Predsjednik Srpskog demokratskog foruma Slobodan Nagradić smatra da je neosnovano poređenje događaja u Srebrenici s holokaustom, te da se iza optužbi Bošnjaka za dešavanja u julu 1995. godine krije želja za destabilizacijom prilika u BiH.\n“Pred pravosuđem nema reciprociteta kada je riječ o srpskim žrtvama. Na području zapadnog Balkana vladaju dvostruki standardi po pitanju živih i mrtvih. Zato postoji obaveza da se uputi izvinjenje i srpskom narodu za nevine žrtve, koje su pale”, izjavio je Nagradić.\nPrema njegovim riječima, upornim poređenjem događaja u Srebrenici sa sudbinom jevrejskog naroda tokom Drugog svjetskog rata, sarajevska politička elita želi da skrene pažnju na stradanje Bošnjaka tokom proteklog ratnog sukoba u BiH.\n“Ne uvažavaju se činjenice da se ratni zločini nisu dešavali samo u Srebrenici 1995. godine, nego se to događalo od samog početka građanskog rata. Fakti govore da su mnogi Srbi, vojnici, a još više civili, stradali tokom rata u selima oko Srebrenice, kao i mnogim drugim mjestima”, izjavio je Nagradić.\nOn je istakao da su potpuno neosnovani zahtjevi SDA da se zvaničnici Banjaluke ponovo izvinjavaju jer je to u ime srpskog naroda još 2004. godine učinio tadašnji predsjednik Srpske Dragan Čavić, a nešto kasnije i predsjednik Vlade Dragan Mikerević.\nOcijenivši da će BiH biti provizorijum u kojem će još dugi niz godina biti mržnje, Nagradić je istakao da se malo čini da narodi na ovim prostorima žive jedni s drugima i da ne vidi da će se taj ideal ostvariti u dogledno vrijeme.\n“Većina ratova u istoriji završila je s jasnim pobjednikom ili gubitnikom. Ovdje to nije slučaj. Faktori, koji su dirigovali ratom, stavaljajući se na jednu stranu, uspjeli su da nakon rata nametnu da su Srbi gubitnička strana. Zato na Srbe pada krivica za sve što se desilo, iako to ne odgovara istorijskim činjenicama”, kaže Nagradić.\nOn je dodao da je jedan dio ljudi u Srbiji spreman da to prihvati i svoju ulogu sada vide u seriji izvinjenja u čemu prelaze mjeru, pa odgovornost za sve što se dešavalo u ratu pripisuju srpskom narodu, čak i onaj dio koji to realno nije. “Misle da će se tako dodvoriti drugima. To su iluzije, jer protivnici uvijek više cijene čvrst i jasan stav, nego nekakvo podaništvo bez povoda”, naglasio je Nagradić.


RTS :: Proslava Nove godine u evropskim gradovima gotovo nemoguća, ali su Maldivi tražena destinacija\nEkonomija i epidemija Proslava Nove godine u evropskim gradovima gotovo nemoguća, ali su Maldivi tražena destinacija\nsreda, 01. dec 2021, 16:40 -> 16:46\nSmanjen je broj avio-kompanija koje lete iz Beograda, a glavni saobrćaj sa Evropom i Dalekim istokom obavlja domaća "Er Srbija". Posle novog lokdauna koji sprovode članice EU, skoro da ne postoji destinacija gde možete turistički odleteti za Novu godinu.\nPosle novih mera koje obuhvataju više medicinske dokumentacije, turizam je sačekala i nova mutacija virusa koji je i one zemlje koje su bile otvorene vratio u karantin.\nU međuvremenu, kažu prodavci karata, skaču i cene za preostala mesta a ni tur-operatorima iz Unije nije baš najjasnije kako će sprovesti svoje planove. Granica može da se pređe sa testom, ali ako niste vakcinisani nekom od priznatih vakcina u toj državi, očekuje vas ili karantin od 10 do 15 dana ili nemogućnost ulaska u restorane, muzeje, bioskope, pozorišta, skijališta, pa se onda postvlja pitanje zašto putovati.\n"Evropska unija trenutno nije baš popularna destinacija za putovanja, zapravo putovanja koja nisu esencijlana su prilično ograničena i zapravo u ovom trenutku niko turistički ne putuje", kaže Igor Vranješević, agent za avio-karte.\nMeđutim, raste broj putnika koji idu turistički na daleka mesta kao što su to Maldivi, iako su cene porasle nekoliko puta od prošle godine. Skuplje i luksuznije karte idu bolje nego one u ekonomskoj klasi. Ipak, u međuvremnu, poreznici su tražili od agencija da im dostave spiskove onih koji najviše troše.\n"Cene karata variraju, mi smo u nekom trenutku prodali kartu od 15.000 evra, a drugom slučaju prodali smo kartu od devet evra", navodi Vranješević.\nPutovanje autobusom na doček Nove godine u Evropi retko ko organizuje jer su male šanse da može da ga sprovede. Veći deo populacije okrenuće se domaćem turizmu, naročito planinama, gde je već sve rasprodato do marta.\n"Što se zapadne Evrope, tiče trenutno je veoma neizvesna situacija tako da ćemo Rim, Pariz i Berlin ostaviti za neka druga vremena, za maj-april. Same granice su zahtevne, morate ispunjavti g2 ili g3 ili ste preležali kronu. Mnogi hoteli i restorani ne dozvoljavaju ulaz bez provere, a i tržni centri, pa onda turizam nema svrhu", navodi turistički agent Ljubiša Negovanović.\nMesta ima još u srpskim banjama. Oni koji žele da idu kolima u neku od zemalja u okruženju, moraju dobro da se raspitaju jer su granice - osim sa Bosnom, Mađarskom i Crnom Gorom - zatvorene.


Nordeus otvara novi Hub i pokreće programe podrške za game developere – Startit\nHub je smešten u GTC Green Heart poslovnom kompleksu, pored novootvorene zgrade Nordeusa i obuhvata 260 kvadratnih metara.\nDanas je počeo sa radom Nordeus Hub, besplatan co-working prostor, ali i prostor za događaje i programe podrške namenjen programerskoj i dizajnerskoj zajednici u Beogradu.\nKako kažu iz Nordeusa, novi hub je namenjen razvoju indie game timova, startapa i osnaživanju talenata kako bi se unapredio obećavajući gejming ekosistem u Srbiji. Ponudom edukativnih programa, meetup-a, prezentacija i događaja namenjenih zajednici, Hub će biti centar u kojem ljudi mogu da uče i razvijaju svoje veštine, sarađuju, nalaze saradnike i dobijaju pomoć i podršku Nordeusovog tima, kao i drugih kompanija i profesionalaca iz industrije.\nOtvaranju ovog Huba prethodilo je više od godinu dana razvoja koncepta, sa probnim prostorom koji je pokrenut u decembru 2018. godine. Novi Nordeus Hub je smešten u GTC Green Heart poslovnom kompleksu, pored novootvorene zgrade Nordeusa i obuhvata 260 kvadratnih metara. Poseduje kapacitet od 30 sedećih mesta u co-working prostoru i okvirno 70 mesta za posetioce događaja, a raspolaže i sa dve sale za sastanke, kuhinjom i drugim prostorijama.\nU Nordeus Hubu organizovaće se i programi i događaji za developere iz IT industrije i studente, koji će ih upoznati sa gejmingom kao biznisom i ponuditi im alate i podršku tokom početnih faza karijera i startapa, naveo je Miloš Paunović, CSR specijalista u Nordeusu.\nU tom smislu, dva ključna programa koja će biti započeta u 2019. godini su Booster i Intro to Gaming.\nBooster je besplatni program koji će u trajanju od šest meseci ponuditi timovima i pojedincima u gejming industriji prostor za rad i saradnju u co-working prostoru, seriju specijalno dizajniranih radionica i mogućnosti za mentorstvo od strane profesionalaca iz Nordeusovih redova. Prvi program je već počeo zahvaljujući prijavama koje su ostvarene kroz saradnju sa SGA (Asocijacija industrije video-igara Srbije), ali svi zainteresovani za narednu rundu se mogu prijaviti na sledećem linku.\nIntro to Gaming je program koji obuhvata niz događaja i prezentacija namenjenih svima koje zanima karijera u gejming industriji i pokriva sve aspekte rada. Do kraja 2019. godine u okviru ovog projekta planirano je obuhvatanje nekoliko tema: industrija video-igara u svetu, Free-to-Play tržište igara, razvoj video-igara, umetnost u video-igrama, produkcija, dizajniranje video-igara i dr, a prvi događaj planiran je za početak oktobra.\nNordeus Hub je dodatak već postojećim inicijativama koje je Nordeus pokrenuo u saradnji sa drugim kompanijama, kao što su Asocijacija industrije video-igara Srbije (SGA), koja je prošle godine pokrenuta u saradnji sa još sedam kompanija, i Inicijativa Digitalna Srbija, u kojoj je Nordeus takođe jedna od devet kompanija osnivača.


Sajentološka crkva u Los Anđelesu\nU tužbi se traži neodređena opšta, posebna i kompenzaciona odšteta, kao i neisplaćene zarade od crkve, njenog Religioznog tehnološkog centra i lidera Dejvida Miskevidža i još 25 neimenovanih osoba. Među navodima u tužbi nalaze se i kleveta, ugrožavanje privatnosti i namerno uzrokovanje emotivnog stresa, a traži se dvostruka ili trostruka odšteta na konto tvrdnje da su prekršili zakone o trgovini ljudima i radu.\nŽena koja je tužila Crkvu rekla je da je odgojena u njoj od rođenja i da je u 15-toj postala lični pomoćnik Miskevidža, čija je zvanična titular predsednik Religioznog tehnološkog centra. Crkva opisuje Miskevidža kao “crkvenog lidera sajentološke religije” koju je 1952. osnovao pisac naučne fantastike Ron Habard.\nLider crkve Dejvid Miskevidž\nNeimenovana žena navela je da se priključila Morskoj organizaciji, udruženju “najposvećenijih članova” crkve koji potpišu ugovor sa kvazipomorskom grupom na milijardu godina. Ona se premestila u Zlatnu bazu Crkve u San Hasintu u Kaliforniji, gde je provela oko 12 godina, do 2015. kad su je sklonili sa mesta pomoćnika lidera i smestili u izolacioni program zvan “Rupa” jer je, kako tvrdi, znala previše o bračnim problemima između Miskevidža i njegove žene.\nProterana u Los Anđeles da radi na publicitetu crkve, žena je pobegla krajem 2016 u gepeku automobile koji je vozio glumac koji nije pripadnik Crkve a s kojim je trebala da napravi promotivne snimke. Sajentolozi aktivno regrutuju slavne ličnosti, podseća “NBC njuz”. Nakon što je pobegla, neimenovana žena je otišla da radi za glumca Lija Reminija, bivšeg sajentologa, koji u dokumentarnoj seriji priča o zlostavljanju u crkvi.\nSajentolozi redovno vrbuju slavne ličnosti - crkva u Holivudu\nBrajan Kent, advokat žene, kaže da je crkva decenijama prikrivala fizičko, emotivno i seksualno zlostavljanje svojih članova, uključujući one najranjivije – decu.\n-Ovo je samo početak i nećemo stati dok oni ne stanu – rekao je Kent.\nAdvokat Sajentološke crkve najavio je da će ova institucija “energično braniti sebe protiv ovih neosnovanih optužbi”.


Italijanska kompanija USCO, jedan od vodećih proizvođača i distributera rezervnih delova za građevinske mašine, zainteresovana je da svoj proizvodni pogon preseli u trsteničku fabriku „Prva petoletka“.\nDelegacija „Prve petoletke“ vratila se pre nekoliko dana iz posete Italiji gde je zajedno sa predstavnicima Vlade Srbije i Direkcije za izgradnju Trstenika obišla USCO iz Modene. Menadžment „Prve petoletke“ razgovarao je sa vlasnicima ove kompanije o mogućnostima da svoj proizvodni pogon stacioniraju u Srbiji.\nPrema rečima predstavnika „Prve petoletke“, kompanija USCO zainteresovana je da u halu „Mikroelektronike“ u Trsteniku preseli svoj pogon.\nTom prilikom, USCO bi zaposlio nove radnike, rekonstruisao halu prema svojim potrebama, instalirao nove mašine i opremu. Planirana proizvodnja bi u potpunosti bila namenjena izvozu. Kompanija USCO ima nameru da u Agenciji za privredne registre izvrši registraciju nove firme sa sedištem u Trsteniku, dok će proizvodi izrađeni u Srbiji nositi obeležje „Made in Serbia“.\n– Kompanija USCO zainteresovana je za realizaciju proizvodnje na dug rok, tako da postoji mogućnost proširenja kapaciteta i proizvodnje nakon nekoliko godina rada, odnosno izmeštanja celokupnog proizvodnog programa u Trstenik. To će stanovnicima omogućiti nova radna mesta i doprineti prosperitetu celog Rasinskog okruga – istakao je Zoran Veselinović, generalni direktor „Prve petoletke“.\nU narednom periodu očekuje se da ova kompanija dostavi Pismo o namerama Kabinetu potpresednika Vlade, nakon čega će biti zakazan novi sastanak u Beogradu na kome će biti precizirani svi bitni detalji u vezi sa poslovnom saradnjom.\n#gradjevinske masine #rezervni delovi #trstenik #usco\nMala trougaona kuća u Japanu


Radna prava u vreme vanrednog stanja - Mašina\nOnima koji rade u sektorima koje je Vlada direktno regulisala, kao što su prosveta, šalteri javnih službi i sl. situacija je donekle jasna – neće se raditi. Mnogima koji rade u proizvodnji i uslužnom sektoru stvari nisu baš najjasnije.\nNajveće nedoumice imaju zaposleni roditelji male dece koja sada neće ići u škole i vrtiće – potrebno je da nekako uskladiti rasporede. Pitanje je i šta će raditi stariji od 65 godina koji i dalje rade, a sada su suočeni sa zabranom kretanja?\n„Vanredno stanje je proglašeno a da nemamo preciznu uredbu Vlade“\nNa inicijativu UGS „Nezavisnost“ sutra će biti održana vanredna sednica socio-ekonomskog saveta Srbije na kojem će se raspravljati o primeni Zakona o radu tokom vanrednog stanja.\nOno što je sigurno je da ćemo se zalagati za to da nema umanjena prava, da ne bude umanjena zarada ljudima, da poslodavci maksimalno izađu u susret zaposlenima. Međutim, mnogo bi lakše bilo kada bi postojale određene naredbe i uredbe, kada to ne bi bilo ostavljeno proizvoljno poslodavcima na odlučivanje, kaže Čedanka Andrić, izvršna sekretarka UGS „Nezavisnost“ za Mašinu.\nŽeljko Veselinović, predsednik sindikata „Sloga“ kaže da je „odluka o vanrednom stanju doneta preko noći što je ostavilo dosta nejasnoća i malo vremena ljudima da se organizuju.“\nMogli su prvo da uvedu vanrednu situaciju pa ako to ne donese mere onda vanredno stanje, tako bi ljudi postepeno mogli da se prilagođavaju, navodi Veselinović.\nDok stvari ne budu malo jasnije Čedanka Andrić preporučuje radnicima i radnicama da „ne treba da prihvataju nikakve usmene naloge poslodavaca nego da dobiju napismeno dobiju određena rešenja i odluke“.\nCilj nam je da zaštitimo ljude, da sačuvaju posao, da ne dobijaju umanjene zarade, to je ono na čemu ćemo insistirati. Znamo da umanjena imaju i zakonski osnov ali ako je već vanredno stanje – u vanrednom stanju se vlada uredbama pa ćemo probati da uredbama dobijemo i neku dodatnu zaštitu za radništvo, zaključuje Andrić.\nVeselinović smatra da je poslodavcima „ostavljeno na slobodnu volju da li će ljude da šalju na plaćeno odsustvo, da li će biti godišnjih odmora, da li će raditi itd.“.\nPostoji preporuka da se radi od kuće, a većina radnika u proizvodnji ne može da radi od kuće. Sve je dodatno haotično za roditelje male dece koja sada ne idu u vrtiće i škole. Rekao bih da je to dosta neodgovorno od strane vlasti, navodi Veselinović.\n„Zakon o radu ne poznaje pojam vanrednog stanja“\nKako za Mašinu kaže stručnjak za radno pravo, naučni saradnik Instituta za uporedno pravo Mario Reljanović „zakoni koji regulišu vanredno stanje ne regulišu bilo koji aspekt radnih odnosa u slučaju vanrednog stanja“.\nNe postoji direktan i nedvosmislen odgovor na pitanje šta mogu učiniti roditelji koji rade, a čija deca više ne idu u vrtiće i škole i moraju da sede kod kuće, kao ni zaposleni stariji od 65 godina kojima je preporučeno ograničeno kretanje (i govori se o potpunom ograničenju u smislu zabrane kretanja na otvorenom), kaže Reljanović za Mašinu.\nPoslodavci nisu u obavezi, ali bi prema Reljanoviću mogli da izađu u susret zaposlenima tako što bi omogućili rad od kuće ako je to moguće, kao i rada sa kliznim radnim vremenom kako bi roditelji uklopili svoje porodične dužnosti sa radnim vremenom.\nNeke države su uvele mere pomoći poslodavcima, pa tako u Sloveniji zaposleni koji usled događaja vezanih za pandemiju ne mogu raditi (uključujući i roditelje čija se deca kod kuće) dobijaju naknadu u iznosu od 80%, od čega polovinu plaća država a polovinu poslodavac, navodi Reljanović.\nOn kaže da su moguće i „stavljanje zaposlenog na polovinu radnog vremena“, što se naročito odnosi na poslodavce koji usled smanjenog obima posla ovih dana masovno dele otkaze svojim zaposlenima.\nPrema Reljanoviću država bi morala da sačini poseban plan mera koje se tiču starijih građana. Takve mere ne bi uključivale (samo) linearnu novčanu pomoć koja je već najavljena, već čitav „niz mera koje se odnose na materijalnu sigurnost starijih“.\nVeliki broj njih radi neformalno, a ograničenje kretanja ih stavlja u veoma nezavidan položaj, pa bi trebalo razmisliti o posebnoj pomoći onima sa najnižim primanjima, zaključuje Reljanović\nKljučne reči: koronavirusMario ReljanovićSlogaUGS Nezavisnost


Ulaznice mogu da se rezervišu i kupe putem interneta preko www.tickets.rs, kao i na svim prodajnim mestima Ticketsa (Eventima) širom Srbije.\nDetalj sa prethodnog meča ova dva rivala, kada je Izrael savladao Srbiju\nU nedelju, na dan utakmice, karte će moći da se kupe i na blagajni dvorane „Aleksandar Nikolić“ od 10 sati do početka utakmice.\nParter B i Parter 4 – 750 dinara\nPlava i Bela loža – 1.000 dinara\nDrugi red stolica pored terena – 3.000 dinara\nPrvi red stolica pored terena – 5.000 dinara\nPodsetimo, pre meča sa Izraelom (od kog su "orlovi" izgubili u poslednjem nastupu, kao gosti), izabranici selektora Aleksandra Đorđevića će u četvrtak gostovati Estoniji od 18 časova.\nPoslednji "prozoror" - grupa L\nEstonija - Srbija 18\nIzrael - Nemačka 18.30\nGrčka - Gruzija 19.30\nSrbija - Izrael 16\nGruzija - Estonija 16\nNemačka - Grčka 18\n2. Nemačka 10 9 1 877:717 19\nKošarkaši Srbije su posle dramatičnog finiša pobedili Austriju u Beču sa 82:81 (21:18, 20:25, 25:20, 16:18) u četvrtom kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nPRIZNANJE FIBA Ivković ulazi u košarkašku Kuću slavnih\nSvetska košarkaška federacija (FIBA) objavila je da će legendarni srpski trener Dušan Ivković od 30. septembra biti u Kući slavnih.


Republika / Babić boksuje za medalju: Srpski borac ulazi u ring sa favorizovanim Ukrajincem!\nutorak, 25. 6. 2019.| 12:59\nKapiten bokserske reprezentacije Srbije Vladan Babić ove srede će u Minsku boksovati četvrtfinalni meč protiv favorita superteške kategorije Viktora Vikhrista iz Ukrajine, koji je u prvom meču na takmičenju pobedio predstavnika Rusije.\nBabić pred velikim izazovom\nPodsetimo, naš reprezentativac je na startu Evropskih igara u Belorusiji takođe bio ubedljiv protiv Litvanca Valavičijusa (5:0)!\nEvropske igre su za boksere ujedno i Evropsko prvenstvo. Pobednici u četvrtfinalu obezbeđuju bronzanu medalju.\n- Protiv Litvanca sam boksovao koliko mi je bilo potrebno da bih bio još bolji za meč sa aktuelnim prvakom Evrope. Sama pomisao da bih mogao da donesem Srbiji medalju posle 24 godine je dovoljan podstrek za maksimalan trud i ostavljanje srca u ringu! Ukrajinac jeste favorit, ali nema nepobedivih. Za mene je ovo takmičenje kruna karijere, spremao sam se dve godine za Minsk. Bokserski savez Srbije nam je obezbedio najbolje moguće uslove, a hvala i ljudima iz Olimpijskog komiteta Srbije na vrhunskom odnosu prema sportistima - istakao je Babić.\nAko Babić pobedi i obezbedi najmanje bronzanu medalju, biće to prvo odličje za naš boks na EP posle 28 godina i bronze Muje Bajrovića 1991. u Geteborgu, odnosno prva za srpski boks na velikim takmičenjima posle 24 godine i bronze Slaviše Popovića na Svetskom prvenstvu u Berlinu 1995.\nSrbija Sport Boks Minsk Vladan Babić Bokserska reprezentacija Srbije\nPIPERSKI: Vrhunski uslovi u Rusiji, cilj medalja na EP 2019.


MONTGOMERI ZAHTEVA DA ODGOVORNI BUDU KAZNJENI\nBeograd -- Kako Radio B92 saznaje u Saveznom ministarstvu inostranih poslova, americki ambasador u Beogradu Vilijem Montgomeri u petak uvece je imao jos jedan sastanak s jugoslovenskim zvanicnicima tokom kog je ponovo ostar protest zbog hapsenja americkog diplomate Nejbora Dzona Dejvida.\nDRZAVNI VRH I MONTGOMERI U PALATI FEDERACIJE\nBeograd -- U Palati federacije odrzan je u petak uvece sastanak jugoslovenskog predsednika Vojislava Kostunice sa najvisim drzavnim funkcionerima povodom hapsenja potpredsednika Vlade Srbije Momcila Perisica. Na sastanku, kako je Kostunica najavio, trebalo je da budu razmotreni svi aspekti tog ...\nMONTGOMERI: OVO JE DIREKTAN NAPAD VOJSKE JUGOSLAVIJE NA SAD\nBeograd -- Americki ambasador Vilijam Montgomeri izjavio je da ce ovaj dogadjaj izazvati ozbiljnu krizu u odnosima SAD i SRJ. Montgomeri je ceo slucaj nazvao namestaljkom i okarakterisao ga kao direktan napad VJ na SAD, DOS i demokratski poredak u SRJ.\nAMERICKI AMBASADOR ZADOVOLJAN UCVRSCIVANJEM MIRA\nBujanovac -- Americki ambasador u Jugoslaviji Vilijam Montgomeri u cetvrtak je posetio jug Srbije i izrazio zadovoljstvo postignutim rezultatima na ovom podrucju, pre svega ucvrscivanjem mira. Montgomeri je posetio ovo podrucje s Vilijamom Tejlorom, koordinatorom Vlade SAD za pomoc Istocnoj Evropi, ...


13.03.2020 u 16:05\nEvropljani ne mogu da lete u SAD, ali može „Er Srbija”\nAmerički predsednik Donald Tramp privremeno je zbog virusa korona obustavio putovanja iz Evrope u SAD na 30 dana. Ova zabrana ne važi za Veliku Britaniju, Rusiju i Srbiju. „Er Srbija”, kako saznajemo, nastavlja da leti dva puta nedeljno za SAD. To ipak ne znači da će državljani EU moći iz Beograda da putuju za Njujork. Predsedničkom proklamacijom, koju je potpisao Tramp, suspenduje se ulazak u zemlju većini stranih državljana koji su bili u jednoj od 26 evropskih zemalja šengen zone u bilo kojem trenutku tokom perioda od 14 dana pre njihovog planiranog dolaska u SAD. Zabranu imaju putnici iz Austrije, Belgije, Češke, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Nemačke, Grčke, Mađarske, Islanda, Italije, Letonije, Lihtenštajna, Litvanije, Luksemburga, Malte, Holandije, Norveške, Poljske, Portugalije,\n09.03.2020 u 10:52\n„Er Srbija” privremeno obustavlja letove iz Niša do Bolonje i Rima\nNacionalna avio-kompanija „Er Srbija” će od danas do kraja marta suspendovati letove na dvema linijama ka Italiji do kojih leti sa aerodroma „Konstantin Veliki” u Nišu, imajući u vidu dalji razvoj situacije u toj zemlji u vezi sa pojavom korona virusa. Reč je o letovima na linijama Niš-Bolonja i Niš-Rim, saopšteno je iz „Er Srbije”, prenosi Tanjug. Odluka o reorganizaciji saobraćaja prema ovoj zemlji i njegovom usklađivanju sa novim okolnostima, doneta je uz saglasnost nadležnih organa, a putnicima koji su kupili karte za ove dve linije biće ponuđena besplatna zamena karata za iste destinacije u kasnijem terminu do kraja letnje sezone, besplatna zamena karata za druge destinacije do kojih „Er Srbija” leti iz Niša ili Beograda, ili povraćaj novca. Kontakt centar „Er Srbije” će\n09.02.2020 u 15:38\nAvion Er Srbije zbog oluje nije sleteo u London\nZbog oluje Kira u Londonu je otkazano sletanje aviona više kompanija među kojima i aviona Er Srbije, izjavio je Tanjugu portparol kompanije Nikola Vukomanović. On je rekao da su avioni preusmereni na druge aerodrome, a da je avion Er Srbije preusmeren u Frankfurt.\n31.01.2020 u 18:44\nEr Srbija je najavila da će uspostaviti sezonske letove na relaciji Kraljevo - Solun u martu ove godine. Ta avio-kompanija će sa Aerodroma „Morava” do drugog grada po veličini u Grčkoj leteti tri puta nedeljno, utorkom, četvrtkom i subotom, a karte su već u prodaji. Prvi letovi Er Srbije sa Aerodroma „Morava” uspostavljeni su u decembru 2019. godine ka Beču. Ta linija se održava cele godine, zimi dvaput nedeljno, a od sledećeg leta triput. Er Srbija ka obe destinacije iz Kraljeva leti na osnovu tendera Vlade Srbije za obavljanje redovnog prevoza na linijama od javnog interesa, prenosi Beta.\n25.11.2019 u 11:09\n„Er Srbija” će leteti sa aerodroma „Morava”\nNacionalna avio-kompanija „Er Srbija” započeće letove sa kraljevačkog aerodroma „Morava”, pošto je pobedila na tenderu za obavljanje usluga redovnog vazdušnog prevoza na linijama od javnog interesa. Srpska avio-kompanija je bila jedini ponuđač na tenderu i dobiće 5,63 miliona evra u naredne tri godine kako bi održavala letove tokom cele godine do Beča i sezonske letove do Soluna, izveštava portal „Eks Ju avijacija”. Tokom trajanja ugovora o subvenciji, Er Srbija će obaviti ukupno 300 povratnih letova do austrijske prestonice. Za tu rutu je izdvojeno 3,32 miliona evra. S druge strane, od Kraljeva do drugog najvećeg grčkog grada, Soluna, imaće 184 povratna leta, za šta će srpski avio-prevoznik dobiti 2,25 miliona evra, navodi portal. Preostalih 50.174 evra dobiće za pokrivanje\n11.09.2019 u 11:41\n„Er Srbija” privremeno ne leti do Njujorka\n„Er Srbija” je najavila da njen avion „erbas A330” koji leti na liniji Beograd - Njujork - Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja. Zbog toga će putnici sa četiri leta, sa linije Beograd - Njujork - Beograd, biti prebačeni na letove drugih kompanija ili će im biti ponuđen povraćaj novca, saopštila je „Er Srbija”. Nacionalni avioprevoznik navodi da uvek planira redovno tehničko održavanje na početku niske sezone, kada je u mreži manja potražnja i broj putnika. Tehnički pregled radi se na dve godine u skladu sa industrijskim standardima i za njega su bila ponuđena dva termina. „Er Srbija” se odlučila za period u kojem letelica ima manji broj letova i najmanji broj putnika na koje će te promene uticati.\n30.05.2019 u 15:42\nOd juna direktni letovi od Beograda do Kaira\nEr Srbija će od juna, između ostalih, uvesti i liniju između Beograda i Kaira. Zvaničnom pokretanju direktne linije Beograd - Kairo prisustvovali su zamenik premijera Srbije i ministar turizma, trgovine i komunikacija Rasim Ljajić, ambasador Egipta u Srbiji Amr Aldžovajli i generalni direktor „Er Srbije” Dankan Nejsmit, saopštila je Ambasada Egipta u Beogradu, prenosi Tanjug. „Ti direktni letovi koji počinju prve sedmice juna nakon više od 13 godina će učvrstiti pozicije dva glavna grada kao regionalnih centara Afrike, s jedne strane, i Balkana, s druge”, izjavio je Aldžovajli. On je istakao da će Kairo biti jedina afrička prestonica na koju leti Er Srbija, a Beograd jedina prestonica na zapadnom Balkanu koja ima direktan let ka Kairu. Ministar Ljajić izrazio je nadu da će ovi\n16.05.2019 u 15:19\n„Er Srbija” počinje prodaju karata na 12 linija od javnog značaja iz Niša\nNIŠ – Kompanija „Er Srbija” će od sutra, 17. maja, početi prodaju karata za 12 linija od javnog interesa iz Niša, objavio je portal Tango Siks. Najjeftinije karte biće do Geteborga i Tivta, a najskuplje do Rima. Povratna karta do Geteborga i Tivta moći će da se kupi po ceni od 48 evra, sa taksama, a povratna karta do Rima neće moći da se kupi za manje od 73 evra. Aerodrom u Nišu (Foto S. Lazarević) Er Srbija leteće od 15. jula i do Nirnberga, Frankfurta (Han), Hanovera, Fridrihshafena, Karslruea, Salcburga, Bolonje, Budimpešte i Ljubljane. Međunarodni tender za izbor avio-prevoznika na 12 linija od javnog značaja završen je 7. maja, a „Er Srbija” bila je jedini ponuđač, prenosi Beta. „Er Srbija” će leteti od Niša do tih 12 destinacija ove i naredne dve godine, a za\n07.05.2019 u 16:03\nNa tender za linije od javnog interesa javila se samo Er Srbija\nNa međunarodni tender Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture za izbor avio-prevoznika za 12 linija od javnog interesa ponudu je dostavila samo kompanija „Er Srbija”, saopštilo je to ministarstvo. Najavljeno je da će potpisivanje ugovora sa predstavnicima Er Srbija biti narednih dana. Tender je, kako je istaknuto u saopštenju, sproveden uz poštovanje svih evropskih propisa, interesovanje je pokazalo nekoliko kompanija, ali je do okončanja postupka stigla samo jedna ispravna ponuda, „Er Srbije”. Avio-linije od javnog interesa, koje će biti organizovane sa Aerodroma „Konstantin Veliki” u Nišu, određene su na osnovu analiza i interesovanja koje su pokazali okruzi južne Srbije. Vlada Srbije i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture uvođenjem\n„Er Srbija” uvodi devet novih letova\n„Er Srbija” će od juna leteti ka Kijevu, Madridu, Barseloni, Rijeci, Krasnodaru, Helsinkiju i Kairu. Osim ovih sedam redovnih direktnih letova nacionalni avio-prevoznik najavljuje i dve sezonske linije, za Nicu i Zadar, takođe od juna. Povratne karte koštaće od 99 evra. Planirano je i povećanje i broja letova na najfrekventnijim postojećim linijama uključujući Cirih, Pariz i Dubrovnik. Posle dužeg vremena, ovo je prvi put da „Er Srbija” istovremeno uvede devet novih linija. Prošle godine nisu imali nijednu, prethodne je uveden samo let za Veneciju, a 2016. ponudu su proširili za pet novih destinacija. Ovo je plan poslovanja za ovu godinu, a u „Er Srbiji” kažu da širenje međunarodne mreže destinacija predstavlja logičan korak napred u skladu sa planovima ekspanzije srpske\nBrnabić: Zahtevi organizatora protesta protiv ustavni\n05.12.2021 u 13:11\nNemci nisu znali ko ih gađa granatama\n05.12.2021 u 13:05\nNigde nema lepše zore kao iznad Mokre Gore


OBRAČUN U SARAJEVU\nPovrijeđeni Y. D. iz Maroka zadobio povrede opasne po život\nB. C. 09.06.2021\nOBRAČUN U SARAJEVU Uhapšen Marokanac zbog pokušaja ubistva migranta\nNovi obračun među migrantima\nU ulici Prvomajska, općina Novi Grad Sarajevo, policijski službenici Četvrte PU uhapsili su H. B. (29) iz Maroka, zbog pokušaja ubistva Y. D. iz Maroka, izvršenog jučer u 13:50 sati ulici Kenana Demirovića.\nPovrijeđenom je ljekarska pomoć ukazana od strane ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Kantona Sarajevo, a potom u UKC u Sarajevu, gdje su od strane ljekara konstatovane teške tjelesne povrede opasne po život.\n- O navedenom je obaviješten dežurni tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo. Uviđaj na licu mjesta obavili su policijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo. Nakon završene kriminalističke obrade, isti će uz službeni izvještaj o počinjenom krivičnom djelu biti predat u nadležnost Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo- saopćeno je uz MUP-a KS.\nPotjera na Stupu: Bježao policiji pa završio u dvorištu kuće\n09.06.2021 u 09:19\nOkončana potraga u Sarajevu: Pronađena Irma Bukvić\n09.06.2021 u 08:49\nSarajevo Migranti Pokušaj ubistva


Na Kopaoniku i Zlatiboru zadnji „Top Summer vikend“ › Made-in-Germany.rs\nU četvrtak 27. avgusta u turističkim centrima na Kopaoniku i Torniku na Zlatiboru počinje treći i za ovo leto poslednji „Top summer vikend“, koji će trajati do nedelje 30. avgusta.\nSvi turisti koji u ovom periodu posete Kopaonik ili Tornik na Zlatiboru, moći će da ostvare 15 posto popusta na cenu karata za neke od brojnih zabavnih sadržaja, najavljuje se u saopštenju „Skijališta Srbije“, a prenosi agencija „Tanjug“.\nSvi koji se odluče da poslednji vikend letnjeg raspusta provedu u nekom od ovih planinskih centara, moći će da uživaju u panormaskim vožnjama žičarom, pešačkim turama, vožnjama po stazama za mauntin bajk i mauntin kart. Posetiocima će, takođe, na raspolaganju biti i adrenalinske zabave kao što je vožnja bobom na šinama, zip lajnom i tjubing stazom, a moći će i da se oprobaju u košarci, tenisu, fudbalu na multifunkcionalnom terenu ili mini golfu, čiji je teren sa devet rupa prilagođen planinskom ambijentu, objašnjava se u saopštenju.\nOd MiG na 26/08/2015 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nSajam preduzetništva "Inocoop" sutra u Zrenjaninu\nSaradnja Fondacije "Novak Đoković" i Svetske banke


Roditelji pred skupštinom – ON-OFF\nRoditelji pred skupštinom\nPreko 100 roditelja koji sumnjaju da su im prethodnih decenija novorođene bebe ukradene iz porodilišta širom Srbije, protestovalo je ove nedelje ispred skupštine zahtevajući da se iz procedure povuče Zakon o utvrđivanju činjenica o statusu novorođene dece za koje se sumnja da su nestala iz porodilišta. Za njih je neprihvatljivo da zakonom nije predviđena opsežna istraga o njihovoj nestaloj deci, već samo vanparnični postupak. Ako se sudbina deteta u takvom postupku ne utvrdi, država je spremna da plati najviše 10.000 evra – i to naziva pravičnom novčanom naknadom nematerijalne štete.\nPresudom Evropskog suda za ljudska prava 5. marta 2013. utvrđeno je da je Srbija povredila pravo na privatnost i porodični život Zorice Jovanović čiji je sin, rođen 30 godina pre toga, pod neverodostojnim okolnostima proglašen mrtvim u porodilištu, dok država tri decenije nije učinila ništa da istraži ozbiljne sumnje roditelja. Ovaj slučaj je pokazao da je stotine porodica u Srbiji izloženo ovom obliku sistemskog kršenja ljudskih prava. Sud u Strazburu je obavezao Srbiju da isplati naknadu nematerijalne štete od 10 hiljada evra. Ovu obavezu je država izvršila, ali je ostao neispunjen nalog da se Zorici Jovanović odgovori šta se desilo sa njenom bebom, kao i da se utvrdi proceduru za pokretanje istrage o sudbini još stotinu beba čiji su se roditelji obratili sudu u Strazburu, kao i brojnih drugih porodica koje još nisu stigle do najviše evropske sudske instance. Rok je istekao još 9. septembra 2014. godine.\nPrvi korak za rešavanje sudbine drugih nestalih beba u Srbiji bio je donošenje posebnog zakona. Pet godina se ništa nije preduzimalo, osim što su ministri zdravlja i pravde iz godine u godinu najavljivali formiranje specijalne komisije i hitno donošenje lex specialisa. To se po pravilu dešavalo tek posle sve oštrijih upozorenja Komiteta ministara Saveta Evrope da je Srbija dužna da sprovede odluku Evropskog suda u Strazburu. Srbija je, takođe po pravilu, na to reagovala tako što bi tražila još jedno produženje roka za donošenje zakona.\nNe želeći više da čekaju državu, grupa roditelja iz Beograda zatražila je od profesorke prava Vesne Rakić Vodinelić da izradi model zakona koji bi bio potom bio ponuđen Skupštini na razmatranje. Taj model zakona je urađen je i objavljen još pre 3 godine, ali nikome od nadležnih nije bio interesantan.\nPoslednjih godina su se umesto nadležnih ministara posle upozorenja iz Evrope oglašavali pomoćnici, zamenici, državni sekretari… i najavljivali donošenje zakona “do kraja godine“. I tako sve do marta ove godine kada je Komitet ministra Saveta Evrope pozvao Srbiju da hitno usvoji zakon i preduzme sve mere za uspostavljanje mehanizama koji bi omogućili pojedinačna obeštećenja svim roditeljima čije su bebe nestale iz porodilaštva u Srbiji. U odluci se navodi i presuda prvostepenog suda u Kikindi od 6. februara u kojem je ocu nestalog deteta, u iščekivanju usvajanja zakona, dodeljena odšteta u iznosu od 10.000 evra. Komitet ministara Saveta Evrope je najavio da će u junu ponovo razmatrati dokle je Srbija došla u izvršenju presude Evropskog suda za ljudska prava o “nestalim bebama”.\nZa razliku od 2014, 2015, pa i 2016, kada još nisu bila otvorena poglavlja 23 i 24 i kada je rešavanje ovog problema moglo biti odlagano u nedogled – ove godine treba očekivati da će zbog pregovora o ovim poglavljima Srbija najzad doneti zakon o nestalim bebama. Ostaje pitanje koje su juče postavili roditelji ispred skupštine Srbije – da li država ovakvim zakonom namerava da sa 10.000 evra zauvek ućutka roditelje koji žele da saznaju sudbinu svoje nestale dece.


Potpisan protokol o saradnji između ZSV i Garancijskog fonda Vojvodine\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Potpisan protokol o saradnji između ZSV i Garancijskog fonda Vojvodine\nsubota, 19 maj 2018 11:53\nNa štandu Zadružnog saveza Vojvodine, trećeg dana trajanja 85. Međunarodnog sajma poljoprivrede u Novom Sadu, potpisan je protokol o saradnji između Zadružnog saveza Vojvodine i Garancijskog fonda Vojvodine. Ovaj obostrano važan dokument potpisali su predsednik ZSV, gospodin Radislav Jovanov i direktor pokrajinskog Garancijskog fonda, gospodin Đorđe Raković.\nNa preporuku Pokrajinske vlade, odnosno Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo da se zadružnom sektoru priključe sva tri pokrajinska fonda koja se naslanjaju na poljoprivredni - Garancijski fond Vojvodine, Razvojni fond Vojvodine i Pokrajinski fond za razvoj poljoprivrede, iz razloga dolaska do sredstava pod najpovoljnijim uslovima, 18. maja, uz prisustvo najviših zvaničnika, potpisan je protokol o saradnji između ZSV i Garancijskog fonda Vojvodine. Predsednik ZSV, gospodin Jovanov ističe da će ubuduće Garancijski fond garantovati za zadruge sa teritorije Vojvodine, koje uzimaju kamate od poslovnih banaka pod najpovoljnijim uslovima na finansijskom tržištu Vojvodine. Gospodin Jovanov je takođe napomenuo da je ovo pozitivna klima za vraćanje poverenja institucija u zadrugarstvo. Ovaj čin, po njegovom mišljenju za zadrugare, članove 400 zadruga sa teritorije Vojvodine, jemči svetliju budućnost. Gospodin Đorđe Raković je saopštio da Garancijski fond već ima klijente među članovima ZSV.\n- Ovaj fond je uglavnom baziran na saradnji sa poljoprivrednicima iako radimo i sa privredom. Preko nas je dosta članova zadružnog saveza nabavljalo poljoprivrednu mehanizaciju i poljoprivredno zemljište, takođe i linije za izgradnju podnih skladišta, silosa i hladnjača i mislim da će posle ove zvanično potpisane saradnje sa ZSV ona biti ostvarena na još višem i boljem nivou - rekao je direktor tim povodom. Šta ZSV pruža članovima Kluba prijatelja Garancijskog fonda APV? - Pruža popust od 15% pri osnivanju zadruga za pravno savetovanje i operativni rad, što smatram vrlo važnim u ovom trenutnu, s obzirom da sve više ljudi ulazi u poljoprivredu, ali da je svima njima potrebna neka stručna pomoć, pre svega pomoć u iskustvu. Članovi ZSV su se dokazali prethodnih decenija u svom poslu i mislim da ćemo na ovaj način ostvariti jedan obostrani interes gde će i oni imati pomoć Garancijskog fonda pri uzimanju kredita u poslovim bankama, a članovi našeg Kluba prijatelja određene popuste i stručnu pomoć od ZSV - rekao je gospodin Đorđe Raković.


Nedeljko Dukić došao advokatu i rekao da hoće da se preda :: realno55 ::\nBANJALUKA - Naravno da slučaj neće biti okončan dok se ne saznaju imena nalogodavaca, ali je to teško očekivati, rekao je Vladimir Kovačević (37), novinar RTV BN i portala gerila.info, komentarišući predaju Nedeljka Dukića (28) iz Kneževa, osumnjičenog da je pokušao ubiti Kovačevića.\n"Ne očekujem da se zvanično sazna ko stoji iza svega, jer mislim da to nikome nije u interesu", rekao je Kovačević za "Nezavisne".\nDa je potrebno pronaći nalogodavce, ali i utvrditi motiv napada na Kovačevića, smatraju i u Klubu novinara Banjaluka. Hapšenje Dukića pozdravljaju, ali...\n"Mislimo da posao istražnih i pravosudnih organa još nije završen. Od istražnih organa očekujemo da se potrude i pronađu nalogodavca i motiv. Ovi ljudi su očigledno samo izvršioci nečijih naređenja. Kada su u pitanju pravosudni organi, vidjećemo da li će biti potvrđena kazna koja je prvostepeno izrečena prvom napadaču, a potrebno je da se odredi pravedna kazna drugom napadaču", rekao je za "Nezavisne" Siniša Vukelić, predsjednik Kluba novinara Banjaluka.\n"Tek kada budu pravosnažne presude protiv obojice napadača i kad budu otkriveni motiv napada i nalogodavac te kada on završi iza rešetaka, smatraćemo da je ovaj posao završen", naveo je Vukelić.\nDukiću je, podsjetimo, još prošle jeseni određen pritvor, a kako nezvanično saznajemo, on je u ponedjeljak, 11. novembra, došao u kancelariju jednog banjalučkog advokata te mu rekao: "Hoću da se predam."\n"Potom je, nakon predaje, prebačen u Kazneno-popravni zavod Banjaluka na Tunjicama. Međutim, Okružno javno tužilaštvo Banjaluka još nije obavijestilo MUP da se on predao, što znači da je za njim, iako je iza brave, i dalje na snazi međunarodna potjernica", kaže izvor "Nezavisnih".


Francuska : Smrtnost u martu i aprilu porasla za 22%. U Parizu i okolini užasna statistika\n16. maja, 2020 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nEpidemija koronavirusa izazvala je porast smrtnosti u Francuskoj. INSEE je ovog petka otkrio brojke smrtnosti između 1.marta i 4.maja, koje pokazuju porast od 22% u odnosu na isti period 2019. godine.\nOvaj pokazatelj, koji se revidira svake nedelje, međutim pokazuje pad iz nedelje u nedelju koji potvrđuje pad pandemije Covid-19. Ove brojke uzimaju u obzir sve smrtne slučajeve koje su službe za civilni status zabeležile u Francuskoj tokom istih nedelja kao i prošle godine.\nNajviše su pogođeni istok Francuske i region Pariza (Île-de-France) gde su statistički podaci veoma različiti u odnosu na ostatak zemlje.\nTagovi: Francuska - korona virus - Pariz i okolina - smrtnost - STATISTIKA


Proizvodnja: Niska produktivnost - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tProizvodnja: Niska produktivnost\nCelokupna proizvodna industrija je bila ozbiljno pogođena ekonomskom krizom. Vodeće kompanije u regionu su iz građevinske i automobilske industrije, koje doživljaju pad u rasponu od oko 20 odsto u odnosu na prethodne godine. Može se očekivati da će kratkoročni fokus biti ka restruktuiranju i optimizaciji troškova, sa daljim trendom optimizacije lanca snabdevanja.\nDugoročno, jedno od pitanja koja se moraju rešiti jeste niska produktivnost, koja je, u regionu, mnogo manja nego u razvijenim zemljama. Nakon perioda stalnog, uglavnom dvocifrenog rasta u proteklih nekoliko godina, kompanije će sada verovatno preispitati svoje strategije (tj. koncept stvaranja vrednosti) i pripremiti se za period opadanja.\nTako, srpski ogranak US Steel-a će ukinuti 250 administrativnih radnih mesta od 09. septembra, što je otprilike 10 odsto radnika koji ne rade direktno u proizvodnji. Naravno, prvi će biti deo za nabavke, ali takođe logistika, neefikasna sredstva, itd.\nHrvatska industrijska proizvodnja u junu 2009. godine je bila manja za 10,1 odsto u poređenju sa prosečnom proizvodnjom tokom prethodne godine.\nVećina vodećih kompanija u proizvodnoj industriji već su u privatnom vlasništvu, sa stranim uloženim kapitalom. Ostali će ih pratiti u pokušaju da postanu konkurentni ne samo u regionu već i na širem, globalnom nivou.\nMožemo očekivati dalju konsolidaciju (npr. grupisanje unutar tržišta) i više regionalne saradnje i partnerstava u inicijativama koje podržavaju stalno, dalje poboljšanje industrijske proizvodnje kao što je proizvodnja uz bolji utrošak resursa.\nTakođe, proizvodne kompanije traže dalje investicije u ljudski kapital i nove tehnike upravljanja i tehnologije, a ovo poslednje će najverovatnije dobiti kroz direktna strana ulaganja i postavljanje novih regulatornih standarda (npr. životne sredine, energetske efikasnosti).\nTOP 500 RANG NAZIV KOMPANIJE\nPRIHOD OD PRODAJE 2008 PROMENA PRIHODA (%) 2007 -2008 NETO\nPROMENA NETO DOBITI (%) 2007 -2008\nPROMENA PRIHODA (%) Q1 2008 -Q1 2009\n116 Skanska CS\n218 Eurovia CS\n244 Budimex Dromex\n362 Mostostal Warszawa\nSrđan Petrović, Partner u Sektoru poreza, Deloitte Beograd


Video: Praćenje promena u e-poštu sa više osoba - Word\nPraćenje promena u e-pošti\nObuka za Word 2013 Praćenje promena\nIzmene sa praćenim promenama\nPraćenje promena na mreži\nPrilagođavanje praćenja promena\nDalje: Rad sa prebrojavanjem reči u dokumentu\nAko sarađujete sa drugima na mreži nije opciju, Word ima alatke koje vam pomažu da izađete na kraj sa promenama u više kopija. U ovom video zapisu, videćete kako da pratite promene u e-poštu sa više osoba. Word vam omogućava da kombinujete dokumente tako da možete da vidite sve promene označena na jednom mestu.\nPokretanje nadzora dokumenta pre deljenja\nPre nego što delite u konačnoj verziji dokumenta, preporučuje se da pokrenete "Nadzor dokumenta". Ova alatka provere za praćene promene i komentare, skriveni tekst, ličnih imena u svojstvima i druge informacije koje ne želite da delite široko. Da biste pokrenuli "Nadzor dokumenta", kliknite na dugme datoteka > informacije > proverili postoje li problemi > Proveri dokument.\nSaznajte više o praćenje promena u programu Word\nKoautorski rad na dokumentima na bilo kom mestu


26-10-2019 15:02 Izdvojeno Srbija Politika\nZabrana ulaska na Kosovo i Metohiju dečacima iz novopazarskog košarkaškog kluba "Ras" još jedna je potvrda sada već otvorenog šovinističkog odnosa Prištine prema svemu što ima bilo kakve veze sa Srbima i Srbijom, saopštila je Kancelarija za KiM.\nJedinica ROSU (Foto: Jutjub)\nKancelarija navodi da od međunarodne sportske asocijacije očekuje da reaguju kako bi primorale Prištinu da pod pretnjom kazne odustane od ovakvog ponašanja, a svoj zvanični stav po ovom pitanju mora da iznese i Evropska unija, koja mora prestati da toleriše sistematsko obespravljivanje čitavog jednog naroda u srcu Evrope.\n- Način na koji se Priština danas odnosi prema Srbima razbija sve mitove o tome da su Albanci tradicionalne žrtve, a Srbi ugnjetači na Kosovu i Metohiji - navodi se u saopštenju.\nKancelarija ocenjuje da iza zabrana Srbima sa Kosova i Metohije da se takmiče u okviru srpskih liga i takmičenja stoji podla namera da se naš narod izoluje, a Srbija u svakoj sferi, pa i u juniorskom i omladinskom sportu, istisne iz naše južne pokrajine.\n- Neverovatno je da albanske političke strukture u Prištini ovakvu antidemokratsku i anticivilizacijsku praksu sprovode uz prećutno odobravanje dela međunarodne zajednice i to onog dela koji se predstavlja kao čuvar vrednosti koje Priština svakodnevno gazi - ukazuje se u saopštenju.\nAlbanija se protivi razmeni teritorija između KiM i Srbije! Više o tome OVDE.


Ben Arfina majstorija koja podseća na Maradonin gol veka - Sportska sećanja\nBen Arfina majstorija koja podseća na Maradonin gol veka\nHome » Featured » Ben Arfina majstorija koja podseća na Maradonin gol veka\n7. januara 2012. godine na Sent Džejms Parku, domaći Njukasl dočekao je u okviru treće runde FA kupa Blekburn Roverse. Ne tako atraktivni rivali u ništa manje atraktivnom takmičenju… teško da se iko seća ovog meča. Međutim, možda se nekima osveži pamćenje kada pogleda video u nastavku teksta.\nNjukasl je golom Gutijereza u 95. minutu nekako odneo pobedu iako je Blekburn vodio na poluvremenu, međutim čak ni ovaj gol u poslednjim sekundama meča nije uspeo da zaseni majstoriju koju je tog dana izveo Hatem Ben Arfa. Videvši da se njegov klub muči da izjednači rezultat, Francuz je rešio da uzme stvar u svoje ruke… odnosno noge.\nPrimio je loptu negde blizu centra igrališta, a zatim se stuštio ka golu protivnika brzinom munje. Nizao je igrače jednog za drugim, ušao u šesnaesterac i zalomio poslednjeg na koga je naišao, a onda silovitim udarcem „zavukao“ loptu pod prečku golmana Buna, koji nije mogao da uradi ništa, jer loptu gotovo da nije ni video koliku je brzinu imala. Publika je bila u transu, prisustvovali su verovatno najlepšem golu koji je Ben Arfa postigao u svojoj karijeri.\nMnogi su ovaj gol počeli da porede sa Maradoninim „golom veka“ koji je postigao protiv Engleske, pa je tako Gutijerez posle meča izjavio: „Maradona bi bio ponosan na njegov spektakularan gol.“ Gol Hatema Ben Arfe našao se i u konkurenciji za najlepši gol godine, odnosno nagradu “Ferenc Puškaš” koju dodeljuje FIFA, ali nije prošao najsjajnije. Završio je na petoj poziciji ispod Štoha, Neimara i Falkaa… ali ako mu je za utehu bio je ispred Lea Mesija.\nPodsetite se najlepšeg gola u karijeri sjajnog Francuza Hatema Ben Arfe, gola koji je mnoge podsetito na Maradonino remek delo protiv Engleza:


Đurić Tačiju: OVK počinila genocid, Specijalni sud da raskrinka kriminalno-zločinačke strukture | KoSSev\nAko je iko na Kosovu i Metohiji izvršio genocid, to su OVK i njeni bivši i sadašnji komandanti. To, na žalost, ne mogu da posvedoče ubijeni Srbi, ali može blizu četvrt miliona Srba koji su, da bi se spasili od istrebljenja, bili prinuđeni da napuste KiM. Demilitarizacija OVK se nikada nije dogodila, poručio je danas u svom saopštenju direktor Kancelarije za KiM, Marko Đurić. Njegova reakcija usledila je nakon što je kosovski predsednik, Hašim Tači, u intervjuu za list "Danas" kazao da će Priština tek da otvori poglavlje pronalaženja pravde na međunarodnim sudovima za, kako je rekao, "Miloševićev genocid", dodajući da OVK nije počinila "nijedan jedini zločin" nad Srbima nakon rata jer je, kako je kazao, demilitarizovana od ulaska snaga NATO-a.\n"Insistiranje Hašima Tačija na tome da će samoproglašeno Kosovo pokušati da Srbiju tereti za genocid pred međunarodnim instancama, jeste samo još jedna potvrda da Priština nastoji da se infiltrira u tela UN kako bi nastavila rat protiv Srbije drugim sredstvima," ističe Đurić.\nOn dodaje i da je Tači u intervjuu Danasu na "uvredljiv i ciničan način negirao odgovornost terorističke OVK" za zločine počinjene nad srpskim civilima nakon dolaska međunarodnih snaga na Kosovo i Metohiju, iako je, navodi dalje, "činjenica da je ta paravojno-kriminalna formacija i danas veoma aktivna".\n"Demilitarizacija OVK, koju pominje Tači, nije se nikada dogodila, njeni pripadnici su samo obukli civilna odela, ali su zadržali i oružje, organizacionu strukturu i terorističke metode, a pošto na Kosovu i Metohiji nije ostalo pripadnika srpskih snaga bezbednosti koje bi mogli napadati, njihova isključiva meta postali su srpski civili, ali i politički protivnici i nelojalni Albanci," kazao je Đurić.\nOn navodi i da su "granice nekadašnjih operativnih zona OVK postale, posle rata, granice podele Kosova i Metohije na zone uticaja kriminalnih klanova" na čijem se čelu, kako je kazao, i dalje nalaze bivši komandanti "te terorističke formacije".\n"Te kriminalno-terorističke strukture aktivirane su i prilikom martovskog pogroma nad Srbima 2004. godine i tokom organizovanih kampanja zastrašivanja srpskog stanovništva u enklavama i povratničkim sredinama na KiM-u," ističe dalje.\n"Očekujem da Specijalni sud za zločine OVK, ukoliko uopšte želi da bude od istinske koristi građanima Kosova i Metohije, upravo raskrinka kriminalno-zločinačke strukture koje su danas glavna pretnja miru i bezbednosti srpskog naroda u našoj južnoj pokrajni," zaključuje Đurić.\nKosovski predsednik Hašim Tači kazao je u intervjuu za beogradski list Danas da normalizacija odnosa između Beograda i Prištine nije dovoljna, već je potrebno pomirenje, kao i da će Priština tek otvoriti poglavlje pronalaženja pravde na međunarodnim sudovima za, kako je rekao, "Miloševićev genocid" i dodao da su se kosovske vlasti za to "veoma dobro" spremile. Tači tvrdi da OVK nije počinila "nijedan jedini zločin" nad Srbima nakon rata jer je, kako je kazao, OVK demilitarizovana od ulaska snaga NATO-a.


“JKP “Zenicatrans-prevoz putnika” neće ponovo izgubiti licence za obavljanje djelatnosti, ali su Grad Zenica i to preduzeće dobili rok da do kraja tekuće godine riješe problem plaćanja starog duga prema Poreznoj upravi Federacije Bosne i Hercegovine”, kazao je nakon današnjeg sastanka resorni ministar saobraćaja u Vladi Zeničko-dobojskog kantona Arnel Isak.\n“Dao sam jasne zadatke da Gradsko vijeće i Gradska uprava Zenice, ako žele da spase “Zenicatrans”, organiziraju usvajanje rebalansa budžeta, da bi pomogli tom preduzeću. Nije moja nadležnost, ja ne mogu da ulazim u Gradsku upravu, da mijenjam budžet Zenice”, kazao je ministar Isak, koji je napomenuo kako su njegov interes građani, kojima treba javni prijevoz, ali i očuvanje radnih mjesta zaposlenika tog preduzeća.\nIsak je istakao kako se Porezna uprava ZDK složila s takvim prijedlogom, ali da su sada na potezu GV i GU Zenice, da usvoje rebalans budžeta za 2019. godinu te preuzmu plaćanje poreznog duga, odnosno da ispoštuju preuzete obaveze i sačuvaju to preduzeće i javnu komunalnu djelatnost.\n“Prema najavama, vjerovatno ćemo do kraja novembra imati pripremljen nacrt reabalansa budžeta Grada, iz kojeg bismo riješili dio obaveza prema Poreznoj upravi. Naredne bismo godine, onda, rješavali glavni dug. Time više ne bismo imali poteškoća za dobijanje licence”, kazao je Terzić, koji je istakao kako su svi svjesni kakve bi posljedice te probleme građanima izazvalo gašenje tog preduzeća.\nSav novac, koji za sanaciju stanja u tom preuzeću bude uvršten u rebalans budžeta Zenice za 2019. godinu, Terzić najavljuje kako će odmah biti proslijeđen Poreznoj upravi FBiH.


LUDI TIKET, sreda, 40.501 dinara: Miksovao gejmerski s realnim fudbalom\nIzvor: MozzartSport.com, 03.Jun.2020, 08:59\nKonačnim ishodima zaokružena je kvota 2.025,06\nKonačnim ishodima do pobede, za prolazak kvote 2.025,06. Igrač s veba zaista nije birao, a vidi se da je nestašica fudbalskih mečeva u proteklom periodu uticala na odabir parova, budući da je tiket s 10 odigranih parova na sebi imao ne tako zanemarljiv broj gejmerskih mečeva. Dakle, tokom pandemije naučili smo i neke nove dobitne tehnike, tačnije upoznali potencijalno unosna takmičenja koja su do tog momenta bila manje ili više u zapećku. Zaista šteta što se maher nije odlučio da uplati više od 20 dinara.\nIgrač je kombinovao sigurice s nešto jačim partijama, pa pobedio. Recimo, kvota na Zvezdinu dvojku bila je 1,18, dok je isti tip kod očekivane...\nMozzartSport.com: LUDI TIKET (-), sreda, 200.288 dinara: Zapeo na Brondbijevim ćorcima\nLUDI TIKET, sreda, 46.576 dinara: Miksovao gejmerski s realnim fudbalom\nIzvor: MozzartSport.com, 03.Jun.2020\nKonačnim ishodima zaokružena je kvota 2.025,06..Konačnim ishodima do pobede, za prolazak kvote 2.025,06. Igrač s veba zaista nije birao, a vidi se da je nestašica fudbalskih mečeva u proteklom periodu uticala na odabir parova, budući da je tiket s 10 odigranih parova na sebi imao ne tako zanemarljiv...


Katalonci protestuju zbog obaveznog španskog u školama\nTanjug 18. decembra 2021. 13:59\nBARSELONA – Više hiljada Katalonaca izašlo je danas na ulice Barselone u znak protesta protiv odluke suda kojom se nalaže da se 25 odsto svih školskih predmeta predaje na španskom jeziku.\nTime se, kako navodi agencija AP, smanjuje i dalje preovlađujuća upotreba lokalnog katalonskog jezika u učionicama.\nDemonstranti tvrde da će ova odluka ugroziti njihov cenjeni obrazovni sistem, koji je pomogao da se katalonski vrati u opštu upotrebu nakon što je bio potisnut tokom diktature generala Fransiska Franka u 20. veku.\n„Nije u skladu sa demokratijom da sud poništava jedan obrazovni sistem koji ima podršku društva i njegovog parlamenta“, izjavio je Skar Eskuder, predsednik „Platforme za jezik“, grupe koja promoviše upotrebu katalonskog jezika.\n„Prema našim anketama, 82 odsto Katalonaca podržava trenutni sistem“, dodao je Eskuder, koji se priključio maršu.\nOvaj marš je usledio manje od mesec dana nakon što je Vrhovni sud Španije potvrdio odluku jednog nižeg suda u Kataloniji iz 2020. godine kojom je presuđeno u korist tužbe prethodne konzervativne vlade Španije protiv katalonskog Odeljenja za obrazovanje.\nOdluka suda u praksi znači da se udostručuje broj časova na kojima će katalonski učenici učiti na španskom, odnosno da će, umesto jednog, sada na španskom jeziku biti predavana dva predmeta.\nU većini škola u Kataloniji trenutno, osim lekcija iz španskog jezika, svi ostali predmeti se predaju na katalonskom.\nMeđutim, porodice koje žele da njihova deca obrazovanje dobiju na španskom kažu da postojeći sistem krši pravo da se uči na zajedničkom jeziku Španije.\nOgromna većina od 7,7 miliona stanovnika Katalonije tečno govori i katalonski i španski.\nMrdović o Abazovićevoj poseti patrijarhu srpskom\nPrinceza Šarlin od Monaka propusta praznik, jos se oporavlja


MALOLETNU ĆERKU PRODALI ZA 2.000 KM, PLAĆENA TRANSFEROM PREKO VESTERN UNIONA: Šokantni detalji trgovine decom u Banjaluci – Melly.rs\nMALOLETNU ĆERKU PRODALI ZA 2.000 KM, PLAĆENA TRANSFEROM PREKO VESTERN UNIONA: Šokantni detalji trgovine decom u Banjaluci\nOd Melly.rs 13. jula 2020. 0\nIzveštaj je prosleđen tužilaštvu zbog sumnje da je troje prijavljenih počinilo krivično delo trgovina decom. Delo je počinjeno u periodu od decembra 2018. do februara 2020. u Banjaluci – navode u MUP RS.\nKako saznajemo, Jasmin Seferović se tereti da je vrbovao, držao i prihvatio 17-godišnju maloletnicu radi zaključenja prisilnog braka i eksploatacije njenog rada. Brak je „sklopio“ njegov otac Ljubo Seferović koji je, da bi dobio pristanak, njenoj majci isplatio 2.000 KM. Alamasa S. je na to pristala i kćerku prodala za pomenuti iznos.\nUtvrđeno je da je maloletnica plaćena novčanim transferom preko „Vestern uniona“ – tvrdi izvor blizak istrazi.\nKao što su „Novosti“ pisale, istraga je pokrenuta nakon što je maloletnica u martu zatečena kako s bebom prosi banjalučkim ulicama.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Crna Gora korak bliža gasifikaciji\nMINISTARSTVO EKONOMIJE 13. 06. 2018. 14:28 >> 14:18 2\nTransanadolijski gasovod (TANAP), koji će dopremati prirodni gas iz Azerbejdžana preko Gruzije i Turske do Evrope, počeo je da radi u utorak, što za Crnu Goru znači korak bliže u pravcu njene gasifikacije i mogućnosti približavanja značajnom tržištu gasa.\nIz Ministarstva ekonomije je saopšteno da je planirano da jedan krak gasovoda prođe i kroz Crnu Goru.\n"Budući dio TANAP gasovoda – Trans jadranski gasovod (TAP), koji bi transportovao gas iz Turske preko Grčke i Albanije u Italiju, jednim svojim krakom - Jonsko-jadranski gasovod (IAP) u dužini od 511 kilometara proći će kroz Albaniju, Hrvatsku, Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu, čime će biti omogućena gasifikacija ovog regiona i otvorena mogućnost za plasman sopstvenog gasa", navodi se u saopštenju.\nGasovod su svečano otvorili predsjednici Turske Recep Erdogan i Azerbejdžana Ilham Aliyev. Svečanosti organizovanoj u turskom gradu Eskišehiru prisustvovala je i ministarka ekonomije Dragica Sekulić i državni sekretar Nikola Vujović.\nGasovod TANAP, vrijedan 7,2 milijardi EUR i dugačak 1,85 hiljada kilometara, dio je Južnog gasnog koridora i povezuje Kaspijski basen sa jugoistočnom Evropom. To je projekat koji će transportovati gas od azerbejdžanskog nalazišta Šah Deniz 2 na Kaspijskom moru kroz Tursku do Evrope.\n"Sa ovim projektom, gas iz Azerbejdžana će prvi put biti isporučen Evropi. TANAP je važan ne samo zbog očuvanja energetske bezbjednosti, već i zbog poboljšanja životnog standarda u zemljama kroz koje prolazi", kazao je Erdogan.\nU prethodnom periodu, Ministarstvo ekonomije je intenziviralo komunikaciju sa Ministarstvom za infrastrukturu i energetiku Albanije u cilju zajedničkog pristupa implementaciji IAP-a. U tom smislu pripremljena je zajednička aplikacija za izradu Glavnog projekta IAP-a za Crnu Goru i Albaniju, za koji je i odobren grant u okviru poziva Zapadnobalkanskog investicionog okvira (WBIF) za izradu idejnog projekta u iznosu od 2,5 miliona EUR.\nTakođe, nakon Ministarskog sastanka održanog u Bakuu početkom ove godine, potpisano je Pismo namjere o osnivanju projektne kompanije Jonsko – jadranskog gasovoda, što će biti naredni korak u čitavom procesu.\nZvaničnici Evropske komisije (EK) pozdravili su otvaranje TANAP gasovoda i ocijenili da je TANAP strateški važan za EU i da predstavlja ključnu kariku u poboljšanju energetske bezbjednosti.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: CG među potpisnicama: Sloboda medija kao standard\nKONFERENCIJA U LONDONU 11. 07. 2019. 21:21 >> 21:22 0\nIzjavu je potpisao i ministar kulture Aleksandar Bogdanović koji je učestvovao na konferenciji.\nU izjavi po završetku skupa, na kojem su ove godine učestvovali predstavnici 120 država, Bogdanović je istakao kako je zadovoljan učešćem na Konferenciji koju su organizovale vlade Velike Britanije i Kanade.\nBogdanović je naglasio kako su oba dana Konferencije bila prilika za afirmaciju politika Vlade Crne Gore usmjerenim u pravcu jačanja slobode medija i izražavanja.\n"Ovo je bila prilika da respektabilan skup, u ime Vlade Crne Gore, upoznam sa svim aktivnostima koje preduzimamo u cilju usklađivanja medijskog zakonodavstva sa evropskim standardima i demokratskim vrijednostima. U tom duhu, dragocjena su nam i značajna iskustva drugih država članica EU koje smo imali priliku da razmijenimo na konferenciji i bilateranim sastancima. Takođe, to je bila prilika da istaknemo sve mjere koje je Vlada Crne Gore preduzela u cilju zaštite pluralizma i raznovrsnosti medija kao i ostala pitanja aktuelne revizije medijskog zakonodavstva Crne Gore koje će po prvi put imati dvostruku međunarodnu ekpertizu, u fazi Nacrta i Predloga čime naglašavamo značaj evropskih standarda, a samim tim i uslov za što efikasniju implementaciju svih medijskih instituta", zaključio je ministar.\nKako je saopšteno iz Ministarstva kulture, na marginama konferencije, Bogdanović se sastao i sa šefom diplomatije Ujedinjenog Kraljevstva Džeremijem Hantom.\n"Tom prilikom, sagovornici su ocijenili izuzetno korisnim zaključke Globalne konferencije o slobodi medija, i konstatovali da su sloboda medija i sloboda izrazavanja vazan stub svakog demokratkog drustva. Ministar Bogdanović je izrazio zahvalnost na podršci Velike Britanije integracionim procesima Crne Gore, uz ocjenu da ostajemo snažno posvećeni nastavku saradnje sa Ujedinjenim Kraljevstvom", piše u saopštenju.\nBogdanović je održao i odvojene bilateralne sastanke sa predsjedavajućim interpartijske grupe za Crnu Goru u Parlamentu Ujedinjenog Kraljevstva Džonom Groganom, ministrom vanjskih poslova u Vladi Republike Slovenije Mirom Cerarom i ministrom vanjskih poslova u Vladi Islanda Gudlaugurom Tor Tordarsonom.\n"Tokom razgovora sa Džonom Groganom, Bogdanović je izrazio zahvalnost na formiranju interpartijske grupe u britanskom parlamentu, pozivajući članove tog tijela da posjete Crnu Goru i tom prilikom se detaljnije upoznaju sa aktivnostima iz oblasti kulture i umjetnosti. Sagovornici su, uz to, govorili i o mogućnostima prezentacije kulturne baštine Crne Gore i rada crnogorskih stvaralaca u Velikoj Britaniji. Pritom su razmotrene i pretpostavke za uspostavljanje saradnje institucija dvije države na planu kreativnih industrija", navodi se u saopštenju.\nTokom susreta Bogdanovića i Cerara, ocijenjeno je kako su odnosi dvije države na izuzetnom nivou, pri čemu je posebno značajna podrška koju Slovenija pruža Crnoj Gori u oblasti evropskih integracija. Uz to, Bogdanović posebno je zahvalio Ceraru na Razvojnoj pomoći Slovenije, koja se, izmedju ostalog, odnosi i na pomoc projektima iz oblasti kulture.\nCrna Gora i Island, kako je naglašeno tokom bilateralnog susreta Bogdanovića i Tordarsona, pripadaju krugu malih evropskih država sa velikim potencijalima, što može biti dobra polazna osnova za jačanje saradnje u različitim oblastima.\nBogdanović je zahvalio Islandu, kao državi koja je prva priznala nezavisnu Crnu Goru 2006. godine, i prva ratifikovala Sporazum o pristupanju Crne Gore NATO-u. Tom prilikom, Bogdanović je informisao sagovornika i o aktuelnim, najznačajnijim projektima iz oblasti kulture, naglašavajući kako je naša država otvorena za uspostavljanje saradnje u oblasti umjetnosti.\nAleksandar Bogdanović Sloboda medija


UNS: Neprihvatljive uvrede Budimiru Ničiću - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » UNS: Neprihvatljive uvrede Budimiru Ničiću\n0Piše: Beta 12. februara 2019. 16.23\nKako su naveli iz UNS-a, ispod teksta pod naslovom „Neprijatnost ili šala“ koji je objavila GracanicaOnline.Info na svom Fejsbuk nalogu postavljen je komentar: „Jadan si ti Ničiću Ameri te plaćaju da uništavaš sve što je Srpsko!!! Krvavi dolari koje si dobio su od prodaje organa otetih i poklanih Srba!“.\nU tekstu koji je komentarisan objavljeni su navodi iz saopštenja uređivačkog kolegijuma RTV Gračanice i političke stranke Srpska lista, kao i Ničićev odgovor na saopštenje RTV Gračanice.\nU saopštenju RTV Gračanice ističe se da je novinarka ove medijske kuće Dragana Stanojević na protestu „Jedan od pet miliona“ doživela neprijatnost od Budimira Ničića koji joj je rekao „slikaj, slikaj, pa odmah da pošalješ Vučiću (Aleksandar)“.\nRTK Gračanica je navela da je Ničić Draganu Stojanović „etiketirao kao režimsku novinarku“ dok je izveštavala sa protesta, a da je on bio učesnik protesta.\nOsim RTV Gračanice, reagovala je i Srpska lista koja je navela da je „sramno novinare izlagati poruzi i sprečavati u obavljanju posla“.\n„Tačno je da sam u šali koleginici Dragani Stojanović rekao slikaj, slikaj, pa odmah pošalji Vučiću, jer je mene i kolege upadljivo fotografisala i zbog čega sam joj se javno izvinio“, rekao je Ničić, a saopštio UNS.\nbudimir nicic, pretnje


M3 у Кикинди - ELEMENTARIJUM\nManifestacija Maj mesec matematike održava se prvi put u Kikindi, u periodu od 13. do 20. maja\nCentar za stručno usavršavanje iz Kikinde u saradnji sa Kulturnim centrom Kikinde i uz pomoć nastavnika, organizuje prvi put manifestaciju ”Maj mesec matematike” u ovom gradu. M3 počinje u petak, 13. maja, svečanim otvaranjem izložbe ”Brojevi” Centra za promociju nauke u galeriji Kulturnog centra Kikinde, a traje do 20. maja.\nPored izložbe, planiran je i veliki broj aktivnosti koje kroz igru i vizuelizaciju treba da približe matematiku građanima svih uzrasta. Centralna manifestacija je zakazana za ponedeljak, 16. maj, kada će u dvorištu Kulturnog centra Kikinde biti održane brojne radionice i igre. Program počinje u 14 časova, a posetioci će između ostalog moći da se oprobaju u igrama kao što su sudoku i tangram, prave tepih i piramide Sierpinskog, prave geometrijska tela od slamčica i pogađaju zamišljene brojeve.\nPored velikog broja nastavnika matematike iz Kikinde, na manifestaciji učestvuju i gosti iz Pančeva koji će prisutnima predstaviti vezu između matematike i umetnosti na interaktivan način.\nSvetski dan astronomije


Grupacija EIB povećala je finansiranje na 77 milijardu evra u 2020 - Nira Press\nPočetna » Grupacija EIB povećala je finansiranje na 77 milijardu evra u 2020\nGrupacija EIB povećala je finansiranje na 77 milijardu evra u 2020\nU godini najgore globalne zdravstvene i ekonomske krize kakva nije zabeležena decenijama unazad, Grupacija Evropske investicione banke (EIB) efikasno je preusmerila svoje aktivnosti ka borbi protiv pandemije covida-19 i ublažavanju ekonomskih posledica na svim poljima. Ostvarila je obim ulaganja od 76.8 milijardi evra i time premašila svoje ciljeve. Trećina ovih sredstava, odnosno 25,5 milijardi evra, plasirana je za rešavanje aktuelnih problema nastalih usred krize, počevši od prvog paketa pomoći iz marta prošle godine. Većina tih sredstava raspodeljena je malim i srednjim preduzećima (MSP) kako bi sačuvali likvidnost i radna mesta, pogotovo u zemljama koje mogle da obezbede masovnu finansijsku pomoć u okviru svojih budžeta.\nKako bi dodatno pomogla oko borbe sa pandemijom, Grupacija EIB povećala je finansiranje ka MSP za 5 milijardi i dostigla cifru od 30,6 milijardi evra. Više od 425 000 kompanija dobilo je finansijska sredstva, čime je održano 4,2 miliona radnih mesta. Pored ovog rezultata, EIB je ostvarila i svoje ostale investicione prioritete: ulaganje u životnu sredinu dostiglo je 16,8 milijardi evra, u infrastrukturne projekte 15 milijardi, a 14,4 milijardi evra u inovacione projekte.\n“U 2020. godini pokazali smo da ne postoji kompromis oko ulaganju u ekonomski oporavak, klimatske promene i inovacije. Svi naši ciljevi su povezani. Evropa može da ispliva još snažnija iz ove krize samo kroz ulaganje u zelenu i digitalnu ekonomiju budućnosti, a ne u strukture prošlosti – vodeći računa da nijedan region u Evropi ne zaostane i kroz saradnju sa našim partnerima izvan Evropske unije”, izjavio je predsednika EIB-a Verner Hojer na godišnjoj online konferenciji za novinare Grupacije EIB.\nKao deo mera protiv covida-19, Grupacija EIB značajno je povećala finansiranje u zdravstveni sektor. Time nije obuhvatila samo bolnice, nego je odigrala i ključnu ulogu u razvoju i masovnoj proizvodnji vakcina kako bi zaustavila širenje razornog virusa. Na početku 2020. godine, banka EU odobrila je zajam od 100 miliona evra za BioNTech, nemačku kompaniju koja je napravila prvu vakcinu protiv covida-19 u saradnji sa firmom Pfizer. Grupacija je finansirala nekoliko vakcina, kao i kompanija koje razvijaju terapije za lečenje covida-19 i tehnologije za testiranje.\n“U toku prošle godine drastično smo povećali i ubrzali učešće u borbi protiv razarajuće pandemije i pomogli hiljadama kompanija u Evropskoj uniji i širom sveta”, izjavio je predsednik EIB-a Verner Hojer. “Borba sa pandemijom i ekonomskim posledicama biće naša preokupacija i u 2021. godini. Pored 25 milijardi evra koje smo već obezbedili, naš Odbor je odobrio novih 25 milijardi evra za teško pogođene kompanije i zdravstveni sektor.”\nDeo finansija obezbediće Evropski garancijski fond (EGF), koji je počeo sa radom u jesen 2020. godine. Zemlje članice EU obezbedile su garancije u vrednosti od skoro 25 milijardi evra kako bi Grupacija EIB mogla dodatno da pomogne ugroženim malim i srednjim preduzećima.\nU isto vreme, EIB je održala obećanje u pravcu povećanja zelenih investicija i transformacije ka klimatskoj banci Evropske Unije. Uprkos krizi izazvanoj covidom-19, povećala je udeo ulaganja u projekte za borbu protiv klimatskih promena i održivost životne sredine sa prošlogodišnjih 34% na 40%, čime se približila cilju od 50%. Grupacija EIB planira da mobiliše do bilion evra za investicije u klimu i životnu sredinu do kraja ove decenije. U novembru 2020. godine Odbor EIB-a odobrio je Klimatski akcijski plan koji je doneo smernice za postizanje ovih ambicioznih ciljeva. Plan predviđa postepen prestanak finansiranja projekata sa visokom emisijom štetnih gasova (poput ulaganja u razvoj aerodromske infrastrukture) i postavlja rigoroznije kriterijume za finansiranje drugih projekata gde je prisutna neumerena emisija (npr. kod autoputeva).\n“Borba protiv klimatskih promena ne može da sačeka kraj pandemije. Kriza covidom-19 nije razlog da se prestane sa rešavanjem klimatski i ekoloških izazova sa kojima se suočava čovečanstvo. Grupacija EIB je usvajanjem Klimatskog akcijskog plana napravila veliki korak napred. Pozivam druge finansijske institucije da zauzmu sličan stav prema projektima koji su klimatski neodrživi. Umesto da finansiramo aktivu koju ćemo morati da otpišemo sutra, moramo da investiramo u energetsku efikasnost, obnovljivu energiju, održivu mobilnost i zelene inovacije. Potrebna su nam velika ulaganja u zeleni oporavak”, dodao je predsednik Hojer.\nRastući investicioni jaz preti evropskoj inicijativi za zeleni oporavak, kako pokazuje novi investicioni izveštaj EIB-a. Prema tom izveštaju koji je objavljen u četvrtak, 21.januara, 45% kompanija EU očekuje da će smanjiti svoja ulaganja u periodu nakon krize, dok svega 6% planira da ih poveća. Izveštaj upozorava da su kompanije svesne da postoji hitna potreba da ulažu, pogotovo u digitalizaciju i ekološke prakse, ali kriza covida-19 ostavila ih je bez sredstava da to učine.\n“Ono što zabrinjava je ogroman pad namere za nova investiranja koju je napravila kriza covidom-19. Evropska unija je u opasnosti da izgubi poziciju na globalnom tržištu ako ne uspe da mobiliše više sredstva za inovacije.”, rekao je Hojer. “Ali ohrabruje nas uspeh investicionog plana Juncker Evropskog fonda za strateško investiranje, koji je ostvario svoj cilj i uspeo da mobiliše 500 milijardi evra investicija prošlog leta, ispred zadatog roka. Pokazali smo da kreativnim instrumentima i efikasnom kombinacijom finansijskih alata i budžetske podrške, relativno mali iznos državnog novca može da privuče velike privatne investicije za projekte za koje bi se inače teško našle finansije.”\nDrugi primer visoko efikasne upotrebe javnih resursa je Evropski investicioni fond (EIF), deo Grupacije EIB za podršku visoko tehnoloških startapova i malih i srednjih preduzeća (MSP) širom Evrope. Ovaj fond je imao drugu rekordnu godinu zaredom, jer je potpisao ukupno 12,9 milijardi evra i time zabeležio rast od 26% u odnosu na 2019. godinu. EIF je obezbedio preko potrebna finansijska sredstva za preko 330 000 MSP i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije.\nGlobalne investicije protiv klimatskih promena\nPandemija covidom-19 i klimatska kriza predstavljaju dvostruki izazov na globalnom nivou, zbog čega je Grupacija EIB povećala svoje napore kako bi podržala zemlje u procesu pridruženja Evropskoj uniji, Afriku i ostale regione.\n13% od prošlogodišnjeg finansiranja – 10.2 milijardi evra – plasirano je u zemlje van EU, čime su podržani ciljevi politike Evropske unije, unapređeni ljudski životi, modernizovani zdravstveni sistemi i povećana ekonomska otpornost. Banka EU ostvarila je rekordno ulaganje u Africi, potpisivanjem više od 4,7 milijardi evra, što je povećanje od 50% u odnosu na prošlu godinu.\nDostigli smo ciljeve u okviru naše inicijative SheInvest da mobilišemo milijardu evra investicija za unapređenje rodne ravnopravnosti i ekonomsko osnaživanje žena širom Afrike.\n“Grupacija EIB usmerila je svoje napore na najranjivije zemlje, gde su osnove ljudske potrebe ugrožene aktuelnim klimatskim promenama. Jedan primer je inicijativa Veliki zeleni zid kojoj smo se nedavno priključili. Ona podrazumeva prikupljanje finansijske i tehničke podrške za održivu poljoprivredu, čistu energiju i vodu, infrastrukturu i finansiranje privatnog sektora u 11 zemalja regiona Sahel”, izjavio je predsednik Hojer.\n“EIB nije samo najveći svetski multilateralni zajmodavac, to je ujedno i najveći globalni zajmoprimac. Bankin kreativni pristup pozajmljivanju postavlja standarde time što osvešćuje investitore o njihovoj moći da oblikuju i podrže ispravne politike. Menice za klimatske promene i održivost smatrale su se rizičnim kada smo ih prvi put uveli. Danas su standard kojem svi teže, jer globalno osnažuju zelenu ekonomiju”, zaključio je predsednik Hojer.


Foto: Wikipedia/Petar Milošević / Wikipedia\nAustralijska kompanija "Valley Eye Wear" koja se bavi prodajom naočara izazvala je zgražavanje javnosti kada je objaljeno da je svoj reklamni spot snimila u zloglasnom logoru Jasenovac, u kome je, prema nekim izvorima život izgubilo čak do 700.000 ljudi Srba, Jevreja i Roma, među njima i mnogo dece.\nPredstavljajući novu kolekciju, maneken šeta zavejanom poljanom po tmurnom zimskom danu. Nazire se, kako se navodi, da je ideja marketinškog stručnjaka koji je smislio ovu, u najmanju ruku, degutantnu kampanju, da se kroz naočare koje proizvodi kompanija vidi kroz svaku tamu, pa i ovu monstruoznu koja je progutala na desetine hiljada ljudi koji su umrli u najstrašnijim mukama, pišu "Večernje novosti".\n"Nije Jasenovac, sve je marketinški trik"\nMeđutim, kako navodi TV Prva, australisjka kompanija nije koristila logor Jasenovac, što se može videti i gledanjem reklamnog spota, objavljenog na Jutjubu, već se radi o spomeniku Revolucije naroda Moslavine, posvećenog Drugom svetskom ratu, a koji se takođe nalazi u Hrvtskoj.\nBlack Zero Collection - Campaign 03 - Valley Films\nSKANDAL U JASENOVCU Na državnoj komemoraciji ustaškim žrtvama razvijena zastava sa natpisom “ZA DOM SPREMNI”\nSKANDAL NA HRT-u Gost tvrdio da su Jevreji u Jasenovcu ŠTIĆENI od deportacija, a da su deca u logoru UČILA ZANAT\nNa profilu kompanije, na mreži Instagram, pored jedne fotografije navodi se objašnjenje da je "snimanje rađeno u Hrvatskoj pored spomenika u znak sećanja na stotine hiljada ljudi koji su stradali na ovom mestu".\nIako se ispostavilo da spot nije sniman u Jasenovcu, sama odluka da se taj zloglasni logor koristi kao marketiški trik, izazvala je brojne komentare poput onih da su "mogli da odu u Aušvic da snimaju", "da pozadina slika lepo proganja"...\n"Novosti" pišu i da su se, nezvanično, pojavile informacije da je u ovu kampanju prste umešala hrvatska zajednica u Australiji čiji su članovi predložili ovu lokaciju za snimanje spotova.\nNEGIRA STRADANJE U JASENOVCU Ustaše su zločinci, a ne heroji i to je jedina istina koju KOLINDA MORA KONAČNO DA PRIHVATI\n"VADILI SU DECI OČI DOK SU MAJKE GLEDALE" Bili su najmlađi zatvorenici u Jasenovcu, a ovo su njihova NAJSTRAVIČNIJA SEĆANJA\nU Javnoj ustanovi "Spomen-područje Jasenovac", "Novostima" nisu potvrdili da je tu sniman ovaj reklamni spot. Kako su im rekli, iznenađeni su i da će komentarisati slučaj tek kada budu u potpunosti ispitali o čemu se radi.\nTakođe, na društvenim mrežama je pokrenuta i kampanja da taj brend treba da se bojkotuje.


Liga Šumadije i Pomoravlja: Pobede Mavrića, Mašovića, Papića i Dacića\nNaslovnica NAJNOVIJE Sport Liga Šumadije i Pomoravlja: Pobede Mavrića, Mašovića, Papića i Dacića\nNovopazarski bokseri ostvarili su četiri pobede i dva poraza u mečevima trećeg kola Lige Šumadije i Pomoravlja u Jagodini.\nKod omladinaca lakših od 75 kilograma, uspešni su bili bokseri kluba Mladost Sandžak Ahmed Mavrić i Imran Mašović, koji su u drugoj, odnosno prvoj rundi primorali na predaju Aleksu Mandića iz Čačka i člana prijepoljskog Miksa Iliju Čočovića.\nU kategoriji do 57 kilograma, omladinac Novog Pazara Anes Papić savladao je Aleksu Stanojevića iz Surdulice odlukom sudija 3:0, a pobedu timu Mladost Sandžak doneo je i junior Hakan Dacić, koji je u kategoriji do 64 kilograma prekidom u prvoj rundi slavio protiv Čačanina Mihajla Ječmenića.\nKlub Mladost Sandžak upisao je i dva poraza, s obzirom da je junior Emin Muminović u kategoriji do 67 kilograma izgubio od Uroša Krstića iz Zaječara rezultatom 1:2, dok je kod omladinaca čija težina ne prelazi 81 kilogram Kabir Azemović u drugoj rundi obustavio otpor u duelu sa Markom Gavrilovićem iz Čačka.\nPosle tri kola, Mladost Sandžak je lider takmičenja u Ligi Šumadije i Pomoravlja.


U aprilu 2020. zabeležen najveći rast smrtnosti u zemljama EU - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U aprilu 2020. zabeležen najveći rast smrtnosti u zemljama EU\nOd marta do oktobra prošle godine u EU bilo je 297.500 smrtnih slučajeva više u poređenju sa istim periodom u godinama od 2016. do 2019, navodi Eurostat.\n0Piše: R. M. 21. januara 2021. 14.30 Izmenjeno: 14.31\nDodaje se da je u martu broj umrlih od Kovida 19 brzo počeo da raste u nekim evropskim zemljama, te da je smrtnost u nekim delovima Evrope bila izuzetno visoka u poređenju sa prosečnom smrtnošću prethodnih godina.\nSa porastom smrtnosti izazvanom posledicama Kovida 19, najveći porast mortaliteta zabeležen je u aprilu 2020. i to 25 odsto u odnosu na isti mesec u periodu 2016. do 2019.\n„Tokom maja- jula bio je manji procenat povećanja, ali je zato novi porast započeo u avgustu-septembru sa sledećim talasom pandemije. Porast mortaliteta u EU u septembru bio je osam odsto iznad proseka, a u oktobru 17 odsto iznad proseka. Sledeći je zabeležen u novembru u svim državama članicama EU“, navodi Eurostat.\nIako je porast mortaliteta primećen tokom cele godine, širom Evrope, ipak su se intenzitet i vrhunci epidemije veoma razlikovali među zemljama.\nCovid19, EU, Eurostat, smrtnostBeograd


foto: Udruzenje bankara BiH\nRastoka je naveo da je ukupan kapital bankarskog sektora u devet mjeseci 2020. godine bio milijardu KM i, u odnosu na isti period 2019, na približnom nivou, od čega akcionarski kapital iznosi 669,1 milion KM.\n“Do kraja septembra 2020. godine regulatorni kapital bio je viši za dva odsto u odnosu na isti period godinu prije, a stopa regulatornog kapitala bankarskog sektora viša za 6,7 procentnih poena od zakonom propisanog minimuma. Na nivou bankarskog sektora Republike Srpske i ostale stope kapitala značajno su više u odnosu na propisane minimume. To govori da je bankarski sektor adekvatno kapitalizovan”, rekao je Rastoka u intervjuu Srni.\nOn je napomenuo da je 2020. godina za privredne grane i za bankarski sistem bila drugačija zbog virusa korona i svi su se suočili sa pojavama koje do tada nisu bile uobičajene i poznate.\n“Bankarski sektor je bio suočen sa ograničenjima u poslovanju, ali i sa određenim prilagođavanjima, odnosno aktivnijem prelasku sa `ličnog` na elektronski način poslovanja, što je za banke, ali i za klijente bilo novo iskustvo”, naveo je Rastoka.\nOn je ocijenio da je stabilnosti bankarskog sektora doprinio regulatorni okvir za poslovanje banaka koji je u Srpskoj konzervativniji od regulatornog okvira EU i država u okruženju.\n“Stopa adekvatnosti kapitala je značajno viša od regulatornog minimuma, što povećava otpornost bankarskog sektora na potencijalne negativne udare u budućem periodu. Zbog smanjenih prihoda iz operativnog poslovanja profitabilnost banaka je nešto smanjena, ali i dalje garantuje stabilnost i održivost poslovanja”, dodao je Rastoka.\nOn je podsjetio da je u martu 2020. godine Agencija za bankarstvo usvojila odluke o privremenim mjerama banaka i mikrokreditnih organizacija za ublažavanje negativnih ekonomskih posljedica uzrokovanih pandemijom.\n“Data je mogućnost bankama i mikrokreditnim organizacijama da odobravaju određene olakšice klijentima čija je kreditna sposobnost pogoršana, kao posljedica pandemije, odnosno čiji su izvori za otplatu smanjeni i time im je onemogućeno izmirivanje obaveza prema banci”, rekao je Rastoka.\nPrema njegovim riječima, banke sa sjedištem u Republici Srpskoj su od 16. marta do 31. oktobra 2020. godine odobrile privremene mjere za kredite u iznosu od 1,024 milijarde KM, odnosno 18,7 odsto od ukupnih kredita.\nRastoka navodi da se, od ukupnog iznosa odobrenih mjera za kredite, 84 odsto ili 858,8 miliona KM odnosilo na pravna, dok se 16 odsto ili 165,5 miliona KM odnosilo na fizička lica.\n“Agencija za bankarstvo Republike Srpske prepoznala je potrebu da je neophodno donijeti mjere kojima će biti omogućeno korisnicima kredita koji su pogođeni pandemijom olakšavanje servisiranja obaveza, ali i da bude održana likvidnost bankarskog sistema. Vodili smo računa o sigurnost depozita, ali i o građanima i privredi”, naglašava Rastoka.\nOn je napomenuo da su odobrene mjere za oko 7.000 klijenata, od kojih je 5.500 fizičkih lica, a 1.500 pravnih lica.\n“Do oktobra 2020. godine sedam organizacionih dijelova banaka iz Federacije BiH odobrilo je mjere za 2.800 klijenata u Republici Srpskoj u ukupnom iznosu od 391,7 miliona KM”, podsjetio je Rastoka.\nOn je rekao da je Agencija za bankarstvo Republike Srpske od marta u kontinuitetu održavala intenzivnu komunikaciju sa bankama i mikrokreditnim organizacijama, te davala preporuke da bi usluge prema privredi i stanovništvu mogle biti nesmetano pružane.\n“U devet mjeseci 2020. godine, bankarski sektor, koji čini osam banaka sa 288 organizacionih jedinica, ostvario je ukupnu dobit u iznosu od 60 miliona KM i smanjen je za 17 miliona KM. Na smanjenje neto dobiti banaka najviše su uticali nešto smanjeni prihodi banaka iz operativnih aktivnosti, ali i promjena regulative koja je stupila na snagu početkom 2020. godine i kojom su uvedeni novi tehnički standardi”, pojašnjava Rastoka.\nOn navodi da depoziti, kao najzanačajniji izvor finansiranja banaka sa učešćem od 76,3 odsto u ukupnoj pasivi, iznose 6,4 milijarde KM i manji su za jedan odsto u odnosu na kraj 2019. godine.\n“Smanjenje depozita u odnosu na kraj 2019. godine zabilježen je u privatnim preduzećima i društvima za 43 miliona KM ili pet odsto, bankarskim institucijama za 83,6 miliona KM ili 18 odsto i nebankarskim finansijskim institucijama za 65 miliona KM ili 21 odsto“, precizira Rastoka.\nOn je rekao da štednja građana, uključujući tekuće račune, iznosi 3,6 milijardi KM i viša je za 61,4 miliona KM ili dva odsto u odnosu na kraj 2019. godine, dok oročena štednja čini 73,7 odsto ukupne štednje građana i bilježi pad od tri odsto.\n“U prvim danima pandemije, došlo je do određenog odliva depozita stanovništva, što je i bilo očekivano, s obzirom na strah od neizvjesnosti i povećanu potrebu za snabdijevanjem. Međutim, već u aprilu, došlo je do prestanka povlačenja depozita građana i do uspostavljanja trenda blagog rasta u bankarskom sistemu”, zaključio je Rastoka. Srna\nTagovi: agencija za bankarstvobankarski sektorrade rastoka\nKomentari na članak: Rastoka: Bankarski sektor siguran i stabilan\n08.01.2021 u 4:37\nI groblje je stabilno i sigurno, jer sve je manje živih i sve je više mrtvih. Takvo je i stanje u RS, kao i u BiH, pod upravom dežurnih grobara ove zemlje, kojima je vrhunac analitike, izjava da je nešto stabilno i sigurno, kao da slušam prodavca pogrebne opreme, a ne direktora agencije za bankarstvo.\nPrivreda ove zemlje je nepostojeća kategorija, pošto sve se svodi na štednju u bankama, snabdijevanje ogrijevom zimi, kao i na izgradnju infrastrukture tokom toplih dana, bez jasne vizije, kako otplatiti dugove, nastale podizanjem kredita za izgradnju infrastrukture.\nLjudi koji ovako vode zemlju, ne zaslužuju ništa, osim prijezira i ostavke.\ndomace je naj bolje\n08.01.2021 u 15:09\ndruze treba jos da ode par stotina hiljada ljudi jer dok god ljudi nemogu naci poso ima viska ljudi prema tome nek idu sto se mene tice vise nama ostaje koi ovdje ostajemo\n09.01.2021 u 19:11\nTo je pogrešna računica, jer što je manje ljudi, to je manje tržište, što na kraju znači, da će u jednom momentu, čitav sistem da se sruši sam od sebe, kada posljednji stanovnik ugasi svjetlo.


Kolumne: Srednjoškolcima u Novom Sadu plaćaju da prikupljaju sigurne glasove za Vučića\nSrednjoškolcima u Novom Sadu plaćaju da prikupljaju sigurne glasove za Vučića\nSrednjoškolcima u Novom Sadu plaćaju da ubede punoletne vršnjake da glasaju za predsedničkog kandidata vladajuće koalicije Aleksandra Vučića, piše Vojvodjanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\n"Srednjoškolci se već nedeljama bore da 'kupe' glasove svojih punoletnih vršnjaka kako bi oni glasali za Aleksandra Vučića na predsedničkim izborima. Oni koji skupljaju, za 15 glasova dobiju izmedju 1.500 i 2.000 dinara, a vršnjaci često daju podatke zato što žele 'da učine' svojim drugarima", navodi VOICE.\n"Drugarica skuplja glasove, za 1.000 dinara. Sve zavisi kome kakvu priču proda, znam neke koji su joj dali broj lične karte, ali im ona nije obećala pare, oni su rekli da neće ni izaći, ali eto da bi ona dobila pare dali su joj brojeve", ispričao je srednjoškolac M.V. Srednjoškolci komuniciraju direktno ili preko Fejsbuka, gde traže ime i prezime, adresu, broj telefona, JMBG ili broj lične karte.\n"U principu (srednjoškolci) ne znaju o čemu se radi, kada im kažeš da je to kupovina glasova, oni to ne shvataju. Danas sam drugarici objasnio da je to kažnjivo, tako da se malo trgla, uplašila se da je ne prijavim, pa je rekla da je ne mešam, da neće to više raditi", priča ovaj srednjoškolac.\n"Kad su u razredu, svi su super, pa su u fazonu to mi je najbolji drug, daću podatke, šta to meni znači. Medjutim, ima i onih koji neće. Svi razmišljaju da sa tim jednim glasom ne može ništa da se uradi, da ništa ne znači", rekao je R.L.


Obuka pobunjenika glavni cilj - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Obuka pobunjenika glavni cilj\nFrancuska i Italija najavile da će poslati svoje oficire u Libiju\nFrancuska i Italija najavile su da će poslati svoje oficire u Libiju kako bi pomogli pobunjeničkom Prelaznom nacionalnom savetu, dan nakon slične najave Velike Britanije. Italijanski ministar odbrane Injacio la Rusa rekao je da će deset vojnih instruktora otići u Libiju kako bi obučavali pobunjenike. La Rusa je, međutim, odbacio mogućnost slanja kopnenih trupa. Francuska je takođe saopštila da će poslati oficire za vezu koji će savetovati rukovodstvo pobunjenika.\n0Piše: R. E. M. 20. aprila 2011. 18.13\n– Cilj misije je da se Prelaznom nacionalnom savetu daju saveti pre svega tehničke, logističke i organizacione prirode da bi se ojačala zaštita civilnog stanovništva i poboljšala raspodela humanitarne i medicinske pomoći – rekla je zamenica portparola Ministarstva inostranih poslova Francuske Kristin Faž, izvestila je Beta. Prema rečima portparola francuske vlade Fransoa Baroena, u Libiju će otići manje od deset francuskih oficira. Francuski predsednik Nikola Sarkozi sastao se juče sa prvim čovekom Prelaznog nacionalnog saveta Mustafom Abdeldžalilom sa kojim je razgovarao trenutnoj situaciji u Libiji, mesec dana od početka vazdušnih napada.\nU međuvremenu, ministar inostranih poslova Libije Abdul Ati al Obeidi rekao je da je vlast spremna da razmotri formiranje prelazne vlade pre održavanja izbora šest meseci po okončanju sukoba, piše Gardijan.\n– Libija bi mogla da održi slobodne izbore pod nadzorom Ujedinjenih nacija u roku od šest meseci od kraja sukoba u zemlji – izjavio je Obeidi za britanski list. Obeidi je preuzeo funkciju od Muse Kuse koji je prošlog meseca napustio vladu u Tripoliju. Novi šef libijske diplomatije je takođe kazao da bi pregovori o reformama uključili i pitanje da li bi Gadafi trebalo da ostane na vlasti ili da ode u penziju.\n– Sve opcije će se naći na stolu – rekao je Obeidi u izrazito pomirljivom tonu, navodi Gardijan.


Država podstiče rad na crno\nZa vreme Miloševića siva ekonomija je iznosila 80 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP). Mi smo to spustili na oko 40-45 odsto, a poreskom administracijom moguće ju je spustiti na nulu ili na desetak odsto, rekao je jula 2003. tadašnji guverner NBS Mlađan Dinkić. Sedam godina kasnije Srbija je i dalje tamo gde je bila u vreme ove Dinkićeve izjave.\nU Srbiji „na crno“ radi oko 800.000 ljudi, veliki broj njih je u građevini.\nUdeo sive ekonomije u BDP-u još uvek je između 35 i 40 odsto, daleko iznad proseka zemalja EU, a budžet države zbog toga je svake godine “tanji” za oko 4,5 milijardi evra.\nI strane institucije – Svetska banka, Evropska komisija, OECD, i domaći izvori – sindikati, unije poslodavaca, nevladine organizacije – složni su u procenama da se oko 40 odsto prometa roba i usluga u Srbiji obavlja u sivoj zoni, dakle bez plaćanja ikakvih dažbina državi. Poslednje procene Socijalno-ekonomskog saveta i Saveza samostalnih sindikata Srbije govore da „na crno“ radi oko 800.000 ljudi.\nIako kazne za poslodavce koji zapošljavaju radnike na crno nisu male i iznose od 400.000 do milion dinara, Radovan Ristanović, direktor Inspektorata za rad, protekle nedelje je izjavio da ne zna nijedan slučaj u poslednjih pet godina da su te kazne izrečene u tom iznosu. Zbog sporosti sudstva i famoznog zastarevanja, većina prekršajnih postupaka pokrenutih po zahtevu Inspekcije rada nikada se ne okonča.\nU odnosu na vreme pre 2000. sivoj ekonomiji u Srbiji najviše je potkresano krilo koje se odnosi na klasičan šverc. No, i dalje su, iako u manjoj meri, prisutni nelegalno poslovanje (rad bez firme), pranje novca, utaja poreza. Kada se govori o centrima sive ekonomije, najčešće se kaže da su to veliki gradovi, pogranične zone – s Rumunijom, Bugarskom, BiH, Crnom Gorom i Makedonijom, a u manjoj meri s Mađarskom i Hrvatskom, krajnji jug Srbije i granice s Kosovom i Metohijom i ruralne sredine nerazvijenih područja. Dakle, siva ekonomija je prisutna svugde pa ne čudi vapaj dela privrede koji legalno posluje nastojeći da odoli naletima krize. Ali država, kojoj ta legalna privreda u proseku plaća od 30 do 40 različitih dažbina, poreza, doprinosa i taksi, te vapaje čuje sa pola uva, na nivou deklarativne podrške i praznih obećanja koja postaju nešto glasnija tek u jeku predizborne kampanje.\nPrema računici Unije poslodavaca Srbije, maja ove godine prosečna razlika u maloprodajnim cenama između istih proizvoda koje prodaju registrovani privredni subjekti i njihova konkurencija iz sive zone iznosila je između 14 i 34 odsto. Naime, za toliko su proizvodi kod registrovanih privrednih subjekata bili skuplji, jer oni redovno izmiruju sve svoje obaveze prema državi. U Uniji smatraju da je za ovakvo stanje „zaslužan“ slab rad državnih organa, pre svega inspekcija, nepostojanje strože kaznene politike, pa i zatvorskih kazni, ali i odsustvo političke volje da se taj problem reši.\nVodeći ekonomista u Evropskoj banci za obnovu i razvoj Piter Sanfej i predavač na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Goran Krstić proletos su saopštili „iznenađujuće rezultate“ svog istraživanja. Oni su utvrdili da je nivo rada na crno u Srbiji u periodu od 2002. do 2007. znatno povećan, uprkos jakom ekonomskom rastu i uvođenju niza tržišno orijentisanih reformi. Učešće rada u sivoj ekonomiji (u ukupnoj zaposlenosti) iznosilo je 27,6 odsto u 2002, a 34,9 odsto u 2007. Iz ovih podataka autori istraživanja zaključili su da su, uprkos jakom ekonomskom rastu u posmatranom periodu, svi glavni pokazatelji na tržištu rada bili slabiji u 2007. nego pet godina ranije, što pokazuje da otvaranje radnih mesta u Srbiji i dalje predstavlja izazov.\nValja li podsetiti da je na obećanjima o otvaranju 200.000 novih radnih mesta aktuelna vlast dobila izbore? Umesto toga, podsetićemo da je Mlađan Dinkić izjavu s početka ovog teksta dao u jeku sukoba sa do tada najboljim reformskim prijateljem, tadašnjim ministrom finansija Božidarom Đelićem. Dinkić je tada optužio Đelića da „odlaže uvođenje poreza na dodatu vrednost koji bi sprečio dobar deo sive ekonomije“. U međuvremenu PDV je uveden (2005), a Ministarstvom finansija rukovodili su i Dinkić i aktuelni premijer Mirko Cvetković. Ali do smanjenja sive ekonomije, u obimu većem od onog koji je ostvaren presecanjem glavnih švercerskih kanala, nikada nije došlo. Drugim rečima, ako se izuzmu šverc nafte i cigareta, srpska siva ekonomija je živa i zdrava, kao za vreme Miloševića.


Radio TV Stara Pazova - Ko stvara divlje deponije?\nKo stvara divlje deponije?\nProblem divljih deponija postoji i u staropazovačkoj opštini, a za čišćenje istih lokalna samouprava izdvaja 6 miliona dinara na godišnjem nivou. Iz nadležnog preduzeća "Čistoća" rekli su da će se u narednom periodu, u cilju rešavanja ovog problema, postaviti šest velikih kontejnera za tekstilni otpad ali i da će zahtevati pooštravanje mera za nesavesno odlaganje otpada.\nManje je divljih deponija i u manjem obimu u odnosu na pretnodne godine, ali ovaj problem u staropazovačkoj optini i dalje postoji, najviše u Golubincima, zatim i u Novoj Pazovi, koje se čiste godišnje jednom ili dva puta, što nadležno preduzeće košta od 500 hiljada do milion dinara.\nNedavno je očišćen i kompletan putni pojas Stara Pazova Nova Pazova Stari Banovci, ali smeće se svakodnevno pojavljuje. Postavljanje video nadzora urodilo je polodom, ali rešenje je zapravo u podizanju svesti građana.


Izvještaj o politikama podsticanja malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini - Centar za politike i upravljanje\nponedjeljak, 06. septembar 2010.\nPrema posljednjim dostupnim podacima, ukupan procijenjeni broj preduzeća u BiH bio je od 26 do 29 hiljada. Od tog broja, procjenjuje se da preko 97% preduzeća spada u mikro, mala i srednja preduzeća. MSP u BiH čine okosnicu ekonomije, stvarajući preko 60% bruto domaćeg proizvoda (BDP) i glavninu novih radnih mjesta. Već ovi podaci, odnosno procjene, ukazuju na jednu od osnovnih prepreka za definisanje i sprovođenje efikasne strategije i politika podsticanja MSP u BiH: nepostojanje pouzdanih statističkih podataka o broju MSP, njihovim osnovnim karakteristikama i rezultatima (djelatnost, broj zaposlenih, prihod, profit), broju novoosnovanih i broju ugašenih MSP, itd.\nSvrha ovog dokumenta je da da ocjenu i analizu politika u oblasti podrške razvoju malih i srednjih preduzeća u BiH u periodu 2006.-2010. godina, kroz prizmu ocjene procesa definisanja, provođenja, monitoringa i evaluacije efekata politika.


Srbi sa Kosova: Ruskoj ambasadi šaljemo još hiljade zahteva za državljanstvo\ndobijanje ruskog državljanstva - kazao je Đorđević i dodao da će ambasada zahteve kosovskih Srba, preko Ministarstva spoljnih poslova, proslediti ruskoj Dumi.\nĐorđević je rekao da je prikupljanje potpisa u toku i da se nada da će zatev potpisati više stotina hiljada kosovskih Srba, među kojima su ne samo Srbi koji su otišli sa Kosova 1999. godine već i posle 1945. godine.\n- Pokušali smo na sve moguće načine da nas naša država zaštiti ali je ona otkazala i gura nas u državu koju Srbi ne prihvataju - kazao je Đorđević i dodao da Srbi ne prihvataju nijedan dogovor postignut u dijalogu Beograda i Prištine u Briselu.\nBrnabić i Volf: Veoma uspešna saradnja Srbije i Nemačke\nPredsednica Vlade Ana Brnabić danas je, sa ministrom za pravdu i evropska pitanja nemačke savezne pokrajine Baden-Virtemberg Gidom Volfom razgovarala o napretku Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, kao i privrednoj, kulturnoj i naučnoj saradnji.\n"Ekonomist": Vučić donosi stabilnost na Balkanu\nBritanski list "Ekonomist" piše danas u članku da će premijer Aleksandar Vučić, koji je osvojio još jedan četvrogodišnji mandat, moći da pruži svojim zapadnim partnerima stabilnost na Balkanu ali da je manje izvesno da li će moći da ostvari rast, i doprinese razvoju demokratije u Srbiji.\nĐukić Dejanović: Dvadesetak kandidata za četiri ministra\nPotpredsednica Socijalističke partije Srbije i ministarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović izjavila je danas da je vrh te stranke razmatrao oko dvadeset imena kandidata za četiri ministarske pozicije i da među njima ima i nestranačkih ličnosti.


WBC - U SAD struja iz obnovljivih izvora nadmašila proizvodnju nuklearnih centrala\nPo prvi put u poslednjih nekoliko decenija, Sjedinjene Američke Države su marta i aprila više električne energije dobile iz obnovljivih izvora, nego iz nuklearnih centrala.\nAmerička uprava za energiju (EIA) saopštila je da je proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora premašila proizvodnju iz nuklearnih elektrana i u martu i u aprilu, prvi put od 1984.\nRast proizvodnje energije iz obnovljivih izvora podstaknut je mnogobrojnim novim vetroelektranama i "solarnim farmama", kao i time što su mnogo snega prošle zime i kiša od tada, napunili jezera hidrocentrala na zapadu SAD. Više od 60 odsto novog elektro-proizvodnog kapaciteta veće snage, uključenog prošle godine, je s pogonom na vetar i energiju Sunca.\nSuprotno tome, tempo izgradnje nultearnih reaktora je usporen poslednjih nekoliko decenija zbog velikih troškova i sve većeg protivljenja javnosti.\nSkoro sve nuklearne elektrane koje sada rade, otvorene su u periodu izmedju 1970. i 1990. godine, a stariji reaktori se postepeno gase.\nStručnjaci ipak predvidjaju da će proizvodnja američkih nuklearnih elektrana prevazilaziti obnovljive izvore energije tokom cele godine zbog sezonskih varijacija kao što je manje vode koja teče kroz turbine hidrocentrala u sušnim letnjim mesecima.\nUprkos rastu proizvodjne energije iz obnovljivih izvora, SAD i dalje dobijaju dve trećine električne energije od sagorevanja fosilnih goriva, pre svega prirodnog gasa i uglja. Otatak gotovo ravnopravno daju nuklearni i obnovljivi izvori, sa po oko nešto manje od 20 odsto kupne proizvodnje struje.


Spremni za poglavlje 19 do kraja godine\nBeta\t 18. aprila 2016. 14:40\nŠefica pregovaračkog tima Srbije u pregovorima o članstvu u EU Tanja Miščević rekla je danas da bi članice EU trebalo da ove nedelje usvoje Izveštaj sa skrininga za poglavlje 19 o socijalnoj politici i zapošljavanju i da Srbija planira da do kraja godine pripremi akcioni plan kako bi mogla da otvori to poglavlje.\n“Mogu da vas obavestim da će ove nedelje izveštaj sa skrininga (za poglavlje 19) biti najverovatnije usvojen izmedju članica”, rekla je ona na okruglom stolu o socijalnom dijalogu koji organizuju fondacija Centar za demokratiju u saradnji sa Fridrih Ebert fondacijom i pregovaračkim timom Srbije.\nOna je navela da izrada akcionih planova nije neuobičajena za ovo poglavlje.\nČlan pregovaračkog tima Srbije Zoran Stojiljković objasnio je da je izrada akcionog plana znači da je konstatovano da zbog težine problema i nedostataka kapaciteta zemlja nije u stanju da otvori neko poglavlje i da u vrlo kratkom razumnom roku treba da podigne te kapacitete i jasno odredi kritične tačke.\nPrema njegovim rečima, Srbija zemlja sa prosečnim stepenom sindikalnog delovanja i ispod proseka po pokrivenosti kolektivnim ugovorima.\nNa skupu o načinima za regulisanje radnih konflikata nacionalni koordinator Medjunarodne organizacije rada (MOR) Jovan Protić rekao je da je zakon o štrajku, koji reguliše i mirno regulisanje radnih sporova, u pripremi od 2010. godine, a kao glavni problem naveo je neslaganja poslodavaca i sindikata o institutu lokauta (lockout), odnosno privremene obustave rada koju pokrće poslodavac.\nOn je dodao da je nakon više pokušaja da se reši to pitanje očekivao da ministarstvo “preseče”.\nOcenila je da to daje prostor za unošenje novih elemenata u tekst.\nPredsednik UGS Nezavisnost Branislav Čanak i potpredsednik SSSS Duško Vuković su izrazili nezadovoljstvo jer skupu nije prisustvovao niko iz Ministarstva rada iako je bilo najavljeno učešće predstavnice tog ministarstva za socijalni dijalog, kolektivno pregovaranje i zarade Jasminke Čvorov, koja prema rečima organizatora nije mogla da dodje zbog bolesti.


Naslovna Fudbal Vladan Milojević uspješno debitovao u Saudijskoj Arabiji\nVladan Milojević je predvodio ekipu Etifaka do pobjede od 1:0 protiv Al Nasra u gostima na svom debiju u ovoj ekipi.\nBivši strateg crveno-belih iz Beograda se u svom poslednjem mandatu u Saudijskoj Arabiji borio za vrh tabele, ovog puta će mu zadatak biti opstanak u ligi.\nDobro je započeo misiju pošto je njegova ekipa ovom pobjedom pobjegla iz zone ispadanja.\nGol za pobjedu Milojevićevog tima postigao je slovak u 75. minutu sa bijele tačke.\nEtifak se nalazi na 12. poziciji sa ukupno 10. osvojenih bodova.\nPrethodni tekstDe Hea Van sebe nakon debakla protiv Liverpula: “Izvinjavam se fanovima, ovo je bilo jako loše!”\nSljedeći tekstKei Nišikori preskaće Beč, zbog Pariza\nA.D. - 26/10/21 19:01 1