UNS: Tužilaštvo zbog nedostatka dokaza odbacilo prijavu zaječarskog novinara - Izazov\nNovi magazin 17. septembra 2020. 12:58\nOsnovno javno tužilaštvo u Zaječaru odbacilo je zbog nedostatka dokaza krivičnu prijavu protiv Vukašina Lakićevića i Dražena Kovijanića, osumnjičenih da su u junu ove godine pretili novinaru portala „Glas Zaječara“ Miljku Stojanoviću, kada mu je bilo zabranjeno da izveštava sa predizbornog skupa u selu Vratarnica kod Zaječara, saopštilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\n„Iako je novinar Stojanović u svom iskazu naveo da mu je porodica zbog tog događaja bila ‘potrešena'“, navodi se u rešenju, „ne postoji niti jedan dokaz da su mu osumnjičeni uputili ‘ozbiljnu pretnju'“, navodi UNS.\nU prijavi stoji da su mu prišli i zajedno dobacivali: „Šta glumiš? Ajde da vidimo kako ćeš da uđeš“, kao i izjava novinara Stojanovića koji je naveo: „rekao sam im da je moje novinarsko pravo da prisustvujem javnom skupu, naročito kada sam video da su i druge novinarske ekipe ušle. Cilj mi je bio da poslednjih dana kampanje na svom portalu obavestim šta su kandidati na skupu kazali“.\nDodaje se da mu je Lakićević u jednom trenutku rekao: „Ajde objavi ovo, ako smeš“, te da novinar vodi hajku na njegovu porodicu, jer je pisao o njegovom bratu.\nNovinar mu je pak odgovorio da to nije pisao, već da je reč o saopštenju policije, koje je samo preneo na sajt, na šta mu je Lakićević potom kazao: „Ajde, još jednom pipni moju porodicu“.\n„U Srbiji se svakodnevno dešavaju napadi na novinare, a ja prolazim kroz ovo od ljudi koje smatram poznanicima“, navodi se u prijavi Stojanovića a prenosi UNS.\nNBS: Otkupili smo manji deo obveznica „Telekoma Srbije“


Predsednik Srbije danas obilazi mobilne punktove za vakcinaciju u opštinama Obrenovac i Ub.\nVučić je u autobusu za vakcinaciju razgovarao sa bakom Veslinkom Tadić iz sela Vukićevica kod Obrenovca i zapitao je koju vakcinu prima.\n- I ja sam primio kinesku i nije me nista bolelo, nećete ni da osetite. Zaštitićete sebe i biće sigurniji svi oko vas, a članovi vaše porodice će se manje plašiti da vas ne zaraze. Zato je važno da se vakcinišete - poručio je Vučić.\nHvala Veselinka, pomogli ste i sebi na nama, dodao je Vučić nakon čega je ona primila vakcinu.\nVučić je najpre obišao mobilni punkt za vakcinaciju u selu Zvečka kod Obrenovca, a ispred autobusa u kojem je proces imunizacije danas počeo, sačekao ga je veliki broj meštana među kojima su i oni koji su prijavljeni za vakcinaciju u toku današnjeg dana.\nTaj punkt su, sa predsednikom, obišli i ministar zdravlja Zlatibor Lončar, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, predsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković. Među okupljenim građanima su i oni koji su se do sada već vakcinisali, ali i oni koji su došli kako bi porazgovarali sa predsednikom i pružuli mu podršku.\nKasnije je obišao punkt za vakcinaciju u Ubu, gde ga je pratio i predsednik opštine Ub, Darko Glišić.\n"Mnogo je važno i hvala vam što ste doneli odluku da primite vakcinu. Bitno je to jer ćete svima da olakšate jer barem nećete ići na respirator", kazao je Vučić kada se obratio građanima koji su čekali vakcinaciju.


SLEDI JAVNA RASPRAVA: Narodna skupština Srpske usvojila Nacrt zakona o utvrđivanju porekla imovine | Novosti.rs\nSLEDI JAVNA RASPRAVA: Narodna skupština Srpske usvojila Nacrt zakona o utvrđivanju porekla imovine\nNARODNA skupština Republike Srpske usvojila je danas Nacrt zakona o utvrđivanju porekla imovine i posebnom porezu, na predlog Kluba poslanika SNSD-a.\nFoto S. Mišljenović\nUsvojen je i zaključak da se nacrt ovog zakona uputi u javnu raspravu.\nOvim zakonom uređuju se uslovi, način i postupak pod kojima se utvrđuje imovina i uvećanje imovine fizičkog lica, koja u uzastopnom periodu do tri godine prelazi 300.000 KM, a za koju vlasnik ne može da dokaže način sticanja. Poreska uprava pokreće postupak kontrole, ako se učini verovatnim da postoji razlika između uvećanja imovine i prijavljenih prihoda.\nPrihod od posebnog poreza pripada budžetu Republike Srpske, a stopa je 75 odsto na poresku osnovicu koja je utvrđena prema ovom zakonu.\nUSTAVNI SUD RS: Uredba doneta tokom vanrednog stanja u saglasnosti sa Ustavom Srpske\n23. 06. 2021. u 19:05\nRATNI BORCI IZ MODRIČE U TEŠKOJ SITUACIJI: U planu zaposlenje sve dece poginulih boraca\nGRAD DUHOVNOST KRASI: Ugljevik gradi još jednu bogomolju\n22. 06. 2021. u 19:12\nŠef Kluba poslanika SNSD-a Igor Žunić, koji je predlagač zakona, u završnoj reči je istakao da su namere predlagača bile „dobre i iskrene, a ne populističke".\nPremijer RS Radovan Višković je izrazio bojazan da na ovom planu neće biti postignuti adekvatni rezultati ukoliko ne bude odgovarajuće saradnje sudova i tužilaštava.\nPoslanik Jelene Trivić (PDP) smatra da su zakonska rešenja u ovom nacrtu mnogo manja, nego da je predviđeno oduzimanje nelegalno stečene imovine.\nSNSD Radovan Višković NARODNA skupština Republike Srpske poreklo imovine\nSARADNJA ZA DESETKU: Velike počasti Ugljevičanima u Sloveniji\nDELEGACIJA opštine Ugljevik prisustvovala je obeležavanju Dana opštine Kidričevo u Sloveniji.\n21. 06. 2021. u 19:10\nPREDSEDNICA Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je jedinica "Vukovi sa Vučijaka", koja danas obilježava 30 godina od formiranja, bila uz svoj narod kada je to bilo najpotrebnije, a da su njeni pripadnici iskazali patriotizam, hrabrost i požrtvovanost.\nBAKU DRAGICU TEŽAK ŽIVOT NIJE SLOMIO: Ima 94 godine i dalje vredno radi (VIDEO)\nBAKA Dragica Čuković za svoje 94 godine proživela je mnogo toga - od nacističkog logora, rada u nemačkoj fabrici oružja, pa do istrage UDBA i ponovo zatvora.\nU PRNJAVORU će danas biti obeleženo 30 godina od formiranja jedinice "Vukovi s Vučjaka", prve srpske dobrovoljačke jedinice i Prvog udarnog bataljona Prvog krajiškog korpusa Vojske Republike Srpske.\nMILORAD DODIK: Čekaju nas izazovna vremena (VIDEO)\n01. 08. 2021. u 22:45\nŠMIT JE LAŽNI PREDSTAVNIK: Dodik poručio da je Nemac došao bez saglasnosti Saveta bezbednosti UN\nNEMAC Kristijan Šmit od nedelje je zvanično novi visoki predstavnik u BiH. Došao je bez saglasnosti Saveta bezbednosti UN i što se tiče Republike Srpske, Šmit nema legitimitet. Za Srpsku on se lažno predstavlja kao visoki predstavnik, poručio je Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH:\nKRICI I JAUCI RODITELJA ODJEKIVALI SELOM: Smrt devojčice (4) zavila u crno celu Donju Piskavicu\n01. 08. 2021. u 21:30


Magna Seating 18. maja otvara novi pogon u Odžacima - Edukaplus\nMagna Seating 18. maja otvara novi pogon u Odžacima\nU četvrtak, 18. maja, zvanično će početi da radi novi pogon kanadsko-češke kompanije Magna Seating u Odžacima koja proširuje proizvodnju presvlaka za automobilska sedišta, saopšteno je iz ove kompanije.\nKako se dodaje, pre četiri godine kompanija Magna Seating pokrenula je svoju prvu proizvodnju u Odžacima kada je zapošljavala oko 300 radnika. Danas, Magna nastavlja svoj pozitivan tempo rasta i razvoja, proširuje proizvodne kapacitete i upošljava oko 1.000 radnika.\nPrema ranijim pisanjima, građevinsko zemljište u industrijskoj zoni u Ožacima, kompaniji Magna je dodeljeno bez naknade i to Odlukom odbornika Skupštine opštine Odžaci, a država je ugovorom, koje je Ministartvo privrede potpisalo uz saglasnost Vlade, predvidela podršku od 2,25 mil EUR.\nIstim ugovorom, Magna se obavezala da proširi proizvodne kapacitete u Odžacima ulaganjem većim od 6 mil EUR.


Foto: FSB / Promo\nOtvoren teren FSB sa veštačkom travom\n"Fudbalski savez Beograda zajedno sa prijateljima podelio je dve stotine novogodišnjih paketića, kao i fudbalske lopte koje će, nadamo se, decu podstaći da uživaju u igri i počnu da dele sa nama ljubav prema fudbalu. Pored ovog prazničnog čina darivanja, upriličili smo i svečano otvaranje novog fudbalskog terena u okviru sportskog centra Fudbalskog saveza Beograda i time simbolično zaokružili sav rad i trud u toku godine koja je za nama", navode iz FSB.\nPodsetili su da je 1. septembra dobio sopstvenu "Kuću fudbala" - najmoderniji razvojno-edukacioni trenažni fudbalski centar na Adi Ciganliji koji je sa radom počeo 7. oktobra, a sada je otvoren prvi od dva terena sa veštačkom travom na kome su u toku finalni radovi.\nPokrenuti su projekti izgradnje terena sa veštačkom travom u svim beogradskim prigradskim opštinama. Prvi je nedavno instaliran u Lazarevcu, a u narednim mesecima se očekuje realizacija identičnih projekata u Obrenovcu, Mladenovcu, Grockoj, Sopotu i Surčinu.\nIntenzivirana je konkretna pomoć klubovima - stalne akcije doniranja sportske opreme, lopti, mreža za golove, stadionskih stolica, računarske opreme, markera za redarsku službu...\nZnačajno je pojačana finansijska podrška opštinskim fudbalskim savezima za programske aktivnosti, ali i za investicije. Pokrenut je i novi opštinski fudbalski savez u Surčinu.\nDolaskom Slaviše Kokeze na čelo Fudbalskog saveza Beograda znatno je poboljšan status beogradske fudbalske organizacije u Fudbalskom savezu Srbije. Vraćena je puna nadležnost Fudbalskog saveza Beograda nad takmičenjem u Srpskoj ligi Beograd, a Kokeza je 7. jula izabran za potpredsednika Fudbalskog saveza Srbije.\nIntenzivirane su međunarodne aktivnosti Fudbalskog saveza Beograda u cilju intenzivnije razmene i većeg učešća reprezentativnih selekcija na nivou mlađih kategorija širom Evrope. Posle Ljubljane, Sarajeva i Bratislave trenutno se vode razgovori o ozvaničenju saradnje sa Fudbalskim savezom Berlina. Uspešno su u saradnji sa Gradskim sekretarijatom za sport i omladinnu i Fudbalskim savezom Srbije organizovani tradicionalni međunarodni turniri “Trofej Beograda” (za igrače do 14 godina) i “Memorijal Miljan Miljanić“ na kome igraju nacionalne reprezentacije mlađih kadeta (ispod 17 godina).\nUz pomoć Fudbalskog saveza Srbije, a zahvaljujući fondovima FIFA i UEFA, potpuno je obnovljena infrastruktura oštećena u prošlogodišnjim majskim poplavama.\nMarko Grujić deci deli paketiće\nU cilju ponovne afirmacije Kup takmičenja, FSB je doneo odluku da se klubovi oslobode plaćanja troškova službenih lica, što je revolucionarna odluka koja doprinosi ne samo motivaciji, već je i podsticaj za masovno i intezivno učešće u tom nekada veoma popularnom takmičenju.\nPovećan je broj liga mlađih kategorija, intenziviran rad na stručno-pedagoškom planu (preuzimanje organizacije školovanja trenera za UEFA "B" licencu, uvećan broj edukovanih trenera, sproovode se redovne trenerske radionice i seminari, ali se radi i na edukaciji fudbalskih sudija za koje se redovno organizuju kampovi perspektivnih sudija, škola suđenja i mentorski programi). Intenzivirana je aktivnost na edukaciji klupskih komesara za bezbednost kroz redovne seminare koji doprinose kvalitetnijoj organizaciji utakmica u okviru takmičenja FS Beograda. Unapređen je razvoj ženskog fudbala kao segmenta koji je u prošlosti bio potpuno zapušten, a na tom planu prvi put u istoriji je pokrenuto i takmičenje mlađih kategorija na teritoriji FSB.\nU Fudbalskom centru FS Beograda će se u narednom periodu raditi na njegovoj modernizaciji i renoviranju, kako bi on u najskorijem periodu bio u funkciji klubova koji će moći da ga koriste po najpovoljnijim uslovima.\nTokom 2016. godine u FSB će uraditi sledeće:\n-U zgradi Sportskog centra FS Beograda će se u potkrovlju renovirati prostor koji će postati savremena sala za edukacione seminare, predavanja i sastanke.\n- Omogućiće se klubovima, prvenstveno članovima Fudbalskog saveza Beograda, da pod izuzetno povoljnim uslovima mogu da korsite resurse Fudbalskog centra FS Beograda.


Trebević konačno bez mina - FILTER\nTrebević konačno bez mina\nPlanina Trebević očišćena je od mina zaostalih iz proteklog rata i bezbjedna je za sve koji tu žive ili je posjećuju, rečeno je danas na skupu na ovoj planini povodom obilježavanja završetka projekta “Sarajevo bez mina” koji je finansirala Vlada SAD.\nPrvi zamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara za politička i vojna pitanja Stenli Braun rekao je da je projekt “Sarajevo bez mina” počeo 2019. godine s ciljem oslobađanja grada i šire okolne od mina i da je koštao 1,6 miliona dolara.\n– Radi se o najvećem doprinosu SAD jednom deminerskom projektu u BiH, rekao je Braun, navodeći da je Vlada SAD za uništavanje konvencionalnog naoružanja u BiH od 1996. godine uložila 124 miliona dolara.\nBraun je precizirao da je projektom “Sarajevo bez mina” lokalnim zajednicama u Republici Srpskoj i Federaciji BiH na bezbjedno korištenje vraćeno šest miliona metara kvadratnih.\nAmbasador SAD u BiH Erik Nelson istakao je da je rad na oslobađanju BiH od mina od ključnog značaja da bi BiH napredovala i ostvarila puni potencijal kao turistička destinacija, te kako bi bila bezbjednija za svoje stanovnike.\nCeremoniji završteka projekta “Sarajevo bez mina” prisustvovali su i načelnici opština Istočni Stari Grad Bojo Gašanović i Stari grad Ibrahim Hadžibajrić, budući da njihove opštine graniče na Trebeviću.\n-Zahvaljujući Vladi SAD Trebević je konačno bez mina-, Gašanović je istakao da je time riješen najveći problem na ovoj planini.\n– Konačno i stanovnici i turisti mogu da budu bezbjedni na Trebeviću- konstatovao je Gašanović.\nHadžibajrić je dodao da su deminiranjem Trebevića stvoreni uslovi da se u narednom vremenskom periodu pristupi razvoju turizma i izgradnji infrastrukture na ovoj planini.\nU sprovođenju projekta učestvovali su ITF Enhancing Human Security /ITF/, Marshal Legacy Institut /MLI/ i Centar za obuku pasa i otkrivanje mina u BiH /MDDC/.\nTags: mine Trebević\nPrethodna Kurs engleskog jezika za djecu u Matičnoj biblioteci\nSledeća Elektronske zdravstvene knjižice još nisu u upotrebi u Domu zdravlja


Poskupljuju pasoši, vozačke i saobraćajne dozvole - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Građani Srbije će od sada za dobijanje pasoša plaćati 3.600 umesto dosadašnjih 2.000 dinara, a od subote, 13. aprila, stupa na snagu i nova cena za izdavanje vozačke i saobraćajne dozvole.\nNova cena obrasca pasoša predviđena je Uredbom o izmenama i dopunama Uredbe o ceni obrasca putnih isprava i vize i troškovima dostavljanja pasoša preko diplomatskog ili konzularnog predstavništva Republike Srbije objavljenom u „Službenom glasniku“ od 2. aprila, koja je počela da se primenjuje od 10. aprila.\nU saopštenju se ističe da se za putnu ispravu od 3.000 dinara uplaćuje na račun Narodne banke Srbije – Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca, a 600 dinara, na račun budžeta Republike Srbije.\nNova naknada za izdavanje vozačke dozvole iznosi 876 dinara, a saobraćajne dozvole 1.314 dinara. Ove cene predviđene su Uredbom o izmenama Uredbe o visini naknada za usluge koje pruža MUP („Službeni glasnik“ od 5. aprila), i taj propis stupa na snagu u subotu, 13. aprila.\nU slučaju da su građani pre stupanja na snagu Uredbe uplatili iznos od 2.000 dinara za cenu obrasca putne isprave, MUP priznaje ovu uplatu, s tim što je neophodno da izvrše doplatu do nove cene, s obzirom da se za važnost uplate računa trenutak podnošenja zahteva, navodi se u saopštenju.\ndokumentaministarstvoMinistarstvo unutrašnjih poslovapasosPoskupljuju pasošiSremsremska mitrovicaVestivojvodinavozacka dozvolavozačke i saobraćajne dozvole\nDo 50 evra bez carine!


Konačno otvoren južni krak autoputa na Koridoru 10 › Made-in-Germany.rs\nJuče je u Grdeličkoj klisuri otvorena za saobraćaj 26,3 kilometra duga poslednja deonica autoputa na južnom kraku Koridora 10 kroz našu zemlju, koji je time postao funkcionalan u celoj svojoj dužini od mađarske do makedonske granice.\nSrbija sada ima autoput povezan od severa do juga, na celoj glavnoj trasi Koridora 10, od Batrovaca na granici sa Hrvatskom, do Preševa na granici sa Severnom Makedonijom, uključujući i severni krak od Horgoša na granici sa Mađarskom. Sa otvaranjem ovog dela Koridora 10, od Niša do Soluna sada će se stizati za svega oko tri sata vožnje, navode srpski mediji.\nNa veoma teškom terenu trase kroz Grdelicu uspešno je savladano devet velikih kosina, izgrađeno je 36 mostova, uključujući i velelepni most Vrla, petlja Predejane, koja se cela nalazi na mostovskim konstrukcijama iznad reke, tuneli Predejane i Manajle, ukupne dužine 2,8 km, a na šest kilometara je bilo potrebno regulisati i korito Južne Morave.\nKoridor 10, čija je izgradnja počela u bivšoj Jugoslaviji još davne 1970. godine, jedan je od najvažnijih panevropskih saobraćajnih koridora koji preko Srbije povezuje Evropu i Aziju, odnosno Austriju, Mađarsku, Sloveniju i Hrvatsku sa Bugarskom, Makedonijom, Grčkom i Turskom.\nTrasa autoputa kroz Grdeličku klisuru, vredna 350 miliona eura, bila je građevinski najteža i najzahtevnija deonica južnog kraka Koridora 10, zbog čega su rokovi produžavani unazad nekoliko godina, a njen završetak više puta odlagan. Izgradnja autoputa na Koridoru 10 finansirana je zajmovima Evropske investicione banke, a delom i sredstvima Svetske banke.


StartUp Akademija u Gračanici i Žepču omogućila realizaciju poslovnih ideja - Akta.ba\n08.01.2019. 12:36 / Izvor: Akta.ba\nDa su inicijative poput StartUp akademije vrlo korisne u svim sredinama, a posebno u manjim općinama, istakla je Dijana. "Uzmem li svoju ideju kao primjer, shvatam da ja nikada ne bih sama znala od čega krenuti u daljem razvoju biznisa. A sada imam dovoljno poslovnog znanja, da mogu ponosno reći da sam iz Žepča, ali da imam ideju koja je oduševila i Sarajevo i Zagreb", kaže Dijana.\n"Startup akademije su jedinstvena prilika mladim ljudima za usavršavanje, koje ne dozvoljavaju da stojite u jednoj tački, već da konstantno napredujete", smatraju Kenan i Kerim.\n"StartUp akademija će i nakon ovog projekta nastaviti sa radom kao stalni instrument putem kojeg ćemo djelovati na razvoj i podršku poduzetništvu generalno, a posebno kod mladih i žena u Žepču i Gračanici, ali i širiti primjere dobre prakse za start-up biznise na susjedne općine koje budu iskazale svoj interes za ovom vrstom programa", zaključuje Janko.\nStartUp Akademija u Gračanici


Protest studenata: Neće kući, traže novi ispitni rok za bolesne\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 03.Jul.2020, 08:21\nStudenti stanari više studentskih domova u Beogradu okupili su se kasno sinoć ispred Skupštine Srbije, u znak nezadovoljstva zbog najave o zatvaranju studentskih domova u okviru novih mera vlade u odgovor na rast broja zaraženih, najvećim delom u Beogradu, a kako se tokom večeri odustalo od te mere - tražili su zvaničnu odluku o tome.\nStudenti su u protest krenuli nakon izjave predsednika Vučić u intervjuu za javni servis rekao da će jedna od mera, kako bi se zaustavilo >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << širenje koronavirusa, biti zatvaranje studentskih domova u Beogradu .\nTo je izvelo studente najpre ispred Studentskog grada, doma "4. april", "Penezića" na Zvezdari, gde su uzvikivali "nećemo kući"....\nPotom su se studenti iz više domova okupili ispred Skupštine Srbije.\nTokom večeri je inače u razgovoru predsednika Vučića i predstavnika studenata, kako su preneli beogradski mediji, dogovoreno da se domovi ipak ne zatvaraju, uz povećanje epidemioloških mera.\nStudenti ispred skupštine su zahtevali da im se dostavi zvanična odluka o tome, a najavljuju da će se danas ponovo okupiti, u 10.00, na Platou ispred Filozofskog fakulteta, a očekuju da im se obrati ministar prosvete.\nTakođe traže da studenti koji su zaraženi korona virusom dobiju novi ispitni rok.\nBeta: Protest studenata u Beogradu zbog odluke o zatvaranju studentskih domova\nNoviMagazin.rs: Protest studenata u Beogradu zbog odluke o zatvaranju studentskih domova, blokirane ulice\nRadio 021: VIDEO: Studenti se pobunili zbog najave zatvaranja domova, Vučić brzo promenio odluku\nRadio Slobodna Evropa: Studenti ispred Skupštine Srbije zatražili da se poništi odluka o zatvaranju domova\n10:15: Gak: Za sada se ne razmatra zatvaranje vrtića u Beogradu ...\n10:12: KORONA U BRANIČEVSKOM OKRUGU: Do sada su uspešno odolevali tre...\n10:12: DA LI ĆE SE ZATVARATI VRTIĆI: Nadležni odgovorili na pitanje k...\n10:12: Jovanović: Otvaranje RTS minimum demokratskog poretka ...\n10:11: MINIMALAC U ZEMLJAMA EU NEDOVOLJAN ZA PRISTOJAN ŽIVOT Evropska k...\n10:11: Ujedinjeni protiv kovida: Ispunjeni uslovi da se zbog epidemije p...\n10:11: Lokdaun za dve najjače države EU UŽIVO\n10:10: Više nisu "korona free", i Maršalska ostrva pala pred virusom\n10:10: Mrkonjićanin vozio sa 2,34 promila alkohola\n10:10: I pokrajina dobija svoju vladu\n10:00: Đoković zbog njega hteo da završi karijeru " "to je moj najve...


OPŠTINI ROŽAJE ODOBREN REPROGRAM KREDITA KOD PODGORIČKE BANKE – Rožaje Today\nOpštini Rožaje omogućeno da reprogramira dug zbog teške finansijske situacije, uz saglasnost Agencije za zaštitu konkurencije\nAgencija za zaštitu konkurencije (AZK) ocijenila je da davanje saglasnosti Opštini Rožaje da reprogramira kredit kod Podgoričke banke za koji je Ministarstvo finansija dalo garanciju ne predstavlja državnu pomoć.\nOpština Rožaje je krajem januara uputila zahtjev Ministarstvu finansija da joj se odobri da reprogramira kredit od 3,5 miliona eura od čega je još ostalo da plati 1,62 miliona. Saglasnost za to Vlada je Opštini dala na posljednjoj sjednici.\nNa taj potez Opština se odlučila zbog, kako objašnjava Ministarstvo finansija, teške finansijske situacije.\n“Opština Rožaje za razlog za dostavljanje zahtjeva za dobijanje saglasnosti za reprogramiranje kreditnih obaveza navodi to što se nalazi u teškoj finansijskoj situaciji i na svaki način pokušava da poboljša postojeće stanje i konsoliduje finansije. Jedna od mogućnosti je i postizanje što uravnoteženijeg rasporeda otplate duga, odnosno smanjenja godišnjeg opterećenja budžeta opštine ovim izdacima. Ukupno ostvareni tekući prihodi budžeta Opštine Rožaje u 2019. godini, iznosili su 7,09 miliona eura”, objasnili su u Ministarstvu finansija u informaciji o reprogramiranju kredita.\nOpština je 2015. godine uzela kredit po kamatnoj stopi od 3,7 odsto uz tromjesečni euribor (cijena novca na evropskom tržištu) uz rok otplate do 2022. godine. Ministarstvo objašnjava da će kroz reprogram kredita Opština smanjiti kamatnu stopu sa 3,7 odsto na 3,3 odsto i produžiti rok otplate za tri godine, odnosno, do 2025.\n“Iznos mjesečne rate prema postojećim uslovima kreće se, u iznosu od oko 47.800 eura, dok bi prema novim uslovima mjesečna rata bila u visini od oko 25.600 eura. Isto bi rezultiralo manjem godišnjem opterećenju Opštine Rožaje, po ovom osnovu u visini od oko 260.000 eura”, kazali su u Ministarstvu finansija.\nResor kojim rukovodi ministar Darko Radunović je objasnio da je za zaključenje Aneksa ugovora o kreditu koji će se on reprogramirati, a zbog državne garancije, bila potrebna ocjena AZK o tome da li se refinansiranje smatra državnom pomoći.\n“Ministarstvo finansija dostavilo je zahtjev AZK u vezi sa refinansiranjem kredita Opštine Rožaje koji je uzet uz državnu garanciju na mišljenje, da li se isti smatra državnom pomoći, u smislu Zakona o kontroli državne pomoći. Agencija je izdala mišljenje da se reprogram kredita Opštine Rožaje uzetih uz državnu garanciju ne smatra državnom pomoći u smislu Zakona o kontroli državne pomoći. Kako realizacija reprogramiranja kredita Opštine Rožaje ne dovodi do novog zaduženja, već samo do smanjenja mjesečnih opterećenja po osnovu kredita, a samim tim i do uravnoteženja budžeta Opštine Rožaje, to smatramo opravdanim davanje saglasnosti na reprogramiranje kredita Opštine Rožaje”, ocjena je Ministarstva finansija. Opština je 2015. godine dobila državnu garanciju za zaduženje da bi sprovela Sanacioni plan za prevazilaženje finansijskih teškoća, a koji je uključivao i smanjenje broja zaposlenih.\nMinistarstvo finansija u novom dokumentu ne navodi informacijie o tome kako Opština realizuje sanacioni plan.


ŠOKANTAN ZAKLJUČAK: Poslednji narodni referedum u Ukrajini biće o pripajanju Rusiji | NetLineSystem.com\nŠef Centralnog izvršnog komiteta pokreta „Donjecka republika“ Aleksej Muratov izrazio je mišljenje da kijevski režim neće prestati da izdaje ukrajinske glasače, brinući samo o sopstvenoj dobrobiti.\nStanovnici Ukrajine su uspeli da se uvere da se političari u rukovodstvu zemlje brinu samo o svom bogaćenju, a poboljšanje života stanovništva nije na listi njihovih prioritetnih zadataka.\nUkrajinci nisu mogli beskrajno da trpe ovakvo stanje stvari i izrazili su svoj stav prema onome što se dešava u Ukrajini, najnižoj izlaznosti u celoj istoriji države na poslednjim izborima - 37%.\nAleksej Muratov nazvao je ovaj pokazatelj odgovorom ukrajinskih građana predsedniku Vladimiru Zelenskom na njegovu politiku usmerenu na „rasipanje“ imovine zemlje.\nA lokalni izbori, prema mišljenju stručnjaka, potpuno su lični neuspeh predsednika Ukrajine. Indikativni za ovo su preliminarni rezultati izlaznih anketa, prema kojima je propredsednička stranka „Sluga naroda“, koju je pre godinu dana podržala većina ljudi, danas jadno izgubila u gotovo svim oblastima.\n„Ukrajinci su umorni od haosa u zemlji, koji svake godine postaje nekontrolisaniji. Ljudi počinju da shvataju da je jedini ispravan kurs za Ukrajinu kurs prema Rusiji “, rekao je Muratov objašnjavajući tako uspehe opozicione platforme - za život stranke u regionima.\nRezimirajući, ekspert je dodao da bi poslednji referendum mogao da bude održan u Ukrajini uskoro. A, uzimajući u obzir raspoloženje društva, deo Ukrajine, ponavljajući trijumf Krima, može postati deo Velike Rusije.


ponedjeljak, 22 januar 2018 09:02\nNastavljeni pretresi na Cetinju, zaplijenjena marihuana\nPretresom stana u naselju Gipos, koji koristi M.M.(1994) službenici Odjeljenja bezbjednosti Cetinje pronašli su određenu količinu marihuane, aparat za mljevenje (takozvanu drobilicu), dva pakovanja rizli i dva pakovanja filtera za cigarete, saopšteno je iz policije.\nsubota, 20 januar 2018 12:06\nPreksjutra početak drugog polugodišta u cetinjskim osnovnim i srednjim školama\nDrugo polugodište u cetinjskim osnovnim i srednjim školama počeće u ponedjeljak.\npetak, 19 januar 2018 12:02\nCetinjanin uhapšen zbog nedoličnog ponašanja prema policiji\nCetinjanin V.V. uhapšen je jutros zbog, kako nezvanično saznajemo, nedoličnog ponašanja prema policijskim službenicima u cetinjskom Odjeljenju bezbjednosti.\nčetvrtak, 18 januar 2018 12:31\nDvije osobe uhapšene jutros na Cetinju, protiv treće podnijeta krivična prijava\nDvije osobe uhapšene su jutros u akciji cetinjskog Odjeljenja bezbjednosti. Kako je Radiju Cetinje upravo saopšteno, riječ je o krivičnim djelima nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija i falsifikovanje i zloupotreba kreditnih kartica.\nsrijeda, 17 januar 2018 12:35\nEpidemije gripa na Cetinju nema, vakcinacija bila uspješna\nSezona je gripa u Crnoj Gori, ali na Cetinju je stanje, kako tvrde u Domu zdravlja, daleko od epidemije. Vakcinacija protiv ovog virusa ove je godine, kako dodaju, bila uspješna.\nutorak, 16 januar 2018 20:14\nPojačana policijska kontrola u Bulevaru crnogorskih junaka\nSlužbenici Odjeljenja bezbjednosti Cetinje vrše pojačanu kontrolu u Bulevaru crnogorskih junaka. Kako je saopšteno Radiju Cetinje, “usljed problema sa javnom rasvjetom, ovaj dio grada pogodan je za izvršenje krivičnih djela”.


NBS: Fiskalni deficit u 2016. biće 2,1 odsto BDP-a | Kamatica\nPočetna > vest > NBS: Fiskalni deficit u 2016. biće 2,1 odsto BDP-a\nNBS: Fiskalni deficit u 2016. biće 2,1 odsto BDP-a\nTekst objavljen: 21.11.2016 15:26\nZbog uspešne fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi, u 2016. godini je posebno smanjen fiskalni deficit, koji bi u ovoj godini trebalo da iznosi 2,1 odsto BDP, izjavila je danas guverner NBS Jorgovanka Tabaković.\n"Takođe, očekuje se pad učesća javnog duga prvi put od 2008. godine, što je godinu dana ranije od prethodnih očekivanja", rekla je Tabaković na prezentaciji izveštaja o inflaciji za novembar 2016. u Narodnoj banci Srbije.\nUsled bržeg rasta izvoza od uvoza, kako je navela, i deficit tekućeg računa dodatno se smanjuje, pa bi njegovo učešće u BDP trebalo da se spusti u ovoj godini na 4,1 procenat.\n"Neto strane direktne investicije od 1,8 milijardi evra u ovoj godini, što je 5,2 odsto BDP, biće više nego dovoljne za pokriće deficita tekućeg računa", rekla je guverner.\nOna je dodala da je najvažnija odluka monetarne politike, od avgustovskog izveštaja o inflaciji, smanjenje ciljane inflacije na tri odsto uz odstupanja naviše i naniže od 1,5 procentnih poena.\n"Odluka o smanjenju cilja doneta je u saradnji sa Vladom Srbije, zahvaljujući znatno boljim makroekonomskim fundamentima i izgledima naše ekonomije za naredni period, kao i postignutoj i održanoj cenovnoj stabilnosti", istakla je Tabaković.\nPrema njenim rečima, međugodišnja inflacija će u granice novog cilja ući početkom sledeće godine, nakon čega će nastaviti da se kreće unutar tih granica.\n"Zbog odlične poljoprivredne sezone, ponovo smo izvršili reviziju naviše stope rasta BDP za ovu godinu, sada na 2,7 odsto", rekla je ona precizirajući da je to treća korekcija naviše za 2016. godinu.\nKako je navela, projekciju rasta BDP za 2017. godinu, NBS zasad nije menjala i očekuje rast od tri procenta.\nnbs deficit BDP


Održana konferencija “Zapadni Balkan 2030” - Finolog\nPočetna » Novosti » Održana konferencija “Zapadni Balkan 2030”\nU Beogradu je krajem semptembra održana dvodnevna konferencija čija je tema bila “Zapadni Balkan – vizije, želje i realnost”. Privrednici regiona, ali i oni iz EU uzeli su učešće na ovom seminaru i saglasili se oko nekoliko ključnih tema.\nOno što je bio glavni motiv ove konferencije je da se sumiraju greške, ali i prednosti ekonomija država zapadnog Balkana iz prošlog perioda, pa onda u odnosu na to dođe do zajedničkih zaključaka na šta u budućnosti treba misliti pri privrednom delanju domaćih i stranih privrednika u ovom regionu.\nOdliv mozgova jedan od najvećih problema\nPrivrednici su se saglasili kako je odliv mozgova sa prostora zapadnog Balkana veliki problem za ekonomije ovih država, pre svega zbog sve većeg nedostatka kvalifikovane radne snage.\nKompanije se suočavaju i sa problemom nedostatka ne samo kvalifikovanih, već i onih ljudi koji bi u kompaniji bili obučeni za rad, te su se učesnici saglasili da bi države ZB morale da pronalaze bolje, novije načine kako bi smanjili odliv što je više moguće.\nRazvoj industrije zapadnog Balkana kasni za EU\nRegion industrijski kasni za Evropskom unijom, ali zabeleženi su porasti i napredak u ovom polju u odnosu na prošle godine. Učesnici su se saglasili da bi do 2030. industrijski razvoj zemalja zapadnog Balkana trebalo da dostigne zapadnoevropski.\nOno što je velika nada privreda ovog regiona svakako je IT sektor, a države su to uvidele i krenule u proces digitalizacije privrednog sektora, uvidevši budućnost industrija.\nRegionalna konferencija je zatvorena proslavom petnaestogodišnjice programa stipendija “Fondacije Zoran Đinđić”, čiji rad podržava i nemačko Ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj, a kroz ovih 15 godina, fondacija je stipendiju dodelila više od 700 stipendista.\nPrevPrethodniNovost za proizvođače plastike – Zabrana plastičnih kesa\nSledećiSrbija na vrhu liste evropskih zemalja po broju digitalnih radnikaSledeći


U Dimitrovgradu 10 pozitivnih, u Pirotskom okrugu 153 inficirana lica - Far\nU Dimitrovgradu 10 pozitivnih, u Pirotskom okrugu 153 inficirana lica\nEpidemiološka situacija u Pirotskom okrugu se procenjuje kao vanredna, a danas su registrovana 153 slučaja koronavirusa, kažu u Zavodu za javno zdravlje Pirot. Prema poslednjem izveštaju u Pirotu je 118 novozaraženih, u Babušnici 15 i u Dimitrovgradu i u Beloj Palanci po 10.\nU ovom četvrtom talasu od 3. jula u okrugu je potvrđeno 1.638 slućajeva zaraze, a od početka epidemije ukupno 7.508, od čega u Pirotu 4.427, u Beloj Palanci 1.240, u Dimitrovgradu 1.009 i u Babušnici 832.\nU Zavodu ističu da se povećava i broj hospitalizovanih. U Opštoj bolnici Pirot leči se 38 pacijenata: 25 iz Pirota, 6 iz Babušnice, 4 iz Dimitrovgrada, 2 iz Bele Palanke i jedan iz Beograda.\nOd početka imunizacije do 27. septembra vakcinisano je 35.816 lica, od kojih je 34.565 primilo dve doze vakcine i 6.442 treću dozu, a data je 76.591 doza. Obuhvat vakcinacijom sa jednom dozom je 50,9 odsto stanovništva, a sa dve doze 48,8 odsto. Najviše vakcinisanih je u Pirotu – 53,4 odsto, potom u Dimitrovgradu – 49,6 odsto, u Beloj Palanci 48,8 odsto i najniži u Babušnici 41,1 odsto.\nKompletan izveštaj ZZJZ Pirot za 28. septembar možete pogledati OVDE.\nSlađana Gluščević na čelu Nezavisnog društva novinara Vojvodine https://t.co/ns3npoLuN9 4 hours ago


VŠSSOV: Konkurs za upis nove generacije studenata – TV Kikinda\nVŠSSOV: Konkurs za upis nove generacije studenata\nVisoka škola strukovnih studija za obraozvanje vaspitača u Kikindi raspisala je konkurs za upis nove generacije studenata osnovnih i specijalističkih studija u narednoj školskoj godini. Tako bi već od oktobra Škola trebalo da bude bogatija za 195 studenata, jer na osnovnim studijama ima mesta za 145, a na specijalističkim stukovnim za 50 studenata.\nKako je istakao dr Zoran Mijić, direktor jedine visokoškolske ustanove u našem gradu, cena školarine godinama se nije menjala i na osnovnim studijama ona iznosi 48.000, a na specijalističkim 80.000 dinara. Može se platiti u osam, pa i više mesečnih rata. Na osnovnim studijama, koje obuhvataju tri smera: vaspitač dece predškolskog uzrasta, vaspitač dece jaslenog uzrasta i vaspitač za tradicionalne igre, ima 70 budžetskih mesta, dok su preostalih 75 i svih 50 studenata sa specijalističkih studija na samofinansiranju.\nBudući brucoši, odnosno studenti osnovnih strukovnih studija, nakon prijavljivanja na konkurs, koje će se održati 22, 23, 24 i 26. juna polagaće prijemni ispit:\n–Provera govornih, muzičkih i fizičkih sposobnosti i prijemni ispit u vidu testa opšte kulture i informisanosti održaće se 29. juna, kada će i izaći preliminarna rang lista. Upis budućih brucoša planiran je za 5, 6 i 7. jul, kaže Mijić i dodaje da nastava počinje oktobra, a programi su prilagođeni studentima.\nStudiranje je pogodno i za sve one koji su zaposleni. Posebno je ponosan na činjenicu da često dobije povratnu informaciju o kvalitetu rada vaspitača koji su završili ovu obrazovnu ustanovu. Osim toga, Škola je članica Evropske asocijacije visokih škola, što znači da su njene diplome priznate u svim zemljama u kojima se sprovodi bolonjski proces.\n16 juna, 2017 Rubin Rubin\n← Osmaci ocenili kombinovani test kao dosta težak Još jedan slučaj porodičnog nasilja u Kikindi →


Amerika traži od Prištine da ukine takse na robu iz Srbije i BiH - Balkanska\nVAŠINGTON – Državni sekretar SAD Majk Pompeo je, tokom sastanka sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, pozvao prištinske vlasti da ukinu takse na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, kao i da zajedno sa Beogradom rade na izbegavanju provokacija i deeskalaciji napetosti.\nPortparolka Stejt departmenta Heder Nojert saopštila je Pompeo tokom susreta ponovio “čvrstu američku podršku suverenom, nezavisnom Kosovu, u potpunosti integrisanom u međunarodnu zajednicu”.\nPompeo je, kako se navodi, “ohrabrio Kosovo da iskoristi jedinstvenu priliku za postizanje istorijskog sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji sa Srbijom u okviru procesa dijaloga uz posredovanje EU”.\n“On je pozvao kosovske vlasti da ukinu takse uvedene na uvoz iz Srbije i Bosne i Hercegovine, kao i da rade sa Srbijom na izbegavanju provokacija i deeskalaciji napetosti. Normalizacija odnosa između Kosova i Srbije jedini je način za otvaranje puta obe zemlje za buduću intergraciju u zapadnu zajednicu nacija. SAD su spremne da pomognu i podrže strane kako bi dole do rešenja koje je održivo, primenjivo i povećava stabilnost”, navela je Nojertova, prenoseći Pompeove reči.\nTači je ocenio je da je sastanak sa Pompeom bio odličan i da je Kosovo “blagosloveno podrškom SAD”.\nKoha: Za sedam dana na KiM ušla dva kamiona robe\nZa sedam dana od uvođenja mera prištinskih vlasti o povećanju poreza na robu iz Srbije i BiH za 100 odsto, na Kosovo su ušla dva kamiona, po jedan iz Srbije i BiH, piše prištinska Koha.\nPortparol Kosovske carine Adriatik Stavileci rekao je za taj medij da su dva kamiona ušla nakon što su platili porez.\nOn tvrdi da je priliv roba iz Srbije i BiH “pao na nulu” nakon novih poreskih mera Prištine.\nKamioni su na Kosovo ušli u subotu, rekao je Stavileci.\nTags: KOSOVO, SAD, SRBIJA, TAKSE, USA\nPutin: Merkel da utiče na Ukrajinu kako bi je odvratila od “daljih nepromišljenih koraka”


Unesite Vašu e-mail adresu kako biste dobijali najnovije informacije u vezi programa Udruženja Optimist.\nProjekti su se bazirali na obuke iz sfere novinarstva (na projekima "Mladi za jako i zdravo društvo" i "Novinari - Zvonče vas očekuje"), liderstva, ekologije, zapošljavanja, mobinga. U 2011-oj i 2012-oj godini, realizovali smo projekat - "Dodaj nas za prijatelja, jer mi to zaista jesmo", koji je podržala Fondacija za otvoreno društvo, a koji se ticao zaštite dece i mladih na internetu, kao i promocije etičkog ponašanja. U sklopu projekta, otvorili smo prvu kancelariju za zaštitu dece i mladih na internetu, čiji je zadatak bio podrška za žrtve nasilja, kao i aktivna kampanja koja je imala za cilj obaveštavanje i upozoravanje dece i mladih na rizike koji prete na društvenim mrežama.\nU 2013-toj, Udruženje Optimist se, opet uz podršku Fondacije za otvoreno društvo, baziralo na razvoj interkulturalnog obrazovanja, kao i promocije multikulturalizma, a u sklopu projekta - "Multikultivator".\nOd 2011-te godine, oko Udruženja Optimist se spontano okupila neformalna grupa mladih - Mladi Optimisti, koji danas samostalno izvode projekte, naravno, uz konsultacije i podršku Udruženja Optimist. Mladi Optimisti predstavljaju i volontersku bazu našeg Udruženja.\nOpština Bosilegrad, Udruženje Optimist, Optimist, Optimist, Bosilegrad, udruženje građana, nevladina organizacija, organizacija civilnog društva, Bosilegrad, Socijalno preduzet\nTel: +38117 423869\nMob: +38164 7030738\nPočetna- O nama - Socijalno preduzetništvo\nMladi - Ekologija - Galerija\nKontakt - Važni linkovi


BIHORSKI ĆILIM 2019 LIPSKA PEĆINA | Modna revija Anastazija Miranović\nBIHORSKI ĆILIM 2019 LIPSKA PEĆINA\nLokacija: Lipska pećina, Crna Gora\nTuristička organizacija Prijestonice Cetinje vas poziva na umjetničko-modni događaj Bihorski ćilim, koji će se održati 5. aprila sa početkom u 17h, u "Njegoševoj dvorani" u Lipskoj pećini.\nNa ovom umjetničko-modnom događaju biće premijerno predstavljena najnovija autorska kolekcija istoričarke umjetnosti i modne dizajnerke dr Anastazije Miranović.\nBihorski ćilim je zaštićeno nematerijalno kulturno dobro Crne Gore, u kojem je utkano sačuvano drevno znanje, narodna kultura, umjetnost, zanatstvo, estetika, običajna praksa i tradicionalno privređivanje.\nKolekciju "Bihorski ćilim" čini 20 modela u svili, u kombinaciji s vunenim detaljima ćilima izvedenim u tradicionalnoj tehnici tkanja na drvenom razboju.\nKoreografiju potpisuje Sonja Štilet i modni studio "Da Qui" iz Tivta, a dogadjaj će biti obogaćen nastupom orkestra "Nuova" sa Cetinja.


Crnadak: Podrška SNSD Mostaru je šamar svim Banjalučanima\n27.09.2017. 16:14 > 16:14\nIgor Crnadak, predsednik Gradskog odbora PDP i ministar inostranih poslova BiH, pozvao je Igora Radojičića, gradonačelnika Banjaluke, i SNSD da povuku podršku koju su dali gradu Mostaru za kandidaturu za Evropsku prestolnicu kulture 2024. godine.\nOn je na vanrednoj konferenciji održanoj u prostorijama PDP u Banjaluci istakao da je predsedništvo gradskog odbora PDP juče snažno podržalo kandidaturu Banjaluke za Evropsku prestonicu kulture 2024. godine i pozvalo Grad da zajedno rade i da sve resurse stave u funkciju.\n- Kao ministar inostranih poslova koji čitav život, 45 godina, živi u Banjaluci, spreman sam da svom snagom zajedno sa gradskim vlastima na tome radim - kazao je on.\nPrema njegovim riečima, vest da je SNSD kao stranka podržao kandidaturu Mostara je šokantna i predstavlja šamar i poniženje Banjaluci i svim Banjalučanima.\n- Ovo je ujedno i potvrda da SNSD snažno radi za hrvatske interese, nažalost, ovaj put direktno protiv svog naroda, Banjaluke i Republike Srpske - naglasio je Crnadak.\nCrnadak: SNSD više nema osobu koja može da pobedi kandidata Saveza za promenu na izborima


"Kralj Sunca" kreirao inovativni solarni panel - GRENEF\nKako saznajemo, australijski nacionalni pomorski muzej postavio je najveći krovni solarni panel u zemlji na „Wharf 7 Heritage Centre“ u sidnejskoj luci Darling, a taj uspeh duguje se Dr Zhengrong Shi-ju iz SunMan Energy-a koji je projektovao fleksibilne solarne panele bez stakla.\nOno što je inovativno i značajno jeste to što sada zgrade koje su smatrane neprikladnim za solarne panele sada mogu da uživaju u prednostima ovog obnovljivog izvora energije.\nOvi fleksibilni i lagani solarni paneli nazvani „eArche“, otvaraju novo tržište i rešavaju problem koje tradicionalna industrija solarnih panela do danas nije uspela da reši jer se prostrane krovne površine mogu koristiti za solarne panele, a do sada to nije bilo moguće zbog toga što lagana metalna podloga nije mogla da izdrži težinu tradicionalnih solarnih panela.\n„eArche“ je male lagan, fleksibilan, visokih performansi i konkurentan kada je reč o ekonomskom momentu, pa je primenljiv na bilo koju zgradu. Svaki pojedinačni panel koji je postavljen na Muzej teži 5,5 kilograma, nema staklo i tanak je, ali ima snagu prethodnih panela.\nOvo inovativno rešenje omogućilo je da Dr Shi postane prepoznatljivo ime u svetu solarne industrije – postao je prvi solarni milijarder i zbog toga dobio nadimak „Kralj Sunca“. Panel „eArche“ svoj zenit doživljava u momentu kada eliminiše staklo u korist silikonske solarne ćelije koja je primenljiva na različitim podlogama, a njena debljina iznosi svega 2mm. U zavisnosti od dizajna, broja ćelija i podloge i okvira, ovi paneli teže od impresivnih 2,4kg do oko 8,2kg.\nDarren Miller, direktor Australijske agencije za obnovljivu energiju izjavio je da je ova solarna tehnologija, koju je stvorio SunMan, inovativna i svestrana alternativa koja može pomoći mnogim zgradama da pređu na obnovljive izvore energije.\nKoja je Vaša procena – kada pomenuti solarni paneli pronalaze mesto u našoj građevini?


Biznis Autor:Daniela Ilić Krasić02. jul. 202009:41 > 09:41\nBliži se isplata poslednjeg, trećeg minimalca kojim država pomaže privredu posrnulu pod teretom korona krize. Postavlja se pitanje - šta posle toga, s obzirom da su privrednici tek započeli oporavak koji će za pojedine od njih izuzetno dugo trajati.\nUgostiteljstvo i turizam su i u Srbiji, kao i u drugim zemljama, pretrpeli najveći udar i čini se da bez dodatne pomoći teško mogu da izađu „na zelenu granu“. S druge strane, država zdušno pomaže pojedine koji ni do sada nisu bili profitabilni.\nSada je vreme za neku vrstu targetiranih mera, da sredstva idu prema industrijama koje su najviše pogođene, a ne prema onima koje su relativno lako prošli kroz ovu krizu, smatra ekonomista Mihailo Gajić, direktor istraživačke jedinice organizacije „Libek“.\n„Kada pogledamo podatke iz aprila i maja, iako je došlo do pada izvoza i industrijske proizvodnje, vidi se iz statistike da to nije pogodilo sa preduzeća u istom nivou. Takođe postavlja se pitanje da li je neophodno da država pomaže neka preduzeća koja ni pre nisu imala dobar biznis model“, ističe Gajić.\nKao primer navodi „Er Srbiju“.\n„Er Srbija je kompanija koja nijednu godinu svog postojanja sa strateškim partnerom nije mogla da iskaže profit u knjigama bez državnih subvencija. Pomagati takvu kompaniju, što je država već najavila, očigledno je bacanje para u bunar. Jer, kompanija ni kasnije, kad se stanje vrati u normalu neće generisati profit odakle će se ta sredstva moći otplatiti“, navodi Mihailo Gajić.\n„Prema iskazima datim u upitniku, nešto manje od trećine preduzeća u Srbiji oporaviće se od krize u roku od mesec dana, dok poslodavci retko razmatraju privremeno ili trajno zatvaranje. Pored toga, trećini preduzeća (i nešto više), biće potrebno od jedan do tri meseca za oporavak, dok će se trećina oporaviti za tri do šest meseci“, pokazuje istraživanje Unije poslodavaca.\nPosle borbe za zdravlje građana čeka nas i borba za privredu\nIpak, najteži udar pretrpeo je sektor ugostiteljstva.\n„Razlog je što je većini preduzeća u ovoj oblasti bilo zabranjeno da radi skoro mesec i po dana (od 22. marta do 1. maja), što je dovelo do potpunog nestanka potražnje i samim tim ozbiljnih problema sa prilivom. Zbog toga 17 odsto ovih poslodavaca razmatra da zatvori preduzeće, verovatno zbog nagomilanih dugova i opšteg osećaja da je oporavak turističkog sektora neizvestan, kao i da će biti poprilično spor“, ukazuje Unija poslodavaca.\nZa sada – nema nikakvih najava iz Vlade o novim ekonomskim merama.\nKako pomoći najugroženije\n„Smatram da bi trebalo razmišljati o sektorskim merama koje bi mogle da pomognu neku određenu industrijsku granu, a ne sve podjednako, jer onda novac ide i onima kojima treba onima kojima ne treba. To su ugostiteljstvo i turizam pre svega, ali i neki sektori prerađivačke industrije kojoima je onemogućeg izvoz upravo zbog problema sa koronavirusom – došlo je do prekida lanaca snabdevanja“, objašnjava Mihailo Gajić.\n„Država se zadužuje da bi mogla da isplaćuje i ovaj program pomoći koji već polako sada prolazi. S obzirom da je naš javni dug već relativno visok, ove godine se očekuje da će budžetski deficit zbog tih mera podrške privredi biti devet odsto BDP, što je nečuveno visoko, mada je u skladu sa drugim zemljama u Evropi zbog ove situacije“, navodi Mihailo Gajić.\nPrivreda će da umre ako bude novog zatvaranja\n„Mislim da naša vlada gleda da sve uradi osim toga, zato što su videli koji su problemi – u aprilu je bio pad industrijske proizvodnje od 16 odsto, u prerađivačkoj industriji gotovo 20 odsto u aprilu u odnosu na isti mesec prošle godine, pad izvoza 20 odsto… Mislim da su shvatili da će privreda da umre ako budu ponovo uveli slične mere kao što su bile tokom vanrednog stanja. Mislim da će ići do krajnjih granica da do toga ne dođe. Možda će uvoditi neka druga ograničenja, ali ne onakva kakva su bila za vreme vanrednog stanja“, kaže Mihailo Gajić.\n„Istraživanje je pokazalo da su preduzeća u većini pozdravila mere koje je preduzela Vlada Srbije, ali i da imaju određene primedbe. Privrednici smatraju da bi u ovom trenutku trebalo ojačati likvidnost preduzeća, potrebno je odložiti naplatu PDV-a i ukloniti uska grla kao što su prevoz radnika na posao, ili procedure sa izvoz i uvoz robe“, rekao je Srđan Drobnjaković, direktor Unije poslodavaca Srbije.\nZa prvu „turu“ mera država je izdvojila 5,1 milijardu evra, odnosno 11 odsto BDP.\nAnaliza koju je za portal Talas.rs , s početka aprila uradio sagovornik Nova.rs Mihailo Gajić, pokazuje da prvi paket mera „u sebi sadrži mnogo manje državnog novca nego što bismo to na prvi pogled pretpostavili“.\n„Manjak u budžetu bar milijardu evra, a ne uzimamo pare MMF“\n„Javni dug iznad toga može da predstavlja ozbiljan problem po javne finansije. Postavlja se pitanje ko bi nam onda pozajmio novac i po kojoj kamati- kamatne stope na naše hartije od vrednosti već rastu i značajno su više nego kod zemalja u regionu“, upozorava Gajić.\n„Kad mi nismo pod tim kišobranom mnogo je rizičnije davati novac nama nego Rumuniji, Hrvatskoj, Bugarskoj i drugim zemljama u okruženju, pa je i kamatna stopa zato viša“ , navodi Gajić, dodajući da sve zavisi kakva će biti privredna situacija – ako privredna aktivnost padne samo 3 odsto, što je optimističan scenario, onda privredna pomoć možda neće biti neophodna ili je dovoljno da bude mala i ograničena.\nNove projekcije MMF još pesimističnije od prethodnih\n„Očekuje se da privredni pad u Evropi bude dva procentna poena dublji nego što je bilo očekivano – to se pre svega odnosi na zemlje Zapadne Evrope i pitanje je kako će se sve to odraziti na Srbiju, pošto za nas kao i za sveliki broj drugih zemalja nisu revidirani podaci. Ako to pogodi naše trgovinske parnerere i oni uđu u dublju recesiju nego što je bilo očekivano, onda će to uticati i na izvoz iz Srbije i pad ekonomske aktivnosti kod nas“, upozorava Mihailo Gajić, da jući da će verovatno recesija kod nas biti nešto dublja nego što se očekuje.\nbdpdržavne merekoronalibekMihailo Gajićprivreda


FIA odbila zahtev Hamiltona i Mercedesa - 19.11.2021, Sputnik Srbija\nFIA odbila zahtev Hamiltona i Mercedesa\nČelnici Formule 1 odbili su danas zahtev Mercedesa da se preispita odbrambeni potez vozača Red Bula Maksa Verstapena u duelu sa rivalom za titulu Luisom... 19.11.2021, Sputnik Srbija\nStjuardi prošlonedeljne trke u Brazilu naveli su da nije potrebna istraga o potezu Verstapena, koji je u pokušaju da spreči Hamiltona da ga pretekne, ušao preširoko u krivinu, nakon čega su obojica na kratko izašli sa staze, ali je Holanđanin sačuvao vođstvo.Međunarodna automobilska federacija (FIA) navela je da Mercedes nije prikupio dovoljno dokaza.Predstavnici Mercedesa i Red Bula bili su danas na odvojenim saslušanjima, a stjuardi su naveli da su video snimci iz Verstapenovog bolida bili „novi element“ u slučaju i relevantni, ali da „nisu zadovoljili kriterijume“.U toku trke incident je zabeležen, ali je posle procena i pregleda dostupnih u vreme trke, direkcija odlučila da ne preda slučaj stjuardima ili kazni vozača.To znači da rezultat trke ostaje na snazi, pa Verstapen ima 14 bodova prednosti u odnosu na Hamiltona, tri trke pre kraja.Hamilton je pobedio na Interlagosu nakon što je pretekao Verstapena 11 krugova pre kraja.Šampionat se nastavlja u nedelju trkom u Kataru od 15 časova.► Od diskvalifikacije do pobede – Hamilton produbio dramu Formule 1!► Haos u Sao Paulu – Hamilton diskvalifikovan, kažnjen i Ferstapen!\n18:05 19.11.2021 (Osveženo: 18:44 19.11.2021)\nČelnici Formule 1 odbili su danas zahtev Mercedesa da se preispita odbrambeni potez vozača Red Bula Maksa Verstapena u duelu sa rivalom za titulu Luisom Hamiltonom iz Mercedesa u trci u Sao Paolu.\nStjuardi prošlonedeljne trke u Brazilu naveli su da nije potrebna istraga o potezu Verstapena, koji je u pokušaju da spreči Hamiltona da ga pretekne, ušao preširoko u krivinu, nakon čega su obojica na kratko izašli sa staze, ali je Holanđanin sačuvao vođstvo.\nMeđunarodna automobilska federacija (FIA) navela je da Mercedes nije prikupio dovoljno dokaza.\nPredstavnici Mercedesa i Red Bula bili su danas na odvojenim saslušanjima, a stjuardi su naveli da su video snimci iz Verstapenovog bolida bili „novi element“ u slučaju i relevantni, ali da „nisu zadovoljili kriterijume“.\nU toku trke incident je zabeležen, ali je posle procena i pregleda dostupnih u vreme trke, direkcija odlučila da ne preda slučaj stjuardima ili kazni vozača.\nTo znači da rezultat trke ostaje na snazi, pa Verstapen ima 14 bodova prednosti u odnosu na Hamiltona, tri trke pre kraja.\nHamilton je pobedio na Interlagosu nakon što je pretekao Verstapena 11 krugova pre kraja.\nŠampionat se nastavlja u nedelju trkom u Kataru od 15 časova.\n► Od diskvalifikacije do pobede – Hamilton produbio dramu Formule 1!\n► Haos u Sao Paulu – Hamilton diskvalifikovan, kažnjen i Ferstapen!


Objavljen „Mother tongue“, novi album Vlatka Stefanovskog | Balkanrock.com\nNaslovnaVestiVesti iz regionaObjavljen "Mother tongue", novi album Vlatka Stefanovskog\nNakon više od 40 godina uspešne karijere Vlatko Stefanovski, je objavio novi album pod imenom „Mother tongue“.\nPar dana motivacije i inspiracije bilo je potrebno najboljem gitaristi na ovim prostorima da snimi devet instrumentalnih dragulja. U skladu sa imenom ovog albuma na naslovnici se našla slika Vlatkove majke Nade u ulozi Maše iz Tolstojeve drame „Živi leš“. Ova slika datira iz kasnih četrdesetih godina i dodaje posebnu emocionalnu vrednost. Danas jedan od najpoznatijih Makedonaca kao devetnaestogodišnjak osnovao je kultni Leb i sol nakon čega se posvetio aktivnom očuvanju tradicionalne makedonske pesmarice (i ne samo makedonske već i one ostalih zemalja balkanskog poluostrva), kao i saradnji sa svojim vernim gitarističkim partnerom Miroslavom Tadićem.


U Pljevljima održana obuka šumarskih inženjera u cilju efikasnijeg gazdovanja šumama | Energetski portal Srbije\nU Pljevljima održana obuka šumarskih inženjera u cilju efikasnijeg gazdovanja šumama\n04.02. 2019 Vesti | Region\nU cilju unapređenja uslova za efikasno gazdovanje šumama Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja i Uprava za šume kontinuirano sprovode i aktivnosti na edukaciji kadrova i osavremenjavanju tehnologije radova u šumarstvu.\nNa poslednjoj obuci održanoj u Pljevljima, šumarskim inženjerima koji su neposredno uključeni u aktivnosti na gazdovanju šumama predstavljen je značaj upotrebe najsavremenije tehnologije za doznaku stabala.\nPrisutni su bili u prilici da se i na terenu upoznaju sa mogućnostima nove tehnologije markiranja stabala, upotrebom aparata za doznaku stabala i RFID sistemom (markirni radio tagovi) koja značajno mogu osavremeniti ovaj radni proces, smanjiti troškove doznake i poboljšati monitoring izvođenja radova.\nPrezentaciji su pored predstavnika Uprave za šume prisustvovali i predstavnici resornog Ministarstva.\nTom prilikom državni sekretar za oblast šumarstva, lovstva i drvne industrije dr Milosav Anđelić istakao je da je ovo samo jedna od brojnih aktivnosti koje se trenutno realizuju u sektoru šumarstva, a sa ciljem da se obezbedi održivi razvoj šuma, stručno i efikasno gazdovanje i zaštita šumskog dobra.\nKonketno, kako je kazao, upotreba ove tehnologije omogućava bolji nadzor doznačenih stabala, njihove seče, kao i prometa drvne građe na tržištu.\nDržavni sekretar je tom prilikom istakao da je Vlada Crne Gore odmah na početku godine donela odluke važne za sektor šumarstva.\nPodsetio je da je u okviru reforme javne uprave, a u cilju postizanja veće efikasnosti, Uprava za šume postala samostalan organ uprave.\n– Usvojen je godišnji Program gazdovanja šumama i Odluka o davanju šuma u državnoj svojini na korišćenje za ovu godinu, što omogućava da korisnici šuma i drvoprerađivači mogu računati da će ove godine ranije nego u proteklom periodu imati raspoloživu drvnu sirovinu u svojim prerađivačkim kapacitetima, kazao je Anđelić ističući da to treba da doprinese njihovoj konkuretnosti.


Građevinske firme probile rokove u Beogradu, da li im je mesto na crnoj listi - Izazov\nGrađevinske firme probile rokove u Beogradu, da li im je mesto na crnoj listi\nRadio-televizija Srbije 13. januara 2020. 23:05\nRekonstrukcija ulica koje povezuju Ruzveltovu sa Kalemegdanom ne samo da nije završena u roku, već će deo morati da sačeka novu građevinsku sezonu.\nUvođenje svakodnevne kontrole i podnošenje izveštaja Gradu trebalo bi da omogući da u ovoj fazi posao bude urađen što je brže moguće.\nIako su predstavnici Grada potvrđivali navode izvođača da je glavni razlog kašnjenja nepostojanje preciznih karata podzemnih instalacija, najavljeno je formiranje spiska nesavesnih firmi sa kojima Grad neće sklapati nove ugovore, kao i mogućnost da se poslovi poveravaju renomiranim svetskim kompanijama.\nMeđutim, ni inostrana kompanija nije garancija da će sve biti urađeno u roku.\nPrimer je "Alpina", koja je bankrotirala usred radova na Mostu na Adi, a "Štrabak" je bio glavni izvođač na Trgu republike, gde su radnici neposredno po obavljenom poslu morali ponovo da preslože kocke.\n"Te firme su pretežno samo menadžerske, nemaju one svoju operativu i izvođače, nego angažuju sa strane i oni su isto tako problematični, a mi imamo domaće firme koje mogu da ispune te zadatke", objašnjava Goran Rodić iz Građevinske komore Srbije.\nJedan od retkih ugovora koji su raskinuti, jeste zbog loše urađenog posla prilikom rekonstrukcije Slavije.\nCrna, crnja, najcrnja lista\nNije lako ni raskinuti ugovore u slučaju nesavesnih izvođača jer uvođenje nove firme podrazumeva novu javnu nabavku, što u praksi znači odlaganje radova na neodređeno vreme.\nInvestitori se obezbeđuju bankarskim garancijama ali, ukoliko se ne aktiviraju na vreme, one često ne podmiruju troškove otklanjanja propusta.\n"Najveći problem je kad dođe do suda. Naše sudstvo zna da takve procese razvlači godinama, da ne kažem i decenijama i onda oni izračunaju da im se više isplati da idu na sud i razvlače to, nego da angažuju ljude do zavšretka radova. Takve firme treba da budu na najcrnjoj listi", ističe Rodić.\nBilo je i ranije najava da će se na nivou države formirati liste nesavesnih preduzeća, ali to se nije desilo.\nS obzirom na Zakon o javnim nabavkama, koji propisuje ko i pod kojim uslovima može da konkuriše za dobijanje poslova i činjenicu da je najniža ponuda najvažnija, Gradu predstoji da utvrdi precizne kriterijume na osnovu kojih će se neko naći na "crnoj listi".\n"Realno je da se to sprovede, ali ako se pošteno sprovodi, treba esnaf da se pita, da odredi ko je na crnoj, a ko na beloj listi. Ovde kriterijumi moraju da budu rok, kvalitet, o ceni nećemo da diskutujemo, to je stvar pogodbe, i reference firme, ljudski resursi i tehnička opremljenost firmi", smatra Rodić.\nVećinu poslova rade naši radnici\nČinjenica je da naše građevinske firme teško dolaze do kvalifikovanih radnika koji masovno odlaze u Zapadnu Evropu.\nNije realno očekivati i da nam strane komapnije dovedu radnike iz tih zemalja, tako da će većinu poslova i dalje raditi naši radnici kao podizvođači ili oni koji nam dolaze iz zemalja zahvaćenih ekonomskom ili političkom krizom.\nPrebacivanje problema za odlaganja i kašnjenja samo na one koji za relativno malu platu često u teškim uslovima rade na terernu, zatvaranje je očiju pred činjenicom da se u projekte ponekad ulazi nepripremljeno.\nSkraćuju se projektovanje i utvrđivanje stanja na terenu, procedure biranja izvođača traju predugo, a često su i procene vremena potrebnog da se nešto uradi – nerealne.\nUragan „Isajas“ pogodio Severnu Karolinu, izdato upozorenje\nTestiranja na kovid u privatnim laboratorijama četiri puta skuplja…\nUragan „Isajas“ pogodio Severnu Karolinu, izdato…


OBRAĆANJE PREDSJEDNIKA COK-a DUŠANA SIMONOVIĆA, NA PROMOCIJI POŠTANSKE MARKE, KOJU JE IZDALA POŠTE CRNE GORE POVODOM OVOGODIŠNJIH OLIMPIJSKIH IGARA | Crnogorski olimpijski komitet\nOBRAĆANJE PREDSJEDNIKA COK-a DUŠANA SIMONOVIĆA, NA PROMOCIJI POŠTANSKE MARKE, KOJU JE IZDALA POŠTE CRNE GORE POVODOM OVOGODIŠNJIH OLIMPIJSKIH IGARA\nČast mi je što sam u prilici da Vas pozdravim na promociji poštanske marke posvećene predstojećim Olimpijskim igrama, koje će se, kaš što znate, održati u avgustu mjesecu ove godine, u Pekingu.\nCrnogorski olimpijski komitet, pored svoje osnovne misije, koja je usmjerena na razvoj sporta, veoma je posvećen širenju duha olimpizma na našim prostorima i afirmaciji svih ideja koje proizilaze iz Olimpijske povelje. Godina u kojoj se odžavaju Igre za svaki olimpijski komitet, pa tako i za naš, predstavlja dodatni izazov i novu inspiraciju da se još intenzivnije posvetimo ovom poslu. Naravno, naročito nas srećnim i ponosnim čini to što će Crna Gora ove godine, prvi put u svojoj istoriji, uzeti učešća na ovoj najvećoj sportskoj smotri na svijetu. Naši sportisti intenzivno se pripremaju za odlazak u Peking i mi se nadamo da ćemo ih sa ponosom gledati na sportskim borilištima u Pekingu.\nDrago nam je što je i Pošta Crne Gore prepoznala značaj koje imaju Olimpijske igre, da one upravo, po svome značaju i po svojoj misiji daleko prevazilaze granice sporta i da su usmjerene na povezivanje ljudi svih vjera i rasa, afirmišući osnovne tekovine ljudske civilizacije, a prije svega mir i toleranciju među ljudima.\nSa druge strane moram da kažem da je ovo samo nastavak naše veoma dobre saradnje sa Poštom Crne Gore, na ovakvim ili sličnim projektima. U tom smislu podsjetio bih da smo u saradnji sa Poštom i uoči prošlih Olimpijskih igara, koje su održane u Atini, takođe izdali poštansku marku, posvećenu ovim Igrama.\nDrago nam je što velike crnogorske kompanije sve više propoznaju Crnogorski olimpijski komitet kao najboljeg partnera za afirmaciju i razvoj olimpizma i sporta uopšte, uočavajući, takođe, da je ovo partnerstvo izvanredan modus i za njihovu marketinšku promociju.\nVjerujem da će ova marka među domaćim i stranim filatelistima biti dočekana sa velikom pažnjom. Pored ostalih, mislimo da će tako biti i u zemlji domaćina ovogodišnjih Igara, Kini, koja se, kao što znamo, veoma ozbiljno i već nekoliko godina priprema za održavanje Olimpisjkih igara. Sudeći po onome što možemo saznati iz medija i od naših saradnika, ovogodišnje Igre će se odvijati u velelepnim sportskim objektima i da će po organizacionim i tehničkim resursima biti nesumnjivo jedne od najatraktvinijih Igara koje su do sada održane.\nNa kraju, želio bih da se zahvalim Pošti Crne Gore na kvalitetnoj saradnji na ovom projektu, a koja će se, vjerujem, nastaviti i ubuduće.


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Zapad i BiH u stalnoj ofanzivi na Srpsku, ali se ona referendumom odbranila"\nRuski eksperti za Balkan ocenili su da je rukovodstvo Republike Srpske, sprovođenjem referenduma o Danu Republike, potvrdilo odabrani kurs na zaštiti sopstvenog suvereniteta i principima Dejtonskog mirovnog sporazuma, istovremeno sačuvavši postojeće stanje u BiH.\nNa referendumu Srpska odbranila svoju suverenost\nPrema njihovim prognozama, dalji razvoj odnosa između Srpske i Federacije BiH (FBiH) zavisiće od interesa spoljnopolitičkih igrača.\nRuski eksperti za "EADejli" navode da se razilaze pozicije Evropske unije i SAD zajedno sa delom islamskog sveta, prenosi portal "Poligraf".\nIstorijski značaj z RS\nUrednik portala Fond strateške kulture Ana Filimonova kaže da referendum ima istorijski i životni značaj za Republiku Srpsku, da je stavio tačku na antisrpska stremljenja, koja se ogledaju u političkim i kvazi-pravnim napadima, s ciljem otimanja nadležnosti koje Srpskoj pripadaju prema Dejtonskom mirovnom sporazumu.\n* "Zapad preko Dodika pokušava da razbije Rusiju"\n* Šta je Putin stvarno poručio Dodiku?\n- Možemo da konstatujemo da rat nije završen 1995. godine i da je Dejtonski mirovni sporazum više imao karakter primirja, zato što je rat protiv Republike Srpske bio nastavljen, samo drugim sredstvima. Međunarodni predstavnici zajedno sa Sarajevom sve vreme su Republici Srpskoj uzimali i oduzimali ono za šta su se izborili tokom rata. U suštini, vodili su rat protiv njene suverenosti - smatra Filimonova.\nOna ističe da se Republika Srpska, na čelu sa predsednikom Miloradom Dodikom, čvrsto drži kursa koji omogućava zaštitu suvereniteta, legitimnosti, ali da takva nezavisna politika nailazi na protivljenje zapada i njegovih pristalica u BiH.\n- Zapadni predstavnici, Ustavni sud BiH, Sud i Tužilaštvo BiH, sve te institucije na svakom koraku podrivaju i narušavaju Dejtonski sporazum, u stalnoj ofanzivi na Republiku Srpsku. Moraju se krajnje ozbiljno preispitati brojne odluke tih kvazi-pravosudnih organa, s obzirom na to da imaju izrazito negativan karakter, usmeren protiv suverenosti Republike Srpske - navodi Filimonova.\nOna smatra da FBiH faktički živi od sredstava koja dolaze iz inostranstva, da korupcija dostiže ekstremne visine, te da su organi bezbednosti i kompletan državni aparat pretvoreni u džepne marionete bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića i njegove partije (SDA).\n- U suštini, reč je o autoritarnom režimu koji je svoj deo BiH doveo do ruba provalije, koji je BiH stavio u službu trećerazrednih zapadnih diplomata i dozvolio da zemljom gazduje svako kome to nijemrsko, od Vašingtona do arapskih zemalja. Arapi ovde uporno kupuju nekretnine i zemljište. Već se može govoriti o arapizaciji BiH - rekla je Filimonova.\nOna je navela da je Izetbegović dozvolio da u BiH divljaju vehabije i napomenula da je oko 30 odlično naoružanih i organizovanih vehabijskih uporišta raspoređeno duž administrativne granice sa Republikom Srpskom.\nFilimonova pretpostavlja da će, posle održavanja referenduma, započeti dugotrajna antisrpska informativna kampanja, koju će pratiti čitav niz provokacija.\nSrbi branili svoju državnost\nViši naučni saradnik u Institutu za slovenske studije pri Ruskoj akademiji nauka Petar Iskenderov smatra da nedavno održani referendum odražava stremljenje rukovodstva Srba u BiH da brane svoju državnost u za njih nepovoljnim uslovima.\n- Paradoksalno je da danas upravo Srbi u BiH istupaju kao glavni pobornici Dejtonskog mirovnog sporazuma i dejtonskog procesa, odnosno, Srbi insistiraju na očuvanju Republike Srpske s onim ovlašćenjima i atributima državnosti koji su bili propisani tim sporazumom. Istovremeno, bošnjačke vlasti, Sarajevo, EU i SAD sprovode kurs faktičkog demontiranja dejtonske BiH i stvaranje na teritoriji BiH unitarne države nauštrb interesa Srba - navodi Iskenderov.\nOn je istakao da bosanski muslimani instistiraju na unitarnoj BiH, te da će se sa njima solidarisati i Hrvati jer oni shvataju da Brisel neće BiH dati pristanak za ulazak u EU u njenom sadašnjem obliku.\n- Teško je govoriti da će situacija eskalirati do nekog oružanog sukoba ili nekih akcija bezbednosnih snaga. Ali, sasvim je jasno da će bosanski muslimani nastaviti da apeluju na EU i zapadnu zajednicu u celini, tražeći demontažu Republike Srpske, insistirajući da se Banjaluci oduzmu te državotovorne nadležnosti koje su propisane Dejtonskim mirovnim sprorazumom - rekao je Iskenderov.


Projekat realizuje Privredna komora Srbije , sa svojim partnerima „Pokretom gorana“ i centrom volontera Pančevo , asocijacijom „Miltonija“ iz Temišvara i Asocijacijom za promociju i razvoj turizma. Projekat koji finansira Evropske unija od 9. do 12. aprila biće organizovana prva promo tura za predstavnike medija biće organizovana sa polaskom iz Temišvara.\n-Mi smo želeli da u našem regionu u Srbiji, ali kolege iz Rumunije hoće da podignu svest ,o značaju turizma da bismo to ostvarili mi smo organizovali trening centre i samo u Banatu smo imali 230 polaznika . Članovi lokalne samouprave, animatori u turizmu.Takođe u cilju promovisanja izgradili smo karte za posmatranje ptica .Sada smo došli u fazu da organizujemo promo ture uz Tamiš, rekao je predsednik RPK Marko Ćulibrk.\nProjekat „Eko Tamiš“ predviđa obeležavanje pešačkih staza, staza za vožnju bicikla, ali i mesta za pecanje ili posmatranje ptica. Trenutno se postavlja deo mobilijara , klupa, stolica od Sečnja do Pančeva, a planirano je da do kraja maja sve bude završeno.


Postignut dogovor o jedinstvenoj regulativi za crowdfunding u EU\nNakon sedam godina zagovaranja da se uspostavi jedinstvena regulativa crowdfunding-a od strane Evropske crowdfunding mreže, krajem 2019. godine postignut je dogovor između Saveta EU i Evropskog parlamenta o regulativi, koju je za ovu oblast predložila Evropska komisija.\nU fokusu novih pravila, koja će po svemu sudeći biti usvojena tokom 2020. godine, biće crowdfunding koji primarno koriste kompanije, odnosno crowdfunding baziran na udelu (equity crowdfunding) i crowdfunding baziran na pozajmicama (landing based crowdfunding). Ove dve vrste crowdfunding-a zalaze u finansijske instrumente, pa je očekivano to što su institucije EU rešile da uvedu regulativu koja će biti jedinstvena za sve zemlje članice EU.\nUkoliko regulativa bude usvojena tokom ove godine, očekuje se da će primena početi 2021. godine, nakon perioda adaptacije.\nNova pravila trebalo bi da daju „vetar u leđa” razvoju pomenutih vrsta crowdfunding-a u Evropskoj uniji. Iako još uvek nije u potpunosti poznato kakva će ta nova pravila biti, očekuje se jedinstveni set pravila koja će se primenjivati u celoj EU za kampanje do 5 miliona evra, stroža pravila koja će štititi investitore, tj. backer-e od finansijskih gubitaka, a države članice EU dobiće ovlašćenje da nadgledaju i verifikuju provajdere crowdfnding-a, odnosno platforme. \nZaštita backer-a i investitora ogledaće se u tome što će se zahtevati viši nivo transparentnosti platformi, koji će sve platforme morati da poštuju. Na platformama će morati da budu dostupne informacije o finansijskim rizicima, uključujući i rizik od nesolventnosti, kao i o kriterijumima za izbor projekata. Autori kampanja će obezbediti takozvani Key Investment Information Sheet (KIIS) koji će sadržati sve ključne informacije o projektu, biznisu i investiciji, koje do sada nije bilo obavezno pružiti.\nOčigledna je namera Evropske unije da uvede jasna i univerzalna pravila u oblast crowdfunding-a, koja iz dana u dan raste i razvija se. Sa jedne strane, zaštita backer-a i viši nivo transparentnosti trebalo bi da rezultiraju većim brojem onih koji podržavaju crowdfunding kampanje. Sa druge strane, malim i srednjim preduzećima će univerzalna pravila olakšati prikupljanje sredstava, jer će evropsko tržište crowdfunding-a postati jedinstveno.\nS obzirom na to da je Srbija u procesu pristupanja Evropskoj uniji, očekivano je da će u jednom trenutku i domaće zakonodavstvo morati da se uskladi sa evropskim po ovom pitanju. Sve u svemu, reč je o dobroj vesti koja potvrđuje da je crowdfunding i te kako važan alternativni finansijski instrument.


Podsticaji za investiranje Srpski\nRegionalni razvoj Podrška investitorima Podrška izvozu O Srbiji O nama Publikacije Vesti Događaji Podsticaji za investiranje\nPored postojećih prednosti, kao što su strateški geografski položaj, bescarinski izvoz u zemlje Jugoistočne Evrope i Rusiju, najniža stopa poreza na dobit u Evropi od 15%, kao i obrazovana i kvalitetna radna snaga dostupna po konkurentnim troškovima, Srbija je pripremila paket finansijske podrške investitorima. Uredba obuhvata: Finansiranje investicionih projekata u proizvodnom sektoru i sektoru usluga koje mogu biti predmet međunarodne trgovine. Opravdani troškovi: Opravdani troškovi su ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva počev od dana podnošenja prijave za dodelu podsticajnih sredstava do dana isteka roka za realizaciju investicionog projekta, u skladu sa ugovorom o dodeli sredstava podsticaja ili bruto zarada za nove zaposlene povezane sa investicionim projektom u dvogodišnjem periodu nakon dostizanja pune zaposlenosti. Kao opravdani troškovi ulaganja uzimaju se u obzir i troškovi zakupa poslovnih prostorija u kojima se realizuje investicioni projekat, pod uslovom da period zakupa od dana isteka roka za realizaciju investicionog projekta nije kraći od pet godina za velika privredna društva, odnosno od tri godine za mala i srednja privredna društva. Pravo na učestvovanje u postupku dodele sredstava: Imaju investitori koji prijave investicione projekte u sektorima za koje se u skladu sa ovom uredbom mogu dodeliti sredstva a koji se pre početka realizacije investicionog projekta prijave za dodelu sredstava na način i pod uslovima predviđenim ovom uredbom;\nDa se direktna investicija održi na istoj lokaciji u jedinici lokalne samouprave u periodu od najmanje pet godina nakon realizacije investicionog projekta za velike privredne subjekte, odnosno najmanje tri godine za male i srednje privredne subjekte i Da se dostignuti broj zaposlenih kod korisnika sredstava nakon realizacije investicionog projekta ne smanjuje u periodu od pet godina za velike privredne subjekte, odnosno tri godine za male i srednje privredne subjekte.\nRok za realizaciju investicionog projekta i zapošljavanje novih zaposlenih: do 3 godine od dana podnošenja prijave za dodelu podsticajnih sredstava, a koji se nakon zaključenja ugovora može produžiti najviše do pet godina, računajući od dana podnošenja prijave za dodelu sredstava, a po obrazloženom zahtevu korisnika sredstava, ukoliko Savet za ekonomski razvoj oceni da su okolnosti koje su dovele do potrebe za produženjem roka objektivne i da je produženje roka opravdano i svrsishodno, odnosno da se time na najefikasniji način postižu ciljevi ulaganja i privrednog razvoja. Za ulaganja od posebnog značaja, rok za realizaciju investicionog projekta i zapošaljavanje novih zaposlenih povezanih sa investicionim projektom je do deset godina od dana podnošenja prijave za dodelu podsticajnih sredstava. Investicioni projekti za koje se mogu dodeliti sredstva:\ninvesticione projekte u sektoru poljoprivrede i ribarstva čija je minimalna vrednost 2.000.000 evra i kojima se obezbeđuje najmanje 25 novih radnih mesta. Vrsta podsticaja koja se može dodeliti:\nPodsticaji za opravdane troškove bruto zarada za nova radna mesta - 20% (za I grupu opština), 25% (za II grupu), 30% (za III grupu), 35% (za IV grupu) i 40% (za devastirana područja) opravdanih troškova bruto zarada iz člana 3.ove uredbe. Ovi iznosi su ograničeni maksimumom od 3.000 (za I grupu), 4.000 (za II grupu), 5.000 (za III grupu), 6.000 (za IV grupu) i 7.000 evra po novootvorenom radnom mestu (za devastirana područja). Podsticaji za opravdane troškove ulaganja u osnovna sredstva - može se odobriti povećanje iznosa bespovratnih sredstava, u visini do: 10% (za I grupu opština),15% (za II grupu opština), 20% (za III grupu opština), 25% (za IV grupu opština), i 30% (za devastirana područja),\nMaksimalni dozvoljeni iznosi podsticajnih sredstava za privlačenje direktnih investicija određuju se u skladu sa propisima kojima se uređuju pravila za dodelu državne pomoći i kriterijumima iz ove uredbe. Prilikom određivanja visine sredstava koja mogu biti dodeljena, uzima se u obzir kumulacija sa prethodno odobrenom državnom pomoći, u skladu sa propisima kojima se uređuju pravila za dodelu državne pomoći. Postupak za dodelu sredstava: Dodela sredstava sprovodi se putem javnog poziva za dodelu sredstava. Ministarstvo privrede, uz saglasnost Ministarstva nadležnog za poslove finansija, objavljuje javni poziv na svojoj internet stranici. Tekst javnog poziva objavljuje se i na internet stranici Agencije.\nInvestitor dostavlja Agenciji Pismo o namerama o realizaciji investicionog projekta. Na osnovu podataka iz Pisma o namerama, Agencija dostavlja investitoru obaveštenje o mogućem nivou podsticaja, ostavljajući mu rok od 30 dana da se izjasni. Nakon prijema izjašnjenja, investitor podnosi Agenciji prijavu za dodelu sredstava podsticaja na propisanom obrascu, na srpskom jeziku. Sredstva se ne mogu koristiti za finansiranje investicionih projekata u sektoru saobraćaja, razvoja softvera, ugostiteljstva, igara na sreću, trgovine, proizvodnje sintetičkih vlakana, uglja i čelika, duvana i duvanskih prerađevina, oružja i municije, brodogradnje (izgradnja pomorskih trgovačkih plovila na sopstveni pogon- najmanje 100 bruto registrovanih tona), aerodroma, komunalnom sektoru i sektoru energetike, širokopojasne mreže, kao ni privrednih društava u teškoćama.\nOvo smanjuje ukupno opterećenje za zarade na veoma konkurentnih 20% (procena za prosečnu platu u Srbiji). Godišnji odbici za porez na dobit\nZa građane koji nisu državljani Srbije, godišnji prihod se oporezuje ukoliko prelazi iznos trostruke prosečne godišnje zarade u Srbiji. Poreska stopa je 10% za godišnji prihod u iznosu do 6 prosečnih godišnjih zarada u Srbiji, a 15% za deo godišnjeg prihoda koji prelazi 6 puta prosečnu godišnju zaradu u Srbiji. Oporezivi prihod se dodatno smanjuje za 40% prosečne godišnje zarade za poreskog obveznika i 15% prosečne godišnje zarade za svakog izdržavanog člana porodice. Ukupan iznos umanjenja ne može preći 50% oporezivog prihoda. Izuzeci od poreza na dodatu vrednost u slobodnim zonama\nPrihodi ostvareni kroz komercijalne aktivnosti u slobodnim zonama u Srbiji su izuzeti od poreza na dodatu vrednost. Postoje dvanaest slobodnih zona koje trenutno posluju u zemlji: Pirot, Subotica, Zrenjanin, FAS Kragujevac, Šabac, Novi Sad, Užice, Smederevo, Svilajnac, Kruševac, Apatin, Vranje, Priboj i Beograd. Strane kompanije mogu formirati slobodnu zonu u privatnom vlasništvu na osnovu projekta odobrenog od strane vlade. Bescarinski uvoz sirovina i poluproizvoda\nStrani investitori u Srbiji mogu da uživaju u benefitima od slobodnog uvoza sirovina i poluproizvoda za izvozno orijentisanu proizvodnju. Ova pogodnost se može postići ili poslovanjem u jednoj od slobodnih zona u Srbiji ili putem carinske dozvole za spoljno orijentisanu prerađivačku proizvodnju. U oba slučaja, gotovi proizvodi moraju biti 100% namenjeni izvozu.rt. Bescarinski uvoz mašina i opreme\nStrani investitori su izuzeti od plaćanja carine na uvezenu opremu i mašine koje predstavljaju udeo stranog investitora u kapitalu preduzeća u Srbiji. Lokalni podsticaji


Tag / Sloun Stivens / Vesti online\nWTA: Olga Danilović najbolja u karijeri\nPrva teniserka Srbije Aleksandra Krunić nazadovala je za dva mesta i trenutno je 49. na svetu, dok je Olga Danilović pomerila granicu najboljeg plasmana i zauzima 111. poziciju.\nIvanovićeva počinje sezonu iz Oklenda\nNajbolja srpska teniserka Ana Ivanović novu sezonu započeće na turniru u Oklendu, saopštili su organizatori.\nSinsinati: Ana "prepisivala" od Novaka\nNajbolja srpska teniserka Ana Ivanović plasirala se u četvrtfinale turnira u Sinsinatiju trijumfom nad Amerikankom Sloun Stivens posle preokreta .\nVirus Anin saveznik\nSrpska teniserka Ana Ivanović plasirala se u osminu finala turnira Premijer serije u Sinsinatiju bez borbe pošto je Amerikanku Venus Vilijams virus sprečio da joj se suprotstavi.\nJanković izgubila u četvrtfinalu Strazbura\nSinsinati: Jelena Janković u četvrtfinalu\nRodžers kup: Jelena u osmini finala posle skoro 200 minuta borbe!\nSrpska teniserka Jelena Janković se plasirala u osminu finala Rodžers kupa u Montrealu posle velike borbe u meču koji je trajao 196 minuta.\nBirmingem: Ana Ivanović u polufinalu\nSrpska teniserka Ana Ivanović se plasirala u polufinale turnira u Birmingemu pošto je pobedila Čehinju Klaru Kukalovu rezultatom 6:1, 6:4.\nRim: Stivens bolja od Bojane\nSrpska teniserka Bojana Jovanovski izgubila je od Sloun Stivens iz SAD sa 3:6, 6:3, 6:3 u prvom kolu turnira u Rimu.\n08:38 >> 08:39\nPorazi naše Ane i Zimonjića u Indijan Velsu\nSrpska teniserka Ana Ivanović eliminisana je u trećem kolu turnira u Indijan Velsu, u SAD, pošto je rano ujutro po našem vremenu vremenu u dva seta izgubila od Amerikanke Sloun Stivens - 7:6,...


Tokom poplava Srbija uvezla struje za pet miliona eura › Made-in-Germany.rs\nTokom poplava Srbija uvezla struje za pet miliona eura\nNakon katastrofalnih poplava Elektroenergetski sitem Srbije polako se vraća u normalu, a nakon deset dana zastoja počeo je sa radom blok A1 Termoelektrane „Nikola Tesla” (TENT) u Obrenovcu.\nJoš uvek se ne zna koliko je tačno štete od poplava pretrpela „Elektroprivreda Srbije” (EPS), dok su nadležni saopštili da je država tokom vanredne situacije uvezla struju vrednu pet miliona eura kako bi snabdevanje građana i privrede bilo normalizovano. Novac potrošen za uvoz struje ući će u bilans štete koju je EPS pretrpeo zbog poplava, prenosi novosadski „Dnevnik“.\n– EPS je i pre poplava imao normalne aktivnosti uvoza i izvoza struje, a za vreme poplava nije otkazan ni jedan ugovor i struja se izvozila po planu. Taj povećani uvoz struje i dalje je u okviru predviđenog plana poslovanja EPS-a, a vrednost povećanog uvoza ući će u ukupni bilans štete koju je EPS kao sistem pretrpeo zbog njih. Sada je potrebno uraditi novi biznis-plan u kojem će biti pripremljeni različiti scenariji. Za sad nijedan od tih scenarija ne predviđa restrikcije struje, ali će sve zavisiti od rasta proizvodnje uglja u „Kolubari” – objasnio je Aleksandar Obradović, vršilac dužnosti direktora EPS-a.\nMinistar energetike Aleksandar Antić najavio je za danas puštanje u rad i Bloka 3 u TENT-u A, nakon čega bi elektrana bila osposobljena za proizvodnju struje kapaciteta od 500 do 600 megavata. TENT A ima šest blokova, ukupna snaga termoelektrane je 1.650 megavata i isporučuje oko 30 posto struje u Srbiji. Ministar je izrazio očekivanje da će ubrzo prestati uvoz struje, kako se budu oporavljala proizvodna postrojenja EPS-a.\nOd MiG na 27/05/2014 / Energetika / Ostavite komentar\nJačanje nemačko-srpske trgovine


Ekonomija - datum: 2020-11-30 CENTRALNA BANKA CRNE GORE EVIDENTIRALA\nCentralna banka Crna Gore Pale kamatne stope na kredite\nPodaci Centralne banke (CBCG) pokazuju da je prosječna ponderisana efektivna kamatna stopa na odobrene kredite, koja obuhvata sve njihove troškove, u septembru pala 0,01 procentni poen u odnosu na avgust i iznosila je 5,86 odsto.\n– Prosječna ponderisana nominalna kamatna stopa pala je 0,02 procentna boda u odnosu na avgust i iznosila je 5,34 odsto – navodi se u Biltenu CBCG. Kamatne stope na novoodobrene kredite u septembru su pale, efektivna 0,63 procentna poena na 5,39 odsto, a nominalna 0,57 procentnih bodova na 4,9 odsto, prenijela je agencija Mina biznis Efektivna kamatna stopa mikrokreditnih finansijskih institucija (MFI) u septembru je na mjesečnom nivou pala 0,01 procentni poen na 23,17 odsto, dok je nominalna porasla 0,08 procentnih bodova na 20,37 odsto. Kamatne stope MFI na novoodobrene kredite u septembru su porasle, efektivna 1,07 procentnih poena na 23,97 odsto, a nominalna 0,7 procentnih bodova na 20,8 odsto. Prosječna ponderisana efektivna kamatna stopa na depozite u septembru je ostala nepromijenjena u odnosu na avgust i iznosila je 0,4 odsto. Razlika između aktivnih i pasivnih kamatnih stopa u septembru je iznosila 5,46 procentnih poena i bila je manja u odnosu na avgust.


Nemam poverenje u Osmanija u pregovorima sa Sofijom | Novine Toronto\nNemam poverenje u Osmanija u pregovorima sa Sofijom\nOdlazeći vicepremijer Severne Makedonije za evropska pitanja Nikola Dimitrov izjavio je da je lično prepreka za loše rešenje spora sa Bugarskom i da nema poverenje u šefa diplomatije Bujara Osmanija po pitanju pregovora sa Sofijom.\nNa poslednjoj konferenciji za novinare na toj funkciji, Dimitrov je rekao da ima ljudi u pregovaračkom procesu sa Sofijom u koje nema poverenje, i da je među njima Osmani, koji će ostati ministar spoljnih poslova i u budućoj vladi.\n"Da, nemam potpuno poverenje u Osmanija u vezi pitanja sa Bugarskom, na osnovu iskustva i informacija koje imam od predstavnika EU i institucija u Briselu. Imam osećaj da tamo ima jedan 'drajv' za uspeh po svaku cenu, koji nije produktivan i opasan je. Nadam se da grešim, ali imam takav osećaj", rekao je vicepremijer za evropska pitanja koji neće biti deo nove vlade.\nDimitrov, koji je kao ministar spoljnih poslova u prethodnoj vladi pregovarao i potpisao istorijski Prespanski dogovor sa Grčkom, naveo je da će ostati u Severnoj Makedoniji i da će pažljivo pratiti pregovore sa Sofijom i u potpunosti se boriti protiv lošeg rešenja, ali da će podržati evropsko i dobro rešenje.\n"Moja građanska dužnost, kao čoveka koji godinama radi za ovu stvar, je da budem budan, da sledim taj proces i javno i glasno ću alarmirati kada budem mislio da stvari idu lošem pravcu", rekao je on.\nPrecizirao je da je vodio ozbiljnu borbu, naročito u poslednjoj godini, oko definisanja nacionalnih pozicija, odnosno njihove suštine i strategije pregovora.\nDodao je da je taj sukob kulminirao u dva navrata, u Briselu i u Skoplju, kada je jasno kazao da neće dozvoliti da se po bilo koju cenu pređe preko postvaljenih granica zaštite makedonskog nacionalnog interesa.\nDimitrov je rekao da nikad neće odustati od borbe za evropsku integraciju Severne Makedonije, uz poštovanje makedonskog indentiteta i jezika.\n"Nisam čovek koji odustaje od borbe. Jednom sam rekao, ja tako funkcionišem. Nema popuštanja za stvari koje su vam važne i u ličnom životu i u politici. Ovo pitanje je moja lična životna misija. Apsolutno poštovanje makedonskog jezika, kao jednakog svim evropskim jezicima i evropska integracija oslonjenja na prave evropske stubove i kriterijume", rekao je Dimitrov.\nDimitrov je rekao da se nije sam povukao sa funkcije, navodeći da je nečiji interes u vladi i van nje da ne bude deo buduće vlade, zbog njegovih stavova.\nOn je rekao da mu je prvo nuđeno da bude ambasador u Vašingtonu i da je, kada je to odbio, dobio ponudu da sam izabere ambasadorsko mesto, izražavajući uverenje da je to urađeno kako ne bi bio u Severnoj Makedoniji i kako bi mu bilo onemogućeno da javno govori.\n"Shvatio sam da je očigledno velik nečiji ulog da se oslabe glasovi koji su na liniji u pregovorima sa onim za šta se ja borim. Interes da me nema nije samo ovdašnji. Znate da će mnogi kod suseda biti jednako srećni da se oslobode virusa koji je opasniji od kovida, kako su me nazvali. Ali, kao što sam rekao tada, protiv virusa ideala i principa nema vakcine", rekao je Dimitrov.\nIstakao je da nikada nije bio član nijedne partije i da radi za državu, za makedonsku stvar i da je njegova vizija da "makedonska poltika postane plemenita, misija ljudi sa znanjem i časti, sa dostojanstvom i ličnom kulturom".\nOn je novinarima rekao i da više nije tajna da su se posle ostavke premijera Zorana Zaeva "javili mnogi međunarodni prijatelji sa podrškom da preuzme vladu", što u koaliciji nije prihvaćeno.


Uhapšeni zbog posredovanja u prostituciji – oglašavali na sajtu, ugovarali vrstu usluge - Izazov\nUhapšeni zbog posredovanja u prostituciji – oglašavali na sajtu, ugovarali vrstu usluge\nRadio-televizija Srbije\t 22. juna 2022. 11:19\nSumnja se da su oni, od januara do sredine juna ove godine, iznajmljivali stanove na teritoriji grada u kojima su boravile devojke koje su vrbovali da se bave prostitucijom. Najmanje sedam devojaka odvozili su na adrese na kojima su se sastajale sa klijentima.\nTužilaštvo je saopštilo da su oni oglašavali prostituciju na internet portalu namenjenom za promovisanje pružanja seksualnih usluga postavljajući i ažurirajući oglase sa fotografijama i oglašenim brojevima telefona, angažovanih osoba, ugovarali vrstu seksualne usluge, mesto vreme, dužinu i cenu pružanja seksualne usluge.\nTako su pribavili korist u neutvrđenom iznosu, koju su delili između sebe u zavisnosti od zadataka koje su imali u izvršenju krivičnog dela. Sat vremena seksualnih usluga se kretao od 150 do 200 evra.\nU Tužilaštvu za organizovani kriminal u toku su saslušanja osumnjičenih.


Vesti online / Sport / Rukomet / Đukanović napustio San Rafael posle 10 godina, nova stanica - Eks\nMenja klub posle decenije, ali ostaje u Francuskoj: Slaviša Đukanović u dresu reprezentacije Srbije\nPosle 10 godina provedenih u San Rafaelu, bivši reprezentativac Srbije karijeru nastavlja u Eksu. On je potpisao jednogodišnji ugovor sa ambicioznim francuskim prvoligašem, saznaje VESTIONLINE.\nRadi se o klubu koji će sa klupe da predvodi legendarni francuski rukometaš Žerom Fernandez, koji je pre nekoliko meseci "okačio patike o klin" i odmah seo na užarenu trenersku klupu. Upravo je jedan od najtrofejnijih francuskih rukometaša svih vremena insistirao na dovođenju srpskog čuvara mreže, koji je uz legendarnog Tijerija Omejea, jedan od golmana sa najdužim stažom u elitnoj ligi Francuske.\nProšle sezone, Eks je bio na sredini tabele, a cilj je da se narednih godina napravi iskorak i izbori plasman u neki od evropskih takmičenja. Izgrađena je nova dvorana sa više od 5.000 mesta, na klupi je legenda francuskog rukometa, pa su ispunjeni svi preduslovi da Eks igra značajniju ulogu u Francuskoj.\nU prošloj sezoni, Đukanović je sa San Rafaelom osvojio četvrto mesto u šampionatu Francuske, a klub sa Azurne obale bio je učesnik i F4 Kupa EHF-a. Naš golman imao je u prošloj sezoni u šampionatu 150 odbrana, odnosno procenat uspešnosti od 34,48 odsto. U najjačoj ligi Francuske odigrao je 242 meča, imao ukupno 2.189 odbrana, odnosno procenat uspešnih intervencija od 36,09 %.\nZa reprezentaciju Srbije igrao je na dva Evropska prvenstva, 2014. godine u Danskoj i 2016. u Poljskoj. U Francuskoj je već više od deceniju i po. Ponikao je u Prvoj iskri iz Bariča, a u Srbiji je branio još za: Stari grad, Šamot, Proleter i Crvenku.\nRK San Rafael\nRUKOMET Briljira u zemlji šampiona, ali za Srbiju nije dovoljno dobar!


Svetske agencije i mediji preneli su da je Srpska napredna stranka Aleksandra Vučića ubedljivi pobednik na parlamentarnim izborima u Srbiji, a ruska agencija TAS i britanska agencija Rojters tu vest su prenele pod oznakom hitno.\nBiračka mesta bila su opremljena zaštitnim maskama i sredstvima za čišćenje ruku za oko 6,6 miliona ljudi s pravom glasa, navodi Rojters i dodaje da se očekivalo da većina ne glasa, delimično iz straha od virusa korona.\nAmerička agencija AP prenosi da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić proglasio ubedljivu pobedu svoje stranke na izborima, koji su, kako ističe, održani usred zabrinutosti zbog širenja virusa korona i bojkota, kako kaže, „velikog dela opozicije“.\nNavodi i da je Vučić preneo pristalicama da je SNS osvojio više od 60 odsto glasova, što je oko 190 mesta u parlamentu od 250 poslanika. AP navodi i da prvi nezvanični rezultati pokazuju da će Srbija imati jedinstvenu skupštinu, praktično bez opozicije i ističe da će u nju ući samo tri ili četiri stranke, od ukupno 21 liste koje su učestvovale na izborima.\nAmerička agencija ističe da su izbori u Srbiji bili prvi opšti izbori u Evropi tokom pandemije. AP ocenjuje da je Vučić, „iako se na izborima nije birao predsednik zemlje, dominirao u kampanji preko mejnstrim medija, koje kontroliše“. Agencija navodi i da je nekoliko „glavnih opozicionih grupa“ bojkotovalo izbore, pozivajući se na nedostatak slobodnih i fer uslova glasanja i opasnosti po javno zdravlje, te da je „nekoliko manjih stranaka“ odlučilo da učestvuje na izborima, jer su smatrale da će bojkot potisnuti „ionako već marginalizovanu opoziciju“.\nRuska agencija TAS poziva se u svojoj vesti na preliminarne podatke Centra za praćenje izbora koji pokazuju da je SNS osvojila 56,7 odsto glasova i da je izlaznost bila 50,44 odsto.\nPrethodni tekstIzbori: Zatvorena biračka mesta u Srbiji\nSledeći tekstPoslanici iz Niša koji ulaze u novi saziv Narodne skupštine


Početna Vijesti Crna hronika U Tuzli zaplijenjeno više od 11 kilograma droge vrijednosti 600.000 KM\nPripadnici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona (MUP TK) su 14. i 15. septembra ove godine na području tuzlanskog naselja Bare izvršili pretrese, a tom prilikom je uhapšena jedna osoba sa više od 11 kilograma droge tržišne vrijednosti skoro 600.000 KM.\nDirektor Uprave policije MUP-a TK Dževad Korman danas je kazao da su prilikom pretresa pronađene i oduzete određene vrste droge, a nakon vještačenja je utvrđeno da je riječ o 7.324 komada tableta ekstazi, 5,637 grama praha ekstazija te 22 vrećice ukupne mase 11.331,14 grama spida u prahu. U ovoj akciji je zaplijenjeno i 429 drugih predmeta.\n“Ukupno su tokom osam mjeseci ove godine izvršena 353 pretresa na različitim lokacijama gdje je indicirano postojanje, odnosno da su skrivena određena narkotička sredstva. Tom prilikom su zaplijenjene značajne količine opojnih sredstava, u količini preko 94 kilograma, zatim 4.516 grama smjesa za obogaćivanje droge, 8.016 komada različitih tableta koje sadrže psihoaktivne supstance te 13 litara tečnih prekursora koji se koriste za dobijanje opojnih droga”, rekao je Mevludin Omerović, koordinator Sektora kriminalističke policije MUP-a TK.\nPrethodni članakGruđanin ulovio poskoka i odnio kući kao kućnog ljubimca (VIDEO)\nSljedeći članakPredstavljamo: Kompanija Yavuz, proizvođač PVC profila u BiH (FOTO/VIDEO)


22/07/2019 u 10:22\nIako je berba maline u srednjem Podrinju u punom jeku, veliki dio dozrelih plodova propada, jer uzgajivači ovog voća nisu u mogućnosti da obezbijede dovoljan broj ljudi za taj posao, te ne stižu da ih na vrijeme oberu.\nUzgajivači na razne načine pokušavaju da obezbijede dovoljan broj ruku da oberu malinu, ali mnogi ne uspijavaju, jer se sve manje osoba odlučuje da radi ovaj izuzetno naporan posao.\nNeki ne žele da beru maline zbog zdravstvenih razloga, neki jer se radi po 14 časova, neki zbog izloženosti jakom sunčevom zračenju.\nMalinari nude beračima 70 do 80 feninga po kilogramu ubranih malina, neki dnevnicu 40 KM, ali rijetki pristaju da rade pod tim uslovima.\nU Udruženju malinara Bratunca, Srebrenice i Milića “Vilamet” kažu da berači dnevno mogu da naberu 50 do 100 kilograma maline, zavisno od sposobnosti, ali i kvaliteta roda, što znači mogu da zarade od 40 do 80 KM, međutim, sve je teže obezbijediti berače jer se radi o napornom poslu i po 14 sati dnevno.\nPrihvatljiva cijena maline je 3 KM\n“Još nije poznata definitivna otkupna cijena maline i ukoliko bude manja od 2,5 KM po kilogramu, proizvođači neće imati nikakvu zaradu”, kaže jedan od poznatijih malinara na ovom području Ivan Stojanović iz Kunjerca kod Bratunca, koji je i predsjednik Upravnog odbora Udruženja malinara “Vilamet”.\nOn ističe da bi realna i prihvatljiva cijena maline bila tri KM za kilogram uz podsticaje koje daje resorno ministarstvo.\nManji broj uzgajivača je zbog velikih obaveza i slabe zarade u prethodne dvije godine odlučio da uništi ili smanji malinjake, uvidjevši da je to djelatnost koja iziskuje puno angažovanja i troškova i da nikada nisu sigurni da li će imati zaradu.\nU opštini Bratunac malinarstvo je proglašeno strateškom razvojnom granom i mnogo je uloženo u razvoj ove djelatnosti.\nIzgrađen je sistem protivgradne zaštite, sistem za navodnjavanje malinjaka na cijeloj opštini, podignut rasadnik, obezbijeđene razne vrste podsticaja za podizanje zasada maline, ali su ipak mnogi odustali od tog posla zbog niske cijene ovog voća.\nProcjenjuje se da je u bratunačkoj opštini više od 300 hektara pod malinjacima i da se očekuje rod od oko 4.000 tona maline.\nBH Telecom Premijer liga BiH [22.07.2019.]\nUkrajina: Partija Zelenskog dobila najviše glasova na parlamentarnim izborima


Privrednik porijeklom iz BiH stavio svoje hotele na raspolaganje ljudima u nevolji - Biznis Info\nYou are at:Home»Biznis cafe»Privrednik porijeklom iz BiH stavio svoje hotele na raspolaganje ljudima u nevolji\nBy BiznisInfo on\t 01/04/2020 Biznis cafe\nStojan Stevanović, koji u Švajcarskoj živi 32 godine, odlučio je da svu svoju imovinu stavi na raspolaganje ljudima koji su se našli u bezizlaznoj situaciji u vrijeme virusa korona.\nStojan Stevanović, porijeklom iz Lopara, dao je na raspolaganje svoje hotele u Švajcarskoj i objekat u Loparama za besplatni smještaj onih koji su se usred epidemije virusa korona našli na ulici.\n“Svi ljudi iz Srbije, Republike Srpske i Federacije BiH koji su u bezizlaznoj situaciji i neizvjesnosti u vrijeme epidemije virusa mogu da mi se jave, sve dok se ne snađu ili dok u njihovim zemljama traje vanredna situacija. Mogu im pomoći, jer sve što imam ja – imaće i oni”, poručuje za Srnu ovaj humani čovjek.\nKontaktirao je i načelnika rodnih Lopara Radu Savića i zamolio da sve Majevičane, za koje zna da su ostali bez krova nad glavom, pošalje u njegove smještajne kapacitete i da objavi to na svom portalu.\n“Ne mogu kao čovjek dozvoliti da neko spava pod mostovima, a moji hoteli su prazni od 27. januara od kad je ovdje sve pozatvarano. Moj posao, koji je 90 odsto vezan za Kinu i poslovne ljude iz ove zemlje, takođe je stao, i sada su svi kapaciteti prazni”, napominje Stojan Stevanović.\nOn navodi da je imao poziv žene iz Ugljevika, koja je u Švajcarskoj čuvala djecu, a svi njeni poslodavci su je sada ostavili na cjedilu.\n“Prihvatio sam je, naravno, u hotel”, navodi Stojan jedan od primjera koji se dešavaju svakodnevno.\nObezbijedio i transport\nOn pretpostavlja da iz BiH i Srbije u Švajcarskoj ima dvije do tri hiljade ljudi i da su svi oni, pretežno, u hotelijerstvu radili na “crno”, a sada je ta oblast turizma zatvorena.\n“Meni ne treba niko da zahvaljuje, a kamoli da plaća. Jednostavno ne mogu da dozvolim da ljudi nemaju gdje da odu, da su smješteni po nekim hladnim kućicama, baštama i slično, a moji hoteli su prazni”, ističe Stojanović.\nOn napominje i da je svu svoju imovinu, sve apartmane hotela “Helvecija” u majevičkom rodnom mjestu Lopare, dao u iste svrhe dok traje vanredno stanje u njegovoj zemlji, a obezbijedio je svojim transportom i dušeke iz Sarajeva.\n“Sve smo dali na raspolaganje i u Švajcarskoj i u Loparama, – sve što imamo moja porodica i ja. Samo da se sve ovo završi”, poručuje Stevanović.\nNačelnik Lopara Rado Savić ranije je Srni rekao da je ova lokalna zajednica ispunila uslove, odnosno pravovremeno reagovala i obezbijedila smještaj za deset lica u hali “Helvecija”, koja je višenamjenska sala.\n“Stojan Stevanović iz Švajcarske, porijeklom iz Lopara sam je ponudio rješenje koje se uklapa u mjere Vlade Republike Srpske”, rekao je Savić Srni i zaključio da ljudi u dijaspori nikada ne zaboravljaju na potrebe svog naroda.\nObjekat u Loparama raspolaže vodom, ima struju, kuhinju, sobe, toalete, te sistem grijanja odnosno hlađenja, sve što je neophodno za eventualni smještaj lica, kao i krevete koji su na raspolaganju opštini.


Uskoro kupanje na otvorenom bazenu | Pančevac\nUskoro kupanje na otvorenom bazenu\n29.05.2015 12:56·0 komentaraPregleda: 1294\n– Ukoliko vreme bude bilo dobro, sezona kupanja na otvorenom bazenu počeće dvadesetog juna. Pripreme se privode kraju i zasad sve teče po planu – izjavio je Milan Stanišić, direktor Javnog komunalnog preduzeća „Mladost”.\nSumirajući do sada učinjeno, on je rekao da su pri kraju radovi na zameni električnih instalacija, čije je funkcionisanje bilo ugroženo zbog prošlogodišnjeg požara. Ostalo je da se prekontrolišu svi važni delovi koji se nalaze u podstanici otvorenog bazena i da se zamene elektromagnetni ventili.\nNakon toga će prvi put posle mnogo godina biti oprano i ofarbano korito bazena, a posle toga sledi puštanje vode i njeno zagrevanje. U planu je i da se postave nove klupe, obnove tribine, preurede travnjak i sportski tereni oko bazena i da se postave nove košarkaške table, a Dom omladine će i ove godine biti zadužen za muziku.\n– Radno vreme će i ovog leta biti od 10 do 18 sati za građanstvo, a posle toga na bazenu će trenirati sportski klubovi. I ove godine ćemo nagraditi đake time što će uz pokazanu đačku knjižicu imati slobodan ulaz svakog ponedeljka. Cena ulaznica će i ovog leta, kao i već nekoliko godina unazad, za odrasle biti 150 dinara, za decu do deset godina 100 dinara, a za najmlađe do pet godina ulaz će biti besplatan. U odnosu na bazene u Beogradu, Kovačici i druge u našem okruženju to je znatno jeftinije. Hoćemo da omogućimo svoj deci čiji roditelji nemaju para da im omoguće letovanje da provode vreme na otvorenom bazenu, pa smo zato odlučili da cene i ove godine budu iste kao i prošle i pretprošle godine – naglasio je Stanišić.\nInače, na sednici Gradskog veća koja je održana ovih dana data je saglasnost da naš grad učestvuje projektom za finansiranje radova na pokrivanju otvorenog bazena na javnom konkursu koji je raspisala Uprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine. To bi omogućilo da on radi cele godine i da bude neprestano na raspolaganju ne samo građanima već i sportistima i klubovima.\nAko se uzme u obzir da je Uprava za kapitalna ulaganja do sada finansirala slične poslove, kao i izgradnju potpuno novih bazena i u mnogo manjim gradovima od Pančeva, očekivano je da će inicijativa o natkrivanju otvorenog bazena biti finansijski podržana. Bilo bi poražavajuće da u odlučivanju o tome bude presudno to što u Pančevu, za razliku od pokrajine, nije na vlasti Demokratska stranka.