na Krnovu\nOd projekata u regionu Parshad istakla vjetrolektrane na Krnovu\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) je od 2006. do prošle godine proizvodnju energije iz obnovljivih izvora finansirala sa oko četiri milijarde dolara, saopštila je direktor za preduzeća iz sektora struje i energetike, Nandita Parshad.\nOna je u intervjuu za Balkan Green Energy News (BGEN) kazala da EBRD u regionu Zapadnog Balkana podržava mnogo projekata, a posebno se fokusira na povezivanje, na primjer na interkonektore za razmjenu struje.\nParshad je, od projekata u regionu koje podržava EBRD, istakla vjetropark Krnovo u Crnoj Gori, za čiju izgradnju priprema zajam od 45 miliona eura.\nTo će, kako je podsjetila, biti prvi vjetropak u Crnoj Gori.\nZajmoprimac je preduzeće Krnovo Green Energy, osnovano isključivo u svrhu izgradnje i rada vjetrolektrane. Investitor je kompanija Akuo Energy SAS, sa sjedištem u Parizu, koja se bavi razvojem i upravljanjem obnovljivim izvorima energije. Ugovor o zakupu zemljišta u državnoj svojini i izgradnji vjetroelektrana za lokalitet Krnovo potpisan je u avgustu 2010. godine sa konzorcijumom kojeg čine japanska kompanija Mitsubishi Heavy Industries i Ivicom Consulting iz Beča.\nParshad je kazala da u regionu i šire izazove stvaraju promjene regulative i političkog okvira, uključujući retroaktivne izmjene mehanizma podrške proizvodnji energije iz obnovljivih izvora.\n„Do promjene propisa je, makar u nekim zemljama, došlo zbog toga što regulatori nijesu bili sasvim nezavisni i izolovani od političkih pritisaka koliko je trebalo. U zemljama u kojima su se promjene regulative negativno odrazile na razvoj projekata, trebaće vremena da se povjerenje investitora povrati na nivoe od prije nekoliko godina“, rekla je Parshad.\nEBRD je, kako je podsjetila, najveći investitor u energiju iz obnovljivih izvora u regionima u kojima posluje, a u mnogim zemljama je bila pionir na tom polju, pa od 2006. zapravo više ulaže u takvu nego u konvencionalnu proizvodnju struje.\n„Od 2006. do kraja 2014. godine je u okviru Inicijative za održivu energetiku (Sustainable Energy Initiative – SEI), u održivu energetiku i projekte vezane za klimatske promjene investirano 16,4 milijarde eura. Finansiranje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora čini otprilike 23 odsto te sume – oko četiri milijarde EUR uključujući struju iz hidroelektrana“, navela je Parshad.\nOna je objasnila da finansiranje energetskih projekata s obnovljivim izvorima može biti direktno, za poslove većeg obima, ili preko kreditnih linija lokalnim finansijskim institucijama, za manje projekte.\nParshad kaže da je u struju iz hidroelektrana u navedenom periodu investirano 3,65 milijardi eura i da u ovaj segment ulaze rekonstrukcija infrastrukture, u cilju povećavanja efikasnosti, i ulaganja u elektrane na gas, koje omogućavaju dalju ekspanziju projekata obnovljivih izvora u vidu fleksibilne, dodatne proizvodnje.\n„Na Zapadnom Balkanu takođe se posebno usredsređujemo na povezivanje u regionu, na primjer na interkonektore koji omogućavaju razmjenu energije, povećavaju energetsku bezbjednost i uvode fleksibilnost koja otvara vrata za dalje projekte u sektoru obnovljivih izvora“, rekla je Parshad.\nNjihovo finansiranje je, kako je dodala, dosad zaostajalo za drugim regionima zbog relativno visokih troškova po instaliranom kilovatu, niskih tarifa za struju koje preovlađuju u mnogim zemljama i slabog kapaciteta institucija i regulatornih okvira.\nBroj ugovora i obim poslova EBRD-a u sektoru struje i, posebno, obnovljivih izvora energije učetvorostručeni su od 2007, kada je Parshad došla na čelo tima od 30 profesionalaca koji pokriva 35 zemalja. Portfelj premašuje šest milijardi eura, a godišnje poslovanje je oko milijardu, saopštila je banka.\nCijeli intervju možete pročitati na http://balkangreenenergynews.com/sustainable-energy-initiative-mainstreams-renewables/.


► Premijer Crne Gore: Neću tolerisati privilegije u situaciji sa korona virusom\nPredsednik Vlade Crne Gore Duško Marković poručio je danas da neće tolerisati privilegije, niti pristup i lični odnos koji ne priliči izazovu i situaciji u kojoj se država nalazi u borbi sa korona virusom.\nOn je reagovao na jučerašnje pismo Sindikata doktora medicine u kome se navodi da zdravstveni radnici nemaju dovoljno zaštitnih maski i medicinske opreme.\nTome je prethodila slika na društvenim mrežama na kojima se vide deca ministra zdravlja Kenana Hrapovića sa najsavremenijim maskama.\n"Složićemo se da je pandemija korona virusa zatekla mnoge države, pa i mnogo snažnije i spremnije zdravstvene sisteme od našeg. Nažalost neki i gube bitku sa ovom opakom epidemijom. Zbog toga su gotovo sve zemlje zabranile izvoz medicinske i zaštitne opreme. Ipak, mi smo uspeli da naručimo i platimo značajne količine zaštitne opreme, a očekujemo i donatorske isporuke već ove neđelje", naveo je Marković u reagovanju.\nOn je poručio Sindikatu doktora medicine da razume njihovu brigu za crnogorske lekare, da država čini sve kako bi obezbedila potrebnu opremu za zdravstveni sistem za slučaj veće epidemije i da je ponosan na sve posvećene profesionalce, a posebno na zdravstvene radnike koji čine sve kako bi sačuvali živote i zdravlje građana.\nDodao je i da je pismo Sindikata koje mu je upućeno bilo objavljeno u medijima dok ga je on čitao.\n"Priznaćete da se tada može tumačiti šta bi mogao biti stvarni cilj vašeg obraćanja", naveo je premijer Crne Gore.\nPrema poslednjim informacijama u Crnoj Gori je registrovano 29 obolelih od korona virusa i jedna osoba je preminula.