Renault Laguna 2,0 dCi test Test\nPorodične limuzine srednje klase su za Renault uvek bile nešto čemu se poklanjala velika pažnja. Svaki model francuskog proizvođača u ovom segmentu je postavljao nove standarde za sve konkurente na zahtevnom evropskom tržištu. Tako je i danas, kada je u pitanju nova Laguna...\nIako je prva Renault Laguna predstavljena još 1994. i dalje veoma čest automobil na našim putevima i popularan izbor na tržištu polovnih vozila, pred publiku je stigla treća inkarnacija ovog modela. Premijerno je prikazana u Frankfurtu krajem septembra 2007, a pred prvim kupcima našla se u oktobru...\nSrpska premijera nove Lagune bila je krajem oktobra na Salonu automobila u Novom Sadu i još tada su bile dogovorene i prve probne vožnje. Znajući karakteristike našeg tržišta, kao i popularnost ove marke na našim putevima, za očekivati je, da ovaj model privuče određen broj kupaca koji će znati da cene njegove kvalitete. Zbog toga, Laguni III možemo i moramo, prikačiti epitet jedne od interesantnijih i bitnijih premijera na našem tržištu.\nNOVA LIMUZINA RENAULTA ODLIKUJE SE SVEŽIM STAJLINGOM, ALI SA PREPOZNATLJIVOM LINIJOM KUĆE\nI Francuz i Japanac\nIpak, krenimo redom... Nova Laguna, kao i skoro svaki novi model Renaulta je produkt saradnje ove fabrike i japanskog Nissana. Iako dizajnerski i estetski nemaju ništa zajedničko, Nissan Altima (model za američko tržište) i Renault Laguna III imaju identičnu osnovu, odnosno, takozvanu D platformu, zajednički razvijenu od strane inženjera obe fabrike. S ozbirom da je do sad ova saradnja, na puteve sveta postavljala dobre automobile, nema sumnje da će tako biti i kada je reč o Laguni, pogotovo što možemo da posvedočimo o udobnosti i dobrom ponašanju na putu, francuskog modela.\nDizajnerski nova Laguna, nastavlja prepoznatljiv stil Renaulta u kreiranju automobila, ali iako moderna, ne predstavlja ekstreman izraz (kao aktuelni Megane), koji deli publiku. Skladne i elegantne linije, obilje hromiranih detalja na karoseriji kao i sam klinasti oblik, katapultiraju Lagunu u klasu iznad, bar estetski gledano.\nIpak, dizajnerima Renaulta se mora odati priznanje da su uspeli da predstave autentičan oblik, bez kopiranja drugih formi, mada bi kritički nastrojen posmatrač mogao da uporedi dizajn zadnjih svetala sa modelom Citroen C5. Međutim, sličnost nije velika...\nAutentičan dizajn je prilična retkost danas, a ako je Renault sa ponosom isticao da se njegovi automobili razlikuju od drugih, Laguna samo nastavlja tu tradiciju. Posebno bi mogli istaći rešenje prednjeg dela, gde dominiraju veliki i skladni farovi, kao i poveći logo fabrike koji čine primamljivu celinu.\nEnterijer prati osnovnu formu\nAko bi dizajn eksterijera mogli okarakterisati kao moderan, ali elegantan i smiren, enterijer je sve to, mada sa blagom sportskom notom. Elegancija se vidi u izboru kvalitetnih materijala, vrhunske plastike i tkanine, a smirenost i savremenost, u oblicima i dizajnu centralne konzole i komandne table. Za sportski utisak, zadužen je sam upravljač koji odlično leži u rukama i čiji oblik (sa zasečenim donjim delom) najviše podseća na one koji se koriste u sportskim automobilima.\nModerno dizajnirana komandna tabla pleni elegantnim linijama i ergonomijom\nPrema našim merenjima, nivo buke koju Laguna III sa dizel motorom proizvodi pri 50 km/h je 64,4 a pri 90 km/h iznosi 72,6 decibela. Napredak na ovom polju postignut je boljom aerodinamikom, kao i zvučnom izolacijom kabine.\nRuku na srce, pored samog upravljača, motor je taj koji može vozaču dati ”sportske” impulse, svojom snagom i startnošću, ali ne treba zaboraviti da je ovo, ipak, porodična limuzina. Iako možemo pohvaliti kompletnu ergonomiju i intuitivnost korišćenja svih komandi, možemo kritikovati poziciju za upravljačem. Naime, vozači srednje visine, će morati da spuste sedište na najnižu tačku da bi se udobno smestili.\nPoznata francuska koncepcija sa 5 vrata, čiji je Renault bio pionir, primenjena je i na ovom modelu. Kada se zadnja vrata otvore, ukazuje se velik prtljažnik, pravilnog oblika, ali male dubine.\nPoznat i snažan motor\nIspod zaobljene haube testirane Lagune, nalazio se poznati, dvolitarski dizel agregat sa 150 konjskih snaga. Ova jedinica je već poznata i s obzirom da smo je probali u više modela Renaulta, možemo potvrditi da je reč o jednom od najboljih takvih motora na tržištu. Uz maksimalni obrtni moment od 340 Nm i već spomenutu snagu, Laguna III, opremljena ovim motorom je potpuno spremna da odgovori svim vozačevim zahtevima.\nSliku o agilnosti ovog agregata, upotpunjavaju šestostepeni manuelni menjač i drive by wire sistem elektronske kontrole gasa. Budući da je prošla generacija Lagune bila prvi automobil sa ovim sistemom, on se našao i u Laguni III i u mnogome pomaže bržem i adekvatnijem odzivu na gas, eliminišući klasičnu mehaničku vezu putem sajle.\nPerformanse su, takođe, na visokom nivou, pa tako za sprint od 0 do 100 km/h treba 9,2 sekunde, a maksimalnih 210 km/h nije problem dostići. Fabrički podaci o potrošnji (6 litara - prosek) su ipak previše optimistički. Naša merenja su pokazala da je prosečna potrošnja bliža cifri od 8 litara, što i dalje nije strašno imajući u vidu snagu motora, kao i 1462 kg mase vozila.\nZavidni vozni maniri\nZahvaljujući novoj platformi kao i nešto većem međuosovinskom rastojanju, nova Laguna ima zavidne manire kada je reč o udobnosti i ponašanju na putu. Bez obzira da li će te se sresti sa uzdužnim ili poprečnim neravninama, Laguna III će ih sa lakoćom ”ispeglati”, opravdavajući pripadnost ”francuskoj” školi udobnosti. Tome sigurno pomažu i pneumatici dimenzija 205/60 R16.\nPoznati kvaliteti 2,0 dCi agregata prisutni su i kod ovog modela\nUpravljanje je precizno, a ponašanje automobila neutralno čak i pri agresivnijoj vožnji. Problemi mogu da se pojave ako se automobil dovodi do ekstremnih granica kada masa vozila počinje da ima većeg efekta na ”ležanje”, mada je svemoćna elektronika tu da spase stvar.\nSa germanskim naglaskom\nVozeći ovaj automobil, ne možemo da ne primetimo kako je Renault napravio veliki korak kod nove Lagune. Ne samo da je reč o novom modelu, usavršene tehnologije i dizajna, već ovaj automobil označava i promenu u suštini i utisku o vozilima Renaulta.\nŽivotni put Lagune\n1994. januar – predstavljena Laguna I\n1994. oktobar – uveden u ponudu benzinski motor od 2,2 litra\n1995. maj – predstavljena karavan verzija\n1996. jun – uveden u ponudu dizel motor od 2,2 litra\n1996. decembar – kupcima dostupan i V6\n1998 . – prvi redizajn, kao i povećana ponuda motora\n1999 . – benzinski agregat od 2,2 litra zamenjen sa 2,0 a 2,2 dizel sa 1,9 dCi\n2000 . mart – predstavljena Laguna II\n2005 . mart – redizajn Lagune II i povećana ponuda agregata i opreme\n2007 . septembar – predstavljena Laguna III\n2007 . oktobar – počela prodaja Lagune III\nDo sad napravljeno 2,3 miliona komada 1994-2007.\nNaime, vozeći Lagunu III, ne možemo a da ne primetimo da je ovaj model, po osećaju koji pruža vozaču, opasno prišao nemačkim idealima modela srednje klase. Opremljenost, kvalitet materijala, besprekoran osećaj sigurnosti i stabilnosti, kao i blaga ”hladnoća”, pre podsećaju na Audi ili VW, nego na Renault. Međutim, ovo ne možemo uzeti za zlo, jer je Laguna i dalje, nesumnjivo, Renault, ali sa nemačkim naglaskom i osećajem.\nMožda će tradicionalisti ove kuće biti uvređeni još jednom francuskom ”kapitulacijom” pred popularnošću germanskih modela, ali će ovakva osobina nove Lagune, sasvim sigurno doneti dosta novih kupaca, koji cene baš ovu osobinu. Na kraju, i ovo je oblik prilagođavanja tržištu, a zna se da je mušterija uvek u pravu...\nNaravno, ovakav automobil ima i svoju cenu, a ona nije zanemarljiva, ali nije ni preterano visoka. Naime, testirani model košta 28.959 evra, mada u obzir treba uzeti i pozamašan spisak dodatne opreme, kao i one standardne, koja je uključivala dvozonski klima uređaj, tonirana stakla, ksenonske farove, aluminijumske felne, sedišta u kombinaciji koža-tkanina, metalik boju, bord kompjuter itd.\nMogli bi smo reći da je to sasvim adekvatna cena za jedan potpuno nov automobil koji je kvalitetan naslednik prošlih modela i veoma ozbiljan borac u D segmentu. Automobil koji predstavlja inovaciju u razmišljaju svojih tvoraca, potencijalni bestseller i model u kojem se mogu naći, kako tradicionalisti tako i inovatori Renaulta.\nA opet, iako mu konkurencija nikako nije zanemarljiva, Laguna III je perspektivan model sa brojnim kvalitetima i šansama za još bolji plasman nego njegovi prethodnici...\nMeni uzasno ruzan,staromodnog izgleda\nJeste ružan, ali je to ipak Laguna, dakle pouzdan i udoban automobil\nUnutrasnjost mu je prelepa, pogotovo pozicija vozaca i pogled na cistu i preglednu instrument tablu. nije kao kod recimo Passata gde su pokazivaci uzasno nepregledni i kao da su skriveni od vozaca u nekakve duboke rupe. Steta sto mu malo vise spolja nisu dali modernije linije, nazalost nije lep.\nRenault ponovo pravi istu dizajnersku gresku kao na modelima avantime i vel satis.Sve ostalo je super.


EU mobiliše svoju farmaceutsku industriju – SveVesti.net\nEU mobiliše svoju farmaceutsku industriju\nEU mobiliše svoju farmaceutsku industriju – JMU Radio-televizija Vojvodine\nEvropska unija 28 i 29. marta održava konferenciju sa preko 300 kompanija iz 25 država članica, a cilj je povećanje kapaciteta za proizvodnju vakcina protiv korona virusa u EU.\nSaradnja na kombinovanju komplementarnih mogućnosti farmaceutske industrije i povećanje kapaciteta u proizvodnji vakcina mogu biti presudni za brći proces vakcinacije evropskih građana i prevazilaženje pandemije, poručeno je iz Brisela.\nIz Brisela apeluju na predstavnike evropske farmaceutske industrije da rade zajedno i tako što bolje iskoriste postojeće kapacitete i da izgrade nove širom Evrope.\n“Povećanje proizvodnje vakcina u Evropi je apsolutni prioritet bez presedana, kako za naš neposredne, tako i za srednjoročne potrebe za vakcinacijom, poručio je komesar za unutrašnje tržište EU, Tieri Bretion.\nDa bi olakšala ove pregovore, Komisija je izdala pismo kojim se daju smernice o saradnji između kompanija koje učestvuju, uključujući direktne konkurente, a u skladu sa pravilima konkurencije EU.\nPrevious Uhapšena Ruskinja, prikupljala podatke o avio puku\nNext Rumunija uhvatila 22 migranata u pokušaju ilegalnog prelaska


Krediti i firmama koje ih teško vraćaju - Akta.ba\nIRB RS je za godinu dana plasirala više od 40 miliona maraka putem kreditne linije "Zajmovi za pravna lica koja odredi Vlada RS", a koji se u posljednje vrijeme sve češće nalaze na dnevnom redu sjednica Vlade RS.\n23.11.2015. 09:56 / Izvor: Nezavisne novine\nInvesticiono-razvojna banka (IRB) RS je za godinu dana plasirala više od 40 miliona maraka putem kreditne linije "Zajmovi za pravna lica koja odredi Vlada RS", a koji se u posljednje vrijeme sve češće nalaze na dnevnom redu sjednica Vlade RS.\nMeđutim, poslovna zajednica i ekonomski stručnjaci smatraju da Vlada RS prilikom odobravanja ovih kredita treba da obrati pažnju na to da li će preduzeća kojima daju zajam moći da ga vraćaju, jer se zna da neke od tih firmi ne mogu dobiti kredit u komercijalnim bankama pošto ne ispunjavaju uslove.\nTako su ova sredstva u proteklih godinu dana plasirana brojnim javnim i privatnim preduzećima, ali i ustanovama u RS, putem Fonda za razvoj i zapošljavanje. Zaključno sa 13. novembrom ove godine, posmatrajući podatke objavljene na zvaničnoj internet stranici IRB RS, ova finansijska institucija zaprimila je 23 zahtjeva po ovoj kreditnoj liniji i plasirala 16 kredita u ukupnom iznosu od 37,5 miliona maraka.\nNajveći iznos "povuklo" je Javno preduzeće "Putevi RS" u iznosu od 12,6 miliona maraka, dok su po pet miliona maraka povukli zvornička "Alumina" i Klinički centar Banjaluka. Univerzitetska blonica Foča podigla je kredit od tri miliona maraka, dok su bolnica "Sveti apostol Luka" Doboj i Bolnica Istočno Sarajevo uzele kredite od po dva miliona maraka. Prijedorska "Toplana" se zadužila 1,8 miliona maraka po ovoj kreditnoj liniji, a Zavod "Orao" Bijeljina 1,1 milion maraka. Po milion maraka "povukli" su bolnica "Mladen Stojanović" Prijedor i opet Bolnica Istočno Sarajevo, te Institut za ispitivanje materijala i konstrukcija RS.\nSredstva po ovoj kreditnoj liniji dobili su i Dom penzionera Banjaluka - 700.000 KM, zatim JP "Robne rezerve" RS i "Energoinvest elektroenergetska oprema" Istočno Novo Sarajevo po 500.000 KM, dok je banjalučki "Kosmos" uzeo 250.000 KM, a firma "Milić pelet" 67.000 maraka.\nU proceduri su zahtjevi za kredite od strane banjalučke "Elektrokrajine", firme "Atlantik" Banjaluka, zatim Bolnice Trebinje, preduzeća "Kaldera" Laktaši, te Olimpijskog centra "Jahorina" i banjalučke "Toplane".\nSvi oni zajedno aplicirali su za zajmove čija ukupna vrijednost premašuje 23 miliona maraka. Kredit jedino nije odobren firmi "Veni vidi vici" iz Gradiške u iznosu od 500.000 KM, jer je to preduzeće odustalo.\nMeđutim, Vlada RS je na posljednje dvije sjednice dodatno razmatrala više zahtjeva javnih i privatnih preduzeća za dobijanje zajmova po ovoj kreditnoj liniji, ali koji još nisu objavljeni na zvaničnoj internet stranici.\nPrema našim saznanjima, odobrena su sredstva veća od 10 miliona maraka za ta privredna društva. Tako je banjalučkoj fabrici namještaja "Nova DI Vrbas" odobren zajam od 6,5 miliona KM, a što je objavljeno i u "Službenom glasniku RS". Kako je navedeno u obrazloženju odluke, zajam je odobren zbog očuvanja proizvodnje i zaposlenosti.\nPo istom osnovu, zajam od 1,5 miliona KM odobren je i banjalučkoj "Mikroelektronici", zatim prnjavorskom "Armaku" - 600.000 KM, te "Duvaplastu" iz Kakmuža - 1,6 miliona KM. Na posljednjoj sjednici Vlade, kredit u iznosu od 250.000 KM je, između ostalih, zatražilo i JP "Nikola Tesla" Banjaluka, koje se nalazi u teškom stanju, a koje već ima podignut kredit u IRB RS u iznosu od pet miliona maraka.\nVladimir Blagojević, portparol Privredne komore RS, rekao je da sredstva IRB RS putem ove linije uglavnom idu preduzećima koja u datom trenutku ne mogu ispuniti uslove za kredit u komercijalnim bankama, pa je s tim u vezi i razumljiva namjera Vlade RS da im pomogne.\n"Međutim, ta sredstva treba da budu plasirana firmama koje mogu da s tim novcem prebrode teškoće zbog kojih se i zadužuju i koje mogu da obezbijede vraćanje tog kredita, a ne firmama koje će s tim sredstvima samo kratkoročno odgoditi probleme i onda neće moći izmirivati obaveze po tom kreditu", rekao je Blagojević. Slično mišljenje dijeli i Predrag Duduković, član Udruženja ekonomista RS - SWOT, koji kaže da ako neko javno ili privatno preduzeće treba da dobije kredit od IRB RS, neka on ide preko komercijalnih banaka, koje će procijeniti da li će to preduzeće moći da vraća taj kredit.\n"Znači, Vlada u principu ne bi trebalo da bude ta koja će određivati kome treba dati kredit ili ne, nego bi to trebalo da određuje banka kroz bilanse preduzeća iz kojih se može vidjeti da li će taj kredit uopšte biti vraćan ili ne", kazao je Duduković. On dodaje da je pretpostavka da iz tog razloga, s obzirom na to da ta preduzeća koja su dobila kredit odlukom Vlade, ne bi prošla kroz redovnu proceduru dobijanja kredita preko komercijalnih banaka.\nInače, namjena kredita putem ove linije je nabavka osnovnih i obrtnih sredstava i plaćanje dospjelih obaveza - poreskih i obaveza prema dobavljačima, dok se iznos utvrđuje u skladu s posebnom odlukom Vlade RS. Period otplate je do 10 godina, sa grejs periodom do 24 mjeseca.\n#JZU Univerzitetska bolnica Foča\n#Klinićki centar Banja lUka\nJU Institut za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Banja Luka, u likvidaciji


LeBron otkrio šest favorita za osvajanje "prstena", očigledan izostanak jednog tima! - Sportske.net\nLeBron otkrio šest favorita za osvajanje "prstena", očigledan izostanak jednog tima!\nTimbervulvsi ili TimberBULSI?Kokoškov u problemu?LeBron pretio saigračima, kome će stradati nos?"Kralj" na početku novog poglavlja: "Uvek je cilj osvojiti šampionat"NBA 2K19 - Jokić u samom vrhu, sjajni Dragić, Dončić u centru pažnje, Teo je morao biti bolji\nNovi košarkaš Los Anđeles Lejkersa LeBron Džejms istakao je da postoji šest timova koji pretenduju na titulu NBA lige naredne sezone, ali nije spomenuo svoj klub.\n"Postoji dosta dobrih timova koji se mogu naći na kraju sledeće sezone kao šampioni. Imamo Hjuston Rokets koji stvarno igraju odlično, onda Oklahomu, Boston, Filadelfiju, Toronto koju mogu da istraju do kraja", izjavio je bivši igrač Klivlenda\nKao izrazite favorite je izdvojio akutelnog šampiona, Golden Stejt.\n"Naravno ako želite da osvojite prsten morate da pobedite Voriorse, oni su šampioni i glavni favoriti za odbranu titule", izjavio je LeBron Džejms.


Er Srbija u julu prevezla 63 posto putnika više nego u junu\nTanjug 6. avgusta 2021. 10:22\nBEOGRAD – Nacionalna avio-kompanija Er Srbija u julu je prevezla 63 odsto putnika više nego u junu, a 280.958 je najveći broj prevezenih od septembra 2019. godine, saopštila je danas ta kompanija.\n„Pažljivo prateći promene u ograničenjima putovanja i tražnji, Er Srbija je tokom jula saobraćala do 41 destinacije u redovnom saobraćaju. Najpopularnije destinacije srpskog nacionalnog avio-prevoznika prethodnog meseca bile su Tivat, Podgorica, Pariz, Cirih, Njujork i Moskva“, navodi se u saopštenju.\nDirektor komercijale i strategije u Er Srbiji Jirži Marek ocenio je da se trend rasta nastavlja uprkos okolnostima izazvanim pandemijom COVID-19.\n„To je pokazatelj da smo doneli dobre poslovne odluke u pravom trenutku. Pratili smo tražnju i pojačavali kapacitete ka najpopularnijim destinacijama u našoj mreži kada god nam se ukazala prilika i tako omogućili putnicima još veći izbor tokom letnje sezone. Nastavićemo tako i u narednom periodu, sa ciljem da obezbedimo snažnu povezanost između gradova u regionu, Evropi, ali i celom svetu“, izjavio je on.\nTokom maja nacionalna avio-kompanija saobraćala je do 30 destinacija prevezavši više od 100.000 putnika, a već u junu je zabeležila rast od 68 odsto sa više od 170.000 putnika i saobraćajem do 38 destinacija.


Besplatno školovanje na ITAcademy i BusinessAcademy za osobe s invaliditetom – EUskola\nBesplatno školovanje na ITAcademy i BusinessAcademy za osobe s invaliditetom\nOctober 28, 2016 Publisher besplatno skolovanje, obrazovanje, stipendije\nZbog velikog interesovanja za programe obrazovnih ustanova ITAcademy i BusinessAcademy, kompanija LINK group, u čijem sastavu su ove institucije, odlučila je da dio stipendija za besplatno školovanje dodjeli osobama sa invaliditetom.\nZahvaljujući stipendijama u vrijednosti od 40.000 eura, koje i ove godine poklanja LINK group – osnivač ovih obrazovnih ustanova, ukupno 20 stipendista će u narednih godinu dana steći praktična znanja i vještine iz oblasti programiranja, grafičkog i web dizajna, elektronskog poslovanja, preduzetništva, HR menadžmenta i drugih visokoplaćenih vještina.\nSvi zainteresovani mogu da se prijave do 15. novembra 2016. godine slanjem motivacionog pisma i ostale potrebne dokumentacije na mail: [email protected]\nŠkolovanjem na nekom od programa ITAcademy i BusinessAcademy\nBusinessAcademy stipendisti će u narednih godinu dana potpuno besplatno moći da pohađaju predavanja nekih od najpoznatijih stručnjaka današnjice i usvoje primjenljive i tražene IT i biznis vještine, koje će im omogućiti da postanu konkurentni na tržištu rada.\nKao potvrdu stečenog znanja, budući polaznici ITAcademy i BusinessAcademy imaće priliku da dobiju međunarodno priznate certifikate, zahvaljujući kojima će ostvariti prednost rilikom zapošljavanja u oblastima savremenog poslovanja.\nUčesnici konkursa mogu da izaberu bilo koji od programa pomenutih institucija. Broj prijavljenih koji iz godine u godinu raste pokazuje da vlada veoma veliko interesovanje za savladavanje vještina iz IT-ja i biznisa, što i ne čudi s obzirom na sve veću potražnju za stručnim kadrom iz ovih oblasti.\nStipendije kompanije LINK group dostupne su svim osobama sa invaliditetom bez obzira na mjesto prebivališta jer će, zahvaljujući razvijenoj online platformi za učenje, dobitnici stipendija moći da pristupe svim potrebnim materijalima preko interneta, u vrijeme kada im to najviše odgovara.\nStipendije se dodeljuju na teritoriji tri države u kojima postoje obrazovne ustanove kompanije LINK group: Bosni i Hercegovini, Srbiji i Rumuniji. Ukupna vrijednost internacionalnih stipendija je 40.000 eura, od kojih će u BiH biti dodjeljeno šest školarina.\nJoš jednom podsjećamo da je konkurs za stipendije otvoren do 15. novembra, a sve informacije o načinu prijavljivanja i uslovima konkursa saznajte OVDJE.\n← Privatnici žele da kontrolišu vodu\nJohnson & Johnson mora platiti ženi 70 miliona dolara odštete →\nUkinuta diskriminacija porodilja USK-a\nSeptember 26, 2016 Publisher Comments Off on Ukinuta diskriminacija porodilja USK-a\nŠta nudi prva Zdravstvena gimnazija: Cilj nam je obrazovati kadar koji će ostati u BiH\nJune 15, 2016 Publisher 0


Preparati za dezinsekciju moljaca Ruma, JEFTINO - Dezinsekcija Beograd EK Group\nAkcije » Dezinsekcija stršljenova Ruma » Dezinsekcija moljaca Ruma\nUništavanje moljaca u Rumi naše preduzeće EK-Group obavlja na visoko profesionalni način kao i sve druge intervencije iz oblasti dezinsekcije. Preparat koji koristimo za uništavanje moljaca je uvezen iz Evropske Unije (Nemačke) – širom sveta poznati Bajerovi preparati. Intervencija koja se obavlja kada je u pitanju uništavanje moljaca traje najviše 5 do 10 minuta, u zavisnosti od kvadrature stana. Preparat ima široku primenu tako da pored toga što uklanja moljce istovremeno pruža zaštitu i od drugih insekata, ako bi se dogodilo da se pojave. Najčešće se susreću moljci u kuhinji i moljci u ormanima sa odećom gde je uništavaju. Mnogi ljudi koriste razna sredstva za uništavanje moljaca ali ta sredstva nisu potpuno pouzdana. Kada se ljudi suoče sa tim onda zovu profesionalnu službu iz oblasti dezinsekcije. Gnezda moljaca u ormanima sa uništenom odećom će biti uvek čest slučaj ako se ne reaguje na vreme.


starlete – Gerila\nGerila > starlete\nArhiva prema tagu: starlete\n(FOTO): Saobraćajnice kod “Lidla” plaća Grad Beograd a posao dobila – firma Milutina Folića!\nU pauzama od divlje gradnje, provoda sa starletama i uništavanja zelenih površina, gradski arhitekta Milutin Folić voli da pobedi i na nekom nameštenom konkursu u Beogradu! Poslednji u nizu skandala u koji je uključen inače po skandalima poznati Folić je...\nTrojica visokih funkcionera Socijalističke partije Srbije - Ivica Tončev, Veljko Odalović i Dragan Simović, udomila su svoju decu u Ministarstvu spoljnih poslova. PROČITAJTE JOŠ: JEZIVO PONAŠANJE SNS-A: NOVIM ZAKONOM DRŽAVA IMA PRAVO NA VAŠE ORGANE NAKON SMRTI! Za otprilike dve...\nMUP vode starlete i navijači, nije ni čudo što je nam ulice izgledaju kao ratna zona!\nBroj ubistava i kriminalnih obračuna koji se svakodnevno događaju na ulicama gradova širom Srbije je zastrašujuć i sve više podseća na devedesete, dok se oni koji su u državi zaduženi za bezbednost ponašaju kao da se dešava potpuno normalna stvar...


PREOKRET - MERKELOVA I TRAMP GUBE MOĆ: Francuska i Italija se otvaraju Kini – Milijarde su jači argument od pretnji | WebTribune\nHome SPEKTAR PREOKRET – MERKELOVA I TRAMP GUBE MOĆ: Francuska i Italija se otvaraju Kini – Milijarde su jači argument od pretnji\nJuče su tokom službenog susreta u Parizu kineski predsednik Ksi Đinping i francuski predsednik Emanuel MaKron potpisali niz poslovnih i bilateralnih sporazuma, uključujući kupovinu 300 aviona kompanije Airbus.\nOvo je još jedna velika kupovina aviona od strane Kine, nakon narudžbine 300 aviona Boing, kada je američki predsednik Donald Tramp 2017. godine posetio Kinu, ali i odgovor na spekulacije o odnosima Kine s Francuskom i Kine s Evropom.\nEkonomska saradnja je postala srž međunarodnih odnosa u XXI veku. Budući da Kina i Evropa međusobno nisu bezbednosna pretnja jedni drugima, njihov nivo ekonomske saradnje je najbolji pokazatelj njihovih odnosa uopšte.\nKina je najveće tržište za Airbus i najveće tržište za većinu francuskih i evropskih luksuznih proizvoda. Kina takođe Evropi osigurava najbrže rastući broj turista i inostranih studenata .\nKina i Francuska, osim ekonomske i trgovinske saradnje, podržavaju i multilateralizam. Dve strane takođe podržavaju Pariški sporazum o klimatskim promenama i može se sa sigurnošću reći da su Kina i Francuska međusobni razvojni partneri, što je takođe slučaj za odnose između Kine i Evrope.\nFrancuska i Evropa ozbiljno shvataju Kinu, ali i brinu zbog nje. Međutim, ta zabrinutost više je posledica teskobe zbog neizvesne budućnosti, a ne zato što se evropske zemlje suočavaju s realnim pretnjama koje bi dolazile iz Kine.\nKina je naručila avione Airbus, ali su neki u Francuskoj i Evropi već sad zabrinuti da će Airbus izgubiti svoje tržište kada Kina počne da proizvodi vlastite velike putničke avione.\nKineski ljudi kupuju francusku luksuznu robu, a Francuzi se brinu zbog toga što je kineski narod sve bogatiji i ljudi sebi mogu priuštiti luksuz. Dobro je što kineske kompanije ulažu u Evropu, ali se Evropljani brinu da Kinezi kupuju njihovu konkurentnost.\nOve brige su normalne, ali i protivrečne. Ipak, nisu omele razvoj kinesko-francuskih i kinesko-evropskih odnosa, koji pokazuju trend napretka.\nFrancuzi bi trebalo da primete da ih Kina poštuje. Kineska vlada nikada ne daje neodgovorne izjave o Francuskoj ili Evropi kada imaju problema, niti je Kina izazvala bilo kakav sukob s Parizom i ostalim evropskim kancelarijama.\nNeki stavovi u Francuskoj i Evropi spadaju u tabor “teoretičara kineske pretnje”. Ovi stručnjaci u svakom poslovnom potezu Kine vide “dugoročnu politiku Pekinga , što Evropi daje lažan strateški utisak o Kini. Ako se takav utisak učvrsti, saradnja Francuske i Evrope s Kinom može biti suzdržana. Međutim, to neće doneti koristi nikome, stoga i rešavanje nesporazuma može koristiti Evropi, a to je odgovornost političara EU.\nTrgovinski sporovi između Kine i Francuske i Kine i Evrope se vrlo lako mogu ublažiti ili rešiti konsultacijama. Uzajamna saradnja je glavni kurs, a problemi su samo nuspojave.\nTrgovinski rat se pretvara u nasilje samo u Sjedinjenim Državama, koje uz ove mere koriste sankcije, embargo, zamrzavanje imovine i finansijskih tokova navodnih “neprijatelja” i zemalja, koje iz ovog ili onog razloga, predstavljaju “pretnju američkoj nacionalnoj bezbednosti”. Kina i Evropa se snažno protive takvom unilateralizmu i zagovaraju promovisanje ekonomske saradnje bez trgovinskog rata.\nTačni je da Kina i Zapad imaju različite političke sisteme. Međutim, Francuska je bila prva zapadna zemlja koja je uspostavila diplomatske odnose s Kinom, što pokazuje stratešku viziju Šarl de Gola i francuskih vođa iz njegovog vremena\nDanas su SAD preduzele krajnje “mere predostrožnosti” protiv Kine, a Zapad je sumnjičav prema Kini. Peking se nada da Francuska u okviru drugačije strategije ponovo može prevoditi druge zapadne zemlje. Strategija bi trebalo da bude u skladu s trendom globalizacije multilateralizma i da koristi interesima svih Francuza.\nOdnosi Francuske i drugih evropskih zemalja s Kinom trebalo bi da se razvijaju na temelju činjenica, a ne na temelju percepcije ili mašte. Njihova ekonomska i trgovinska razmena bi trebalo da bude veća i kvalitetnija. Njihovi odnosi trebalo bi da pomognu u održavanju pravednijeg svetskog poretka koji bi koristio miru i razvoju. To je iskrena nada Kine i Peking se nada da će Francuska deliti ove stavove s kineskim rukovodstvom.\nDrugi važan proboj u Evropi bila je poseta Rimu, dan pre nego što je Ksi Đinping otputovao za Pariz.\nItalijanski premijer Đuzepe Konte je još na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu 23. januara 2019. rekao kako je spreman da prisustvuje drugom po redu Forumu za međunarodnu saradnju “Belt and Road” krajem aprila, u Pekingu.\nGovoreći početkom ovog meseca u Đenovi premijer Konte je rekao da je kineska inicijativa “Jedan pojas, jedan put” prilika za Italiju i EVropu, i da njegova koalicijska vlada proučava i analizira implikacije formalnog odobravanja inicijative.\n“Uveren sam da ćemo moći da predstavimo naše kriterijume u smislu ekonomske, finansijske i ekološke stabilnosti i održivosti, i da prema našim pravnim standardima odobrimo projekat, za koji želimo da bude širok i transparentan”, rekao je Konte.\nKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji je potom u Pekingu izjavio da Kina pozdravlja Italiju i druge evropske zemlje i poziva ih da aktivno učestvuju u inicijativi “Jedan pojas, jedan put”.\nU proteklih šest godina su 152 zemlje i međunarodne organizacije potpisale dokumente o saradnji s Kinom u ovoj inicijativi, što potvrđuju i službeni podaci na stranici inicijative.\nOd kada je preuzela vlast u junu 2018. godine, nova italijanska vlada je posetila Kinu tri puta na visokom nivou. Azijskog diva su posetili ministar finansija Đovani Tria, ministar ekonomskog razvoja Mikele Đeraći i zamenik premijera Luiđi Di Majo, koji obavlja dužnosti ministra ekonomije.\nKonačno su se pre tri dana u Rimu susreli Ksi Đinping i predsednik Serđo Matarela, a onda je kineski vođa sa premijerom Konteom potpisao Memorandum o saradnju za projekat Jedan pojas, jedan put.\nVrednost sporazuma između Italije i Kine je oko 2,5 milijardi evra, ali je potencijal sporazuma koje su potpisale dve delegacije 20 milijardi evra.\n“Kina i Italija moraju uspostaviti efikasnije odnose i izgraditi bolje odnose koji su već vrlo dobri”, rekao je premijer Konte tokom sastanka s kineskim predsednikom Ksi Đinpingom.\nNakon ovih ugovora, od kojih Italija nije odustala ni pod pritiskom američkih “saveznika”, Ksi Đinping je odleteo za Palermo. Zanimljivo, ako je poseta Ksi Đinpinga kontinentalnoj Italiji izazvao kontroverze, u Palermu, na Siciliji, je sve bilo u savršenom redu.\nPredsednik regije Sicilije Nelo Musumeći, predsednik Regionalne skupštine Sicilije Đanfranko Mićike i gradonačelnik Palerma Leoluka Orlando, sva trojica dugogodišnje političke vođe ostrva, nadaju se sprovođenju ekonomskih, komercijalnih i kulturnih odnosa između Sicilije i Kine.\nIako su razgovarali o trgovinskoj razmeni, očigledno je da Ksi Đinping u Palermo nije putovao samo zbog pomorandži i lutaka, nego da pripremi put za uključivanje Sicilije u “Novi put svile”. Ne umanjujući značaj političkih vođa Sicilije, jasno je da milijarde koje bi se mogle utrošiti na luke i puteve na ostrvu privlače mnoge lokalne “preduzetnike”. Ali, ostanimo pri zvaničnom delu posete.\nPredsednik regije jasno kaže “kako postoje svi uslovi i da biti deo Novog puta svile znači imati konkurentnu infrastrukturu”, ali da se za završne sporazume mora raditi s nacionalnom vladom.\nU ovom trenutku, dakle, “Novi put svile” se čini daleko. Međutim, Sicilija ima priliku da iskoristi interese Kine u tom području, naročito u Africi, kako bi postala središte na Mediteranu. Čvorišta je spominjao upravo Mikele Đeraci, sekretar za ekonomski razvoj u vladajućoj Ligi i organizator posete Ksi Đinpinga Palermu.\n“Ne znamo tačno računa li Kina na Palermo, ali znamo da Palermu treba Kina da bi povratio svoj status industrijske, političke i kulturne prestonice Mediterana“, rekao je Mikele Đeraci u društvu Ksi Đinpinga.\nGradonačelnik Palerma, Leoluka Orlando, dobro je shvatio da je, bez obzira na razloge, poseta kineskog predsednika izvrsna prilika za privlačenje investicija, sprovođenje projekata modernizacije, obnovu, implementaciju novih tehnologija, pokretanje kulturne razmene i promovisanje turizma, uz strukturne pogodnosti ne samo za grad, već i za celu regiju. Za to je predao kineskom ambasadoru dosije “Palermo 2030”, ambiciozni dugoročni projekat koji za cilj ima da preobrazi grad u “vrata Mediterana” koja Evropu povezuju s Afrikom i Azijom.\nDosije ističe međunarodni, multikulturalni, geostrateški i turistički status grada i predlaže model razvoja koji bi se mogao kombinovati sa interesima Kine. Navedeni su novi investicijski projekti, koji bi mogli da podstaknu interese kineskih ulagača, poput revolucije pametnog grada ili upotrebe 5G mreže u različitim područjima.\n“Verujem da kineske interese na Siciliji još treba u potpunosti razumeti. Jedno je sigurno, nakon što je mnogo uložila u Afriku, jasno je da Kina ima interes da razvija svoja područja delovanja na Mediteranu i sa te tačke gledišta Sicilija i Palermo igraju centralnu ulogu. Lično mislim na temu novih tehnologija i proširenje 5G”, rekao je Đusto Katanja, sekretar za urbanizam u Palermu.\nUpitan da odgovori na činjenicu da je zbližavanje s Kinom kod nekih prouzrokovalo proteste protiv “kineske kolonizacije i rasprodaje zemlje”, Đusto Katanja je odgovorio: “Italija u međunarodnoj konkurenciji mora biti zemlja sposobna za ulaganje u novu infrastrukturu i nove tehnologije.”\n“Ako neko zamišlja da će sačuvati zemlju izbegavanjem međunarodnih odnosa, verujem da je krenuo pogrešnim putem. Jasno je da zemlja može preispitati svoju industrijsku politiku ulaganjem u inovacije”, zaključio je član veća grada Palerma zadužen za urbanizam.


Raspisaće dva javna poziva IPARD programa za razvoj poljoprivrede – CG Vijesti\nStijović pozvao sve poljoprivredne proizvođače, privredna društva iz sektora prerade poljoprivrednih proizvoda da apliciraju za sredstva bespovratne podrške u iznosu od 7,25 miliona eura u cilju zajedničkog rada na jačanju crnogorske poljoprivrede\nEngstrom i Stijović, Foto: MPŠV\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović najavio je raspisivanje dva javna poziva IPARD programa i pozvao poljoprivrednike da apliciraju za bespovratnu podršku u iznosu od 7,25 miliona eura, u cilju zajedničkog rada na jačanju crnogorske poljoprivrede.\nKako je saopšteno iz resornog Ministarstva, Stijović i šef Odjeljenja za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori (EU), Jingve Engstrom juče su boravili na gazdinstvu korisnika IPARD programa Veska Markovića u Dobrskom selu na Cetinju.\nStijović je najavio raspisivanje dva javna poziva u okviru IPARD programa – M3 – investicije u fizički kapital vezano za preradu i marketing poljoprivrednih i ribljih proizvoda kao i M1 – investicije u fizički kapital poljoprivrednih gazdinstava.\n“Stijović je pozvao sve poljoprivredne proizvođače, privredna društva iz sektora prerade poljoprivrednih proizvoda da apliciraju za sredstva bespovratne podrške u iznosu od 7,25 miliona eura u cilju zajedničkog rada na jačanju crnogorske poljoprivrede”, kaže se u saopštenju.\nPrema njegovim riječima, današnjom najavom nastavka implementacije IPARD II programa šalje se snažna poruku da je Vlada nepovratno opredijeljena da u procesu evropskih integracija ispuni sve uslove koji su nephodni za punopravno članstvo Crne Gore u EU.\n“A mi iz Ministarstva posebno želimo da to što je prije moguće učinimo u Poglavljima 11, 12 i 13 za koja smo resorno nadležni”, rekao je on Stijović.\nOn je zahvalio na kontinuiranoj izdašnoj podršci EU, uz uvjerenje da će biti još snažnija u programskom periodu od 2021. do 2027. godine.\nStijović je rekao da je porodica Marković primjer uspješnih korisnika sredstava bespovratne podrške u okviru prvog Javnog poziva mjere M3, za investiciju u izgradnju objekta vinarije, nabavku opreme, izgradnju upojnog bunara i biološke jame.\n“To predstavlja pokazatelj kako se kroz realizaciju novih investicija u okviru dvije mjere postižu iskoraci u dostizanju standarda i stvaraju mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta”, dodao je on.\nIz Ministarstva su kazali da gazdinstvo Markovića posjeduje vinograd površine 1,6 hektara i da su ugovorili i drugi projekat u okiru trećeg Javnog poziva mjere M3 za investiciju u uređenje ekonomskog dvorišta i postavljanje solarnih panela.\nEngstrom je, kako se navodi, potvrdio snažnu podršku EU Crnoj Gori u poljoprivrednom sektoru i pozvao poljoprivredne proizvođače da iskoriste prednost znaćajnog budžeta EU koji će se koristiti u ovoj godini za IPARD program u Crnoj Gori.\nOn je posebno pohvalio sve poljoprivredne proizvođače u Crnoj Gori za njihov naporan rad i uspjeh koji postižu uprkos izazovima usljed pandemije koronavirusa i izazovima sa cijenama na tržištu poljoprivrednih inputa.\n“Naše dosadašnje iskustvo sa svih sedam IPARD poziva do sada pokazalo veliko interesovanje za prijave – pristiglo je oko 900 projekata, i dovelo do realizacije investicija svih vrsta – od manjih kao što su traktori i opreme do velikih kao što su preduzeća za preradu mlijeka i mesa, vinarije”, rekao je Engstrom.\nSve te investicije, kako je rekao, pokazuju da je zaista potrebna podrška sektoru.\n“U okviru IPARD programa, EU i Vlada Crne Gore udružile su snage da podrže razvoj ruralnih područja zemlje, povećaju konkurentnost poljoprivredne proizvodnje, napreduju ka usvajanju visokih standarda EU za održavanje zemljišta, bezbjednost hrane i poboljšanje pristupa tržištu EU”, kazao je Engstrom.\nOn je naveo da podrška Crnoj Gori u okviru IPARD II programa iznosi 39 miliona eura, ali da je to samo dio novca predviđenih za investicije.\n“Zajedno sa doprinosom Vlade i udjelom korisnika, zajednički napori mogli bi pokrenuti investiciju od više od 70 miliona eura”, kazao je Engstrom.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, javni poziv za mjeru M3 Investicije u fizički kapital u vezisa preradom i marketinom poljoprivrednih i ribljih proizvoda biće raspisan 14. februara i trajaće 45 dana.\n“Obezbijeđena je podrška u iznosu od šest miliona eura za investicije koje se odnose na izgradnju i/ili rekonstrukciju i opremanje objekata; nabavku opreme, mašina i uređaja; kao i za sve vrste investicija u skladu sa listom prihvatljivih troškova koja je sastavni dio Uredbe o realizaciji i postupku korišćenja sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći EU (IPARD II program)”, kaže se u saopštenju.\nDodaje se da se da prihvatljivi troškovi kroz mjeru M3 kreću od 40 hiljada do 1.5 miliona eura.\nIz Ministarstva su kazali da će nakon objave javnog poziva za M3, 14. marta biti objavljen i četvrti javni poziv za M1 – Investicije u fizički kapital poljoprivrednih gazdinstava koji će takođe trajati 45 dana.\nNavodi se da je kroz program obezbijeđena podrška u iznosu od 1,25 milion eura.\n“Za investicije u izgradnju i/ili rekonstrukciju objekata; nabavku mehanizacije, opreme i uređaja kao i za sve vrste investicija u skladu sa listom prihvatljivih troškova koja je sastavni dio Uredbe o realizaciji i postupku korišćenja sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći EU (IPARD II program)”, kaže se u saopštenju.\nDodaje se da se prihvatljivi troškovi za tu mjeru kreću od 10 hiljada do 500 hiljada eura.\nPovezane teme:CetinjeekonomijaJingve EngstromMinistarstvo poljoprivredepoljoprivredašumarstva i vodoprivredeVesko MarkovićИПАРД


PREDLOG ZAKONA O MEMORIJALNOM CENTRU "STARO SAJMIŠTE": Predviđeno osnivanje istoimenog centra s ciljem sećanja na žrtve nacističkog koncentracionog logora\nNarodna skupštine Republike Srbije razmatra Predlog zakona o memorijalnom centru "Staro sajmište", kojim je u Beogradu predviđeno osnivanje istoimenog centra s ciljem sećanja na žrtve nacističkog koncentracionog logora.\nPredlogom zakona previđeno je da u sastavu Memorijalnog centra bude obrazovni Muzej "Jevrejski logor Zemun", odnosno Muzej "Privatni logor Zemun".\nPredviđeno je i da će Memorijalni centar "Staro sajmište" obuhvatati prostor na levoj obali Save, odnosno područje nekadašnje Bežanijske bare, uključujući kulturno dobro "Staro sajmište" i njegove zaštićene okoline, kao i odgovarajući prostor Jevrejskog prolaznog logora Beograd "Topovske šupe".\nVlada Republike Srbije, koja je predlagač zakona, navela je u obrazloženju da taj pravni akt treba usvojiti radi trajnog pamćenja žrtava Holokausta, genocida, okupatorskog terora i ratnih zločina.\nOsnivanje Memorijalnog centra će omogućiti da se ne zaborave istorijske činjenice o postojanju logora na teritoriji Beograda, na prostoru na kojem je u Drugom svetskom ratu bio nacistički koncentracioni logor smrti za Jevreje, Srbe i Rome, navodi se u Predlogu zakona.\nLogor Sajmište, tokom Drugog svetskog rata nalazio se na levoj obali Save na mestu gde je 11. septembra 1937. godine otvoren Prvi beogradski sajam. Logor je, kako navode hroničari, bio aktivan od oktobra 1941. godine do jula 1944. godine.\nZa vreme okupacije blizu 8.000 Jevreja i 32.000 Srba je ugušeno u dušegupkama, streljano u Jajincima ili umrlo u samom logoru.\nIzvor: Vebsajt Blic, 17.02.2020.


Radionica filmske kritike Počevši od 2015. Radionica filmske kritike ima cilj da od Festivala evropskog filma Palić stvori mesto okupljanja filmskih kritičara, urednika i novinara kako bi razmenjivali znanje, iskustvo i davali savete mlađim kolega iz cele Evrope. Radionica je organizovana uz podršku Filmskog centra Srbije a namenjena je mladim filmskim kritičarima koji periodično objavljuju svoje kritike u lokalnim i međunarodnim časopisima.\nPočevši od 2015. Radionica filmske kritike ima cilj da od Festivala evropskog filma Palić stvori mesto okupljanja filmskih kritičara, urednika i novinara kako bi razmenjivali znanje, iskustvo i davali savete mlađim kolega iz cele Evrope. Radionica je organizovana uz podršku Filmskog centra Srbije a namenjena je mladim filmskim kritičarima koji periodično objavljuju svoje kritike u lokalnim i međunarodnim časopisima. Učinak Radionice – članci, intervjui i kritike filmova prikazanih na Festivalu evropskog filma Palić objavljuju se na Festivalskom i sajtu Filmskog centra Srbije. S obzirom na trenutnu situaciju u vezi epidemije Kovida – 19 Radionica filmske kritike na Paliću okupiće 10 obećavajućih mladih studenata iz Srbije. Radionica je počela kao mesto okupljanja radi promišljanja nekoliko tehnika i koncepata koji omogućavaju dubinsku analizu filma kao i njegovog predstavljanja publici. Ovogodišnji program obezbediće polaznicima radionice tehnike pristupa uvek promenljivim pokretnim slikama, a ujedno će biti i uvod u vizuelni esej kao oblik kritike koji ne poseže za pisanom reči a pokriva glavne aspekte odnosa prema filmu.\nPočevši od 2015. Radionica filmske kritike ima cilj da od Festivala evropskog filma Palić stvori mesto okupljanja filmskih kritičara, urednika i novinara kako bi razmenjivali znanje, iskustvo i davali savete mlađim kolega iz cele Evrope. Radionica je organizovana uz podršku Filmskog centra Srbije a namenjena je mladim filmskim kritičarima koji periodično objavljuju svoje kritike u lokalnim i međunarodnim časopisima.


Paje kupio navijače Marseja za sva vremena - Produžio ugovor i pristao na nesvakidašnje uslove! - Sportske.net\nFrancuski fudbaler pokazao koliko mu znači Olimpik Marsej.\n"Kao idioti"! Francuzi se pitaju - zašto se ne igra fudbal?Veliki preokret, Francuzi ipak nastavljaju!?Francuzi pamte, Radonjić dobio veliko priznanje!Raspad na "Velodromu", Zubizareta digao sidro, Radonjić ostaje i bez trenera!Gotovo, jedna od najvećih evropskih liga proglasila šampiona!\nPredsednik fudbalskog kluba Marsej Žak-Anri Ero pohvalio je danas Dimitrija Pajea zbog prihvatanja značajnog smanjenja plate prilikom potpisivanja novog dvogodišnjeg ugovara.\n"Dimitri je došao kod mene i rekao da želi da bude u Marseju ceo život. Zaista mi je drago što sam čuo te reči. Objasnio mi je da želi da završi karijeru ovde i onda da započne novo poglavlje i klubu koji toliko voli", rekao je Ero.\nPaje je produžio ugovor sa Marsejom i prihvatio značajno smanjenje plate.\nOn je pristao da njegova primanja u prvoj polovini naredne sezone budu prepolovljena, zatim manja za 30 odsto, a za dodatne dve godine u ugovoru manja za 40 do 60 odsto.\nPored toga, 33-godišnji bivši francuski reprezentativac je pristao da se odrekne svakog bonusa vezanog za plasman u evropska takmičenja, ali i da mu se još više smanje primanja ako od 2022. do 2024. ne bude regularan starter na mečevima.


"Haradinaj je za svoju fotelju dao 8.200 ha" | Skandalozno\nAljbin Kurti: “Haradinaj je za svoju fotelju dao 8.200 hektara, Tači za fotelju daje sever”\nKurti je danas predložio alternativni program za dijalog sa Beogradom, u četiri koraka, prema kojoj bi trebalo najpre razmotriti šta je dosad učinjeno u tom procesu, da se definiše šta Kosovo želi od dijaloga, zatim utvrđivanje platforme sa principima, a potom i formiranje pregovaračkog tima, koji bi imao legitimitet parlamenta.\nKurti je na konferenciji za novinare rekao da je predsednika privremenih kosovskih institucija Hašima Tačija ohrabrila ratifikacija demarkacije sa Crnom Gorom da uđe u, kao je rekao, „pregovaračku avanturu“ sa Beogradom o teritorijalnom razgraničenju na štetu Prištine, prenosi Tanjug.\n„Haradinaj je za svoju fotelju dao 8.200 hektara teritorije Kosova. Tači za fotelju daje sever, uz tvrdnju da to radi da bi Kosovo postalo članica UN. Teritorija za fotelju u svakom slučaju“, rekao je Kurti, preneli su prištinski mediji.\nKurti je izjavio i da „pregovaračkog tima“ ne može biti bez legitimnog mandata parlamenta i pozvao je stranke na vlasti da ga ne formiraju, jer bi on samo poslužio Tačiju da ubedi međunarodnu zajednicu da nije sam.\n„Tači treba da ostane usamljen“, smatra Kurti i dodaje da, šta god da bi taj tim uradio, samo bi poslužio da Tačiju obezbedi imunitet u avanturi koju namerava da realizuje sa Beogradom, a sada i sa Moskvom.\nKurti smatra da prvi korak u ponuđenoj alternativi za nastavak dijaloga treba da bude pregled šestogodišnjeg procesa, uz podsećanje da je tokom tog perioda sačinjeno 33 sporazuma i izveštaj kosovske vlade na 38 strana o, kako je naveo, dostignućima i izazovima u njihovom sprovođenju.\nRazmatranje tehničkih i političkih procena dijaloga će pokazati gde je sada Priština i koje su to pouke koje treba da izvučemo da bi se došlo do napretka, rekao je Kurti i dodao da je taj izveštaj od 9. jula u skupštini, ali da ni posle više od četiri meseca, predsednik Kadri Veselji ga ne stavlja na dnevni red.\nU drugom koraku, prema Kurtijevim rečima, Priština treba da utvrdi šta je to što se želi i koji su joj ciljevi u dijalogu sa Beogradom, prenela je „Gazeta ekspres“.\nTi ciljevi, kaže Kurti, treba da budu stavljeni na zvaničnu listu zahteva prema Beogradu, a kao primere je naveo — zahtev za priznavanje kosovske nezavisnosti, pronalazak nestalih, reciprocitet prava, reparacija, sukcesija…\nKao treći korak, Kurti je naveo utvrđivanje platforme sa principima za dijalog sa Beogradom.\n„Mi nismo protiv dijaloga sa Srbijom, već smo protiv dijaloga bez principa“, rekao je Kurti i dodao da bi ti principi trebalo da budu potvrđeni u parlamentu.\nNajzad, četvrti korak bi trebalo da bude formiranje pregovaračkog tima, koji bi imao legitimitet parlamenta, a činili bi ga, kaže, kredibilni lideri.\nPrema njegovim rečima, sve od predloženog bi trebalo da bude transparentno, osim strategije pregovaračkog tima.\nKurti smatra i da bi prva dva koraka mogla biti sprovedena pre vanrednih parlamentarnih izbora, a preostala dva tek nakon izbora, kada bi se, kako je rekao, pojavile institucije sa novim legitimitetom.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Aljbin Kurti: “Haradinaj je za svoju fotelju dao 8.200 hektara, Tači za fotelju daje sever”"


20 godina škole rukometa - NMR Info\nKreirano avg 10, 2014\nRukometni kamp Rastimo održan je ove godine od 01.07.do 31.07 na obroncima Kopaonika u mestu Brzeće.\nU trećoj smeni kampa na planinskoj lepotici nova rukometna znanja sticalo je 13 dečaka i po prvi put jedna devojcica iz rukometnog kluba Radnički iz Jaša Tomića. Sa obzirom da saradnja gore spomenutog kluba i kampa traje godinama rad mladim igračima nije predstavljao nepoznanicu a sam rad trenerske ekipe u sastavu Raketić, Hadžibegović, Mizdrak, Ivković, Perović, Veselinović i Nikolić je ocenjen kao odličan od strane polaznika kampa.\nOve godine kamp Rastimo je proslavio i jubilej od 20 godina uspešnog rada a broj kampera govori o kvalitetu rada, ali i svih ostalih parametara koji jedan kamp čini uspešnim. U trećoj smeni je bilo 130 polaznika iz Srbije, Rusije, Crne Gore, Rumunije i Republike Srpske, a prijateljstva koja su sklopljena ostaju za ceo zivot.\nU vreme održavanja kampa na Kopaoniku su boravili i rukometaši Pic Segeda tako da su kamperi imali priliku da vide kako treniraju, a jedno popodne i da se druže sa vrhunskim igračima ovog tima.


Vlasenica domaćin proslave Dana RS - UPSMedia Vlasenica domaćin proslave Dana RS – UPSMedia\nVlasenica domaćin proslave Dana RS\noktobar 28, 2019 januar 13, 2020 admin\nVlasenica će biti domaćin proslave Dana Republike – dogovoreno je na sastanku direktora Republičkog pedagoškog zavoda Republike Srpske dr Predraga Damjanovića sa direktorima Predškolske ustanove „Prvi koraci“ Marijom Todorović, Osnovne škole „Vuk Karadžić“ Dankom Milić Kezunović i Srednjoškolskog centra „Milorad Vlačić“ Goranom Đurićem. Dvosatnom sastanku koji je upriličen u vlaseničkoj opštini prisustvovali su i Danijela Damljanović, šef kabineta načelnika, kao i tim profesora koji će biti zadužen za organizaciju i realizaciju prigodnog programa.\nDr Predrag Damjanović, direktor Republičkog pedagoškog zavoda Republike Srpske, istakao je da je sastanak bio konstruktivan i da su dogovoreni predstojeći koraci.\n„Poslije centralne proslave Dana Republike, koja je u Banjoj Luci, ova manifestacija je druga po značaju u našoj državi, i s obzirom da se trudimo da svake godine neka druga lokalna zajednica bude njen domaćin i organizator, ove godine ta čast je pripala Vlasenici. Republički pedagoški zavod je već preduzeo određene korake, tačnije već početkom oktobra raspisni su literarni i likovni konkurs, a rok za dostavu radova je 6. decembar. Nakon toga, stručna komisija će izabrati najbolje radove koje će do kraja decembra dostaviti u Vlasenicu, kako bi bila pripremljena izložba likovnih i literarnih radova. Za 11. januar je predviđena svečana Akademija posvećena Republici Srpskoj na kojoj će, u prisustvu najviših republičkih zvaničnika, biti uručene nagrade i pohvale najuspješnijim, koje će obezbijediti lokalna zajednica. Vlasenički prosvjetari imaju zadatak da pripreme prigodan kulturno-umjetnički program, a ja ne sumnjam da će to biti prava praznična akademija i poruka svima onima koji posljednjih godina pokušavaju da omalovaže Dan Republike Srpske, da ćemo ga obilježavati kao i do sada, na najbolji mogući način, da bi svi naši učenici, od najmlađih iz predškolskih ustanova, do srednjoškolaca, shvatili i znali njegov značaj“, istakao je Damjanović.\nDanka Milić Kezunović, direktor Osnovne škole „Vuk Karadžić“ , kaže da je povjeravanje jednog ovakvog zadatka Vlasenici velika čast.\n„Mi imamo veliku obavezu da pripremimo svečanu Akademiju, ali ovo je izvrsno za promociju ne samo naših škola, nego i naše lokalne zajednice. Da se na obrazovanju u Vlasenici mnogo radi, to se vidi na svakom koraku, a ovo je jedan od vidova naše uspješne saradnje sa Opštinom Vlasenica, ali i sa Republičkim pedagoškim zavodom, i sa ponosom možemo reći da smo domaćini predstojećeg Dana Republike“, bila je jasna Milić Kezunović , koja je dodala da, s obzirom da su njeni osnovci često nagrađivani na raznim likovnim i literarnim konkursima u zemlji i inostranstvu, očekuje da će jedan od njih biti na bini i 11. januara.\nNa sastanku se, pored organizacije ove manifestacije, razgovaralo i o drugim temama važnim za obrazovanje, saznali smo od Gorana Đurića, direktora Srednjoškolskog centra „Milorad Vlačić“.\n„Pored definisanja protokola i naših zaduženja, iskoristili smo priliku da porazgovaramo o standardima zanimanja, uvođenju novih struka i smjerova i nekim pitanjima vezanim za timove za podršku. Prema Zakonu o srednjem obrazovanju i vaspitanju svaka škola je dužna da formira timove za podršku koji će da prate i rade sa nadarenim i talentovanim učenicima i danas smo dobili neke informacije vezano za testiranje, odnosno provjeru nadarenosti i talentovanosti učenika, i mislim da će u naredna dva-tri mjeseca, u dogovoru sa Udruženjem pedagoga i psihologa biti kreirani jednoobrazni testovi i proslijeđeni srednjim školama, kako bismo mi mogli da radimo i taj posao“, kazao je Đurić, koji je siguran da će svi učenici i profesori sa velikom ljubavlju i odgovornošću pripremiti proslavu Dana Republike.\nPoslije sastanka, direktor Damjanović je obišao Srednjoškolski centar „Milorad Vlačić“ i gradilište Đačkog i studentskog doma.\nPiše: T. Golijanin\n← „Tema dana“ – Posjeta bibliotekara Sajmu knjiga u Beogradu\n„Kulturni nokaut“ sa glumcem Dušanom Rankovićem →\njanuar 21, 2021, 6:23 am


Nova brošura posvećena stipendijama – Stipendije 2016\nZa sve zainteresovane za mogućnosti stipendiranja kroz programe Erazmus+, Erazmus Mundus i CEEPUS, Fondacija Tempus je pripremila novu brošuru pod nazivom Stipendije 2016. Ova publikacija sadrži najvažnije informacije o pomenutim programima i objedinjuje mogućnosti dostupne pojedincima, kako studentima, tako i nastavnom i administrativnom osoblju zaposlenom na visokoškolskim institucijama u Srbiji.\nUkoliko ste student, u ovoj brošuri možete saznati kako ići na razmenu na bilo kom nivou studija (od osnovnih do postdoktorskih), kao i koji su to dostupni celokupni master ili doktroski programi za koje su obezbeđene pune stipendije: plaćena školarina, pokriveni troškovi puta i zdravstvenog osiguranja i obezbeđen mesečni iznos za troškove života. Za nastavno i administrativno osoblje visokoškolskih institucija ovi programi predstavljaju podršku za realizaciju mobilnosti koja za svrhu ima učestvovanje u nastavi, izvođenje predavačkih aktivnosti ili profesionalno usavršavanje.\nBrošura objedinjuje sve najznačajnije informacije – u njoj možete saznati koji su sve programi i mogućnosti na raspolaganju, šta podrazumevaju stipendije i koliko iznose, koji su uslovi za prijavu i konkursni rokovi, koja je dokumentacija najčešće potrebna, kao i način prijave. Uz to, Stipendije 2016 predstavljaju i vrstu vodiča: za svaku od raspoloživih opcija sačinjena je lista koraka potrebnih za informisanje i prijavljivanje na željeni program.\nPublikacija objedinjuje i druge korisne informacije kao što su iskustva alumnista Erazmus Mundus programa koji su koristili ove stipendije, zatim dodatne mogućnosti za mlade u okviru Erazmus+ programa, a upućuje i na druge resurse koji mogu biti od značaja za studiranje ili usavršavanje u inostranstvu.\nOvu brošuru možete besplatno preuzeti sa našeg sajta, ili dobiti primerak u našim prostorijama, kao i na događajima koje organizujemo, a koji su posvećeni informisanju pojedinaca o dostupnim mogućnostima stipendiranja.


„Korporativni pandemonijum” - Izlozbe crteža iz stripa autora Aleksandra Zolotića\nNaslovna/Kultura/ATELJE/„Korporativni pandemonijum” – Izlozbe crteža iz stripa autora Aleksandra Zolotića\n„Korporativni pandemonijum”-Izložbe crteža iz stripa autora Aleksandra Zolotica, u ponedeljak, 8. decembra, u 18h, u KomBank Art holu, u Makedonskoj 29, u Beogradu.\nPredstavljajući strip „Korporativni pandemonijum“, autor Aleksandar Zolotic otkriva svoju viziju savremenog drustva kroz ilustracije koje izrazavaju i istražju lične stavove autora i oblikuju reakcije na aktuelne društvene teme, upotrebom simboličnih figura i metaforičnih spojeva. Zanimljivo je i da je strip „Korporativni pandemonijum“ nastao prvo kao serijal ilustracija, a potom i kao zaokružena narativna celina u vidu strip albuma.\n“Korporativni Pandemonijum” je retrofuturistički grafički roman o današnjem svetu koju stvaraju moćnici i njihove korporacije koji je Aleksandar Zolotić realizovao sa scenaristom Zoranom Penevskim. Izdavač je „Besna kobila“, a delo je dobitnik ULUPUDS-ove nagrade za strip izdanje domačih autora na 59. Medjunarodnom sajmu knjiga u Beogradu.\nPredhodno Parovi za koje nikad ne bi rekli da su se zabavljali!\nČetvrto izdanje međunarodnog festivala klasične muzike „Rosi fest 2021“ održaće se od 24. januara do …


Glumci napravili skandal - Odbili da nastupe zbog natpisa - NOVI GLAS\nGlumci napravili skandal – Odbili da nastupe zbog natpisa\nU Nevesinju je juče proslavljen Mitrovdan – Dan opštine Nevesinje i slava boračke organizacije Republike Srpske, kao i sećanje na mitrovdanske bitke iz 1992. i 1994. godine.\nU programu akademije, čiji režiser je bio Aleksandar Pejaković iz Banje Luke, trebalo je da nastupe poznati beogradski glumci Vojin Ćetković i Dejan Lutkić koji su neposredno pred održavanje svečane akademije, kako tvrde organizatori, napravili skandal.\nĆetković i Lutkić su, kako prenose lokalni mediji, navodno tražili da se sa bine skine veliki natpis “Mitrovdanske bitke 1992. i 1994. godine na Nevesinjskom ratištu” uz koji je stajao grb Republike Srpske, kao i natpis Vlada Republike Srpske – Odbor za negovanje tradicije oslobodilačkih ratova.\nNakon toga su glumci napustili Nevesinje i sve se odigralo neposredno pred početak svečane akademije koja je trebalo da ima direktni televizijski prenos na Radio-televiziji Republike Srpske.\nĆetković je na svečanoj akademiji trebalo da dobije povelju kojom bi postao “kum” ove opštine, ali su iz Opštine Nevesinje potvrdili da se to nije dogodilo.\n“Ne samo da nije dobio povelju, već nikad više neće biti pozvan u Nevesinje”, izjavio je kratko načelnik Milenko Avdalović, prenose Večernje novosti.\nVozač povrijeđen u bizarnoj nezgodi – Naletio na krdo krava


Biljana Sečivanović – Biografija 2019, Visina, Težina, Godište\nOva mlada pop – folk pevačica krasi svojim glasom srpske bine već više od jedne decenije, a pre toga je čak nastupala i u Austriji. Na našim prostorima se za nju pročulo najpre u sklopu benda ,,Casper” iz Kraljeva, a zatim i nakon učešća u četvrtoj sezoni pevačkog takmičenja ,,Zvezde granda”.\nDanas, ovu pop – folkerku gledamo na malim ekranima u različitim spotovima, ali i u reality show – ovima.\nBiljana Sečivanović je rođena 31. jula 1976. godine u Nemačkoj, u mestu Švebiš Gmind, ali se uskoro preselila u Srbiju, u Mrčajevcima. U obližnjem Čačku je završila osnovnu i srednju ekonomsku školu, a, nakon preseljenja u Austriju, pohađala i kurs za manikir.\nDok je boravila u Austriji, Biljana je započela vezu sa jednim uglednim austrijskim biznismenom, ali je par raskinuo nakon što se saznao da je Biljana u drugom stanju. Njihov sin, Matija, rodio se u Austriji, a potom je sa majkom došao nazad u Srbiju da živi. Biljana je odbila da prima alimentaciju od svog bivšeg partnera, te sama izdržava svog sina, ali Matija redovno viđa i oca i babu i dedu.\nNakon raskida sa pomenutim biznismenom i ocem svog deteta, Biljana se pomirila sa svojim prethodnim partnerom, Bojanom Obradovićem, sa kojim je godinama bezuspešno pokušavala da ima dete. Bojan je inače bio klavijaturista u bendu ,,Casper” sa kojim je nastupala i njihova romansa je trajala 13 godina, sve do 2010. godine, kada je ona odlučila da se preselila u Beograd, mada se Bojanu to nije svidelo, te se par rastao.\nNjen život je bio prepun uspona i padova i kao da sam njen ljubavni život nije bio dovoljno komplikovan, kada se Matija napokon rodio, u zajednici Biljane i Bojana, Biljanin sestrić, Nikola je preminuo, te je istog dana bila i njegova sahrana. Nekoliko godina kasnije, njena rođena sestra Biljana je imala i karcinom dojke, te je morala da bude operisana. Danas, Biljana i njen sin Mateja žive sa njenom rođenom sestrom Radom, Radinim mužem Nenadom i njihovom ćerkom Milicom.\nKao što možemo da primetimo, život Biljanu nije mazio, barem kada se radi o ljubavnom planu. Posle kraha veze sa svojim bivšim izabranikom, Bojanom Obradovićem, Biljana se posvetila svojoj karijeri i odgajanju svog sina Mateje, te je svoj ljubavni život stavila u drugi plan.\nTek 2014. godine, ona je započela tajnu vezu sa Rolandom Piljkićem, koji je u to vreme bio oženjen i sa svojom suprugom živeo u Švajcarskoj. Inače, Roland Piljkić je rođeni brat Veljka Piljkića, muža Biljanine koleginice Svetlane Seke Aleksić. Ovo dvoje su dugo uspevali da održe vezu na daljinu, te su je objavili javnosti krajem 2014. godine. Ipak, njihova veza takođe nije bila dugog veka, te je Biljana opet ostala sama nakon 2,5 godine.\nPočetkom 2018. godine, Biljana Sečivanović je objavila veridbu sa svojim novim izabranikom, biznismenom Aleksandrom, sa kojim je u to vreme bila u vezi od oko godinu dana. Sada tvrdi da je napokon srećna i da pored sebe ima savršenog čoveka, koji joj po svemu odgovara i koji joj pruža maksimalnu podršku.\nSvoju karijeru je Biljana započela kao članica grupe ,,Casper”, te se 2008. godine prijavila za četvrtu sezonu ,,Zvezda granda” kao već iskusni solista. Biljana je u Beogradskoj areni ušla u top 12 takmičara, ali je titulu pobednika te godine dobio Darko Lazić.\nIpak, Biljana je od ,,Grand produkcije” kao nagradu za ulazak u finale dobila aranžman za svoju prvu pesmu ,,Zašto me neko ne zaustavi”, koja je objavljena 2009. godine i od tada je nastavila da niže singlove.\n2010.godine je snimila pesmu ,,Sine moj”, sa kojom je učestvovala i na ,,Axal Grand festivalu”, ali, iako veoma lepo prihvaćena od strane publike, pesma ,,Sine moj” nije osvojila ni jednu nagradu na ovom festivalu. 2011. godine je objavila pesmu ,,Ne šizi”, a 2012. godine numeru ,,Talija”, da bi 2013. godine snimila pesmu ,,Odavno sve je među nama prošlo”, nakon koje je napravila pauzu u svojoj karijeri. Tek 2016. godine je Biljana objavila naredne 2 pesme – ,,Ili, ili” i ,,Danas ćemo reći da”, a 2017. godine je objavila još 2 numere – ,,Ili sve ili ništa” i ,,Bolje sama nego bilo s kim”. Ni ove godine Biljana nije gubila vreme, te je objavila čak tri numere: ,,Zaklelo se nebo zemlji”, ,,Nije sve u lovi” i ,,Idi, gubi se odavde”.\nBiljana Sečivanović je javno izjavila da nema nikakvih predrasuda o osobama koje se podvrgavaju estetskoj hirurgiji, te je bila prva koja je podržala svoju sestru Radu, kada je stavila silikonske implante u grudi, nakon što joj je dojka uklonjena zbog tumora. Biljana Sečivanović se čak i sama podvrgnula estetskoj operaciji, te je operisala nos i ugradila implante u grudi.\nIako je svesna da joj ova promena nije bila baš preko potrebna, tvrdi da joj je ipak mnogo pomogla, te Biljana od tad ide mnogo uzdignutije glave, sa više pouzdanja i oseća se mnogo više sexy, što je potpomoglo i promociji njenih spotova i njenoj karijeri generalno da krene uzlaznom putanjom.\nTrenutna najveća želja ove pevačice na polju karijere je da, nakon brojnih singlova, napokon snimi svoj album prvenac ili otvaranje sopstvenog kozmetičkog salona, jer je tokom kursa manikira koji je završila u Austriji shvatila da ima talenta, a da joj ujedno ovaj hobi pomaže da se oslobodi stresa.\n2010.godine, Biljana Sečivanović je učestvovala u reality show – u ,,Farma”. S obzirom na to da se njen ulazak na ,,Farmu” desio svega godinu dana nakon što ju je publika upoznala kao takmičarku finalistkinju pevačkog takmičenja ,,Zvezde granda”, Biljana Sečivanović je nastojala da se publici približi i svojim karakterom.\nO njenom učešću u ovom reality show programu mnogo govori i činjenica da je Biljana čak 2 nedelje za redom nominovana od strane publike za izbacivanje iz show – a i to ne zato što je nisu voleli, već zato što su reality show – ovi kreirani tako da publiku zabavljaju konstantnim razmiricama i konfliktima između takmičara, u kojima, pak, Biljana nije želela da učestvuje.\nIako je ispala nakon svega 4 nedelje od početka reality show – a, Biljana se nije kajala jer joj je njen sin Mateja, koji je tada imao samo 4 godine, previše nedostajao, a, u isto vreme, na ,,Farmi” su već takmičari počeli da otkrivaju svoja prava lica, te je cela situacija počela da se kuva, a ona je smatrala da je velika verovatnoća i da ona sama poklekne pod pritiskom, te bude još jedna od mnogobrojnih žrtvi reality fijaska, kom svedočimo svakodnevno.\nIpak, barem na kratko je opet videla i uživala sa svojim kolegama sa takmičenja ,,Zvezde granda” Milenom Ćeranić i Nemanjom Stevanovićem.\nIme i prezime: Biljana Sečivanović\nDatum rođenja: 31. jul 1976. godine\nMesto rođenja: Švebiš Gmind, Nemačka


Gradonačelnik: Rad Doma zdravlja mora biti dobro organizovan tokom radova na Limanu - Novi Sad\nGradonačelnik: Rad Doma zdravlja mora biti dobro organizovan tokom radova na Limanu\n17:10:00 22.10.2019, Komentara: 0\nNovi Sad – Osim rekonstrukcije ambulante na Limanu IV i izgradnje nove ambulante na Adicama, Dom zdravlja „Novi Sad“ uskoro bi mogao da započne pripremu rekonstrukciju objekta na Novom naselju.\n- Moramo dobro organizovati kako će Dom zdravlja da radi kad se zatvori Liman IV, jer istovremeno očekujem da ćemo raspisati i tender za dom zdravlja na Adicama, a pripremamo i projekat za rekonstrukciju doma zdravlja na Novom naselju. I tu je Grad dobio novac od Kancelarije za javna ulaganja – rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević za 021.\nPrema našim nezvaničnim saznanjima, medicinsko osoblje se od proletos priprema za ovo renoviranje i selidbu u druge objekte.\nPodsetimo, nedavno je raspisan tender za rekonstrukciju objekta Doma zdravlja na Limanu IV, a prethodno je Gradsko veće odgovornost za celokupan posao vrednosti 690 miliona dinara prebacilo na ovu zdravstvenu ustanovu. Vučević kaže da je tako urađeno zbog tehničke prirode.\n- Dobili smo od Kancelarije za javna ulaganja gotovo 600 miliona za investiciju na Limanu IV i to je, prevedeno i narodski rečeno, 600 miliona dinara više za Novi Sad. Ne trošimo gradske pare već smo dobili od Republike i ulažemo u naš Dom zdravlja. Radi se o dogovoru sa Kancelarijom za javna ulaganja da ne pravimo komplikovane procedure, da nemamo tripartitne ugovore i da Kancelarija ne mora da prenosi Gradu, pa Grad Domu zdravlja, već smo mi pojednostavili procedure i rokove koji su ionako veoma komplikovani. Mi se godinu dana pripremamo da uopšte dođemo do ovog nivoa, da uskladimo projekat - kaže Vučević.\nOn dodaje da će Dom zdravlja dobiti kontrolno-nadzorne članove komisije za javnu nabavku, što je deo posla. Inače, na sličan način je rađena i obnova Osnovne škole „Jovan Popović“, koju je, takođe, finansirala Kancelarija za javna ulaganja.


Od korone preminuo još jedan pacijent u Kliničkom centru Niš | Pirot Info\nNaslovna VESTI Južne vesti Od korone preminuo još jedan pacijent u Kliničkom centru Niš\nOd korone preminuo još jedan pacijent u Kliničkom centru Niš\nDeset ljudi preminulo je u Srbiji u poslednja 24 sata od posledica korona virusa, a jedna osoba bila je pacijent Kliničkog centra u Nišu. U kovid objektima KC Niš hospitalizovano je 127 ljudi, 15 više u odnosu na juče, a na koronu je pozitivno njih 75.\nU kovid objektima niškog Kliničkog centra je 7 ljudi na respiratorima, navodi se, i nalaze se u jako teškom opštem stanju.\nSvi pacijenti su pod24-časovnim nadzorom i detaljnim monitoringom životnih funkcija od strane lekara i medicinskog osoblja niškog Kliničkog centra. Njihov klinički status se procenjuje iz minuta u minuta, a terapijske mere preduzimaju u odnosu na terapijski odgovor. Nažalost, uprkos svim naporima lekara, 1 pacijent sa potvrđenim virusom korona je preminuo – saopštavaju iz KC Niš.\nU leskovačkoj kovid bolnici je hospitalizovano 6 pacijenata, a kovid je potvrđen kod 4 osobe, dok je u Vranju hospitalizovano 62 pacijenta, a od toga 52 pozitivna.\nOd 103 rezultata iz Pirotskog okruga, 36 je pozitivno na kovid – 19 iz Pirota, 15 iz Dimitrovgrada, 2 iz Bele Palanke.\nPodaci iz prokupačke Bolnice pokazuju da je hospitalizovano 19 ljudi i svi imaju upalu pluća, a 12 je pozitivnih na kovid.\nNa kiseoničkoj potpori na Infektivnom odeljenju trenutno se nalazi 6 pacijenata. U toku jučerašnjeg dana nije bilo pacijenata poslatih na dalje lečenje u KC Niš – saopštavaju iz prokupačke Bolnice.\nU Srbiji je u poslednja 24 sata testirano 12.947 ljudi, a kovid je potvrđen kod 2.282 osobe.\nU kovid bolnicama je ukupno hospitalizovano 2.307 ljudi, a na respiratorima su 74 osobe.\nPrethodni tekst„Koridori Srbije“ ispunjavaju obećano. Radovi na potezu Knjaževačka ulica – Sopotska petlja privode se kraju\nSledeći tekstNove mere Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19


Piscu i novinaru iz Temišvara Goranu Mrakiću (32) uručena je Vibova nagrada za 2010. godinu, koju mladim satiričarima dodeljuje list "Politika".\nOdluku o 16. laureatu Vibove nagrade doneo je žiri u sastavu: pesnik Ljubivoje Ršumović (predsednik), urednik u "Politici" Petar Mićković i satiričari Dragutin Minić Karlo, Aleksandar Čotrić i Nenad Vučetić.\nU obrazloženju žirija je navedeno da je Mrakić "buntovnik s razlogom", oštar beskompromisan i duhovit autor, koji kada piše, štedi reči, ali ne štedi mete svoje kritike.\n"Mrakić je mlad autor, ali piše znalački zrelo i potvrđuje misao Lava Tolstoja da su 'aforizmi najbolja forma za iznošenje filozoskih misli'", kazao je Ršumović i dodao da autor poseduje umeće da ceo roman ispriča jednom rečenicom.\nMrakić je rođen 1979. godine u Rumuniji i završio je Srpsku teoretsku gimnaziju "Dositej Obradović" u Temišvaru, gde je diplomirao istoriju 2001. godine na Zapadnom univerzitetu. Jedan je od urednika nedeljnika na srpskom jeziku "Naša reč". Objavio je dve zbirke pesama i zbirku aforizama, a zastupljen je i u više antologija pesama u Srbiji.\nDobitnik je nagrade "Radoje Domanović" Udruženja književnika Srbije za najboljeg srpskog satiričara dijaspore 2005. godine.\nNagrada, koja se dodeljuje od 1995. godine, piscima mlađim od 35 godina, u znak sećanja na satiričara i novinara "Politike" Vladimira Bulatovića Viba, sastoji se od diplome, bronzanog reljefa sa Vibovim likom i novčanog iznosa od 50.000 dinara.


Španci u nedoumici pred sastanak sa liderima BiH |\nŠpanci u nedoumici pred sastanak sa liderima BiH\nŠpansko predsjedništvo EU još nema krajnju ideju o tome šta se očekuje od sastanka sa političkim liderima iz BiH, koji su pozvani u Španiju u aprilu. Sastanak lidera BiH u aprilu, nije, bar u ovoj fazi, zamišljen tako da se obnavlja “butmirski proces”, saznaje Srna iz diplomatskih izvora jedne članice EU u Briselu. Prema mišljenju jednog evropskog diplomate, susret lidera na španskom tlu trebalo bi da bude posvećen stabilizaciji u BiH u predizbornom periodu, a završiće zajedničkom izjavom lidera.\n“Ali, ne bi se išlo na velike teme ustavnih amandmana”, rekao je taj diplomata nakon povratka iz Španije, gdje su u subotu u gradu Kordobi ministri inostranih poslova EU održali svoj polugodišnji nezvanični sastanak.\n“Ako se pokrene to pitanje, ako dođe do pomaka, u redu, ali to se ne očekuje specijalno”, rekao je diplomata evropske zemlje.\nLideri iz BiH došli bi u Španiju nakon regionalne konferencije u Sloveniji , koja je zakazana za mart mjesec. Na toj konferenciji, koje je glavni organizator Slovenija, veliki dio diskusije biće posvećen BiH.\nItalijani, koji su suorganizatori ovog poziva liderima BiH, važni su kao zemlja bliska regionu, ali glavnu organizacionu ulogu i inicijativu imaju Španci. Sa svoje strane, Španci takođe organizuju regionalnu konferenciju u Sarajevu. Ta konferencija bila je najavljena za maj.\nAli, sada je vjerovatnije da će sarajevska regionalna konferencija biti odgođena za mjesec juni – saznaje Srna iz diplomatskih izvora koji su bili prisutni u Kordobi.\nIdeje o tome da bi sastanak lidera trebalo da znači oživljavanje “butmirskog procesa”, čule su se u kuloarima već u Kordobi. Ali, ministri koji bolje poznaju region zapadnog Balkana smatraju da oživljavanje “butmirskog procesa” u izbornoj godini nije realno.\nFinski izvor rekao je da je Finska zadovoljna što se bilo koja inicijativa pokreće, s bilo kojim dnevnim redom.\n“Naš ministar Stube bio je u BiH i vratio se sa impresijom stagnacije, nepostojanja napretka, i boji se da BiH ne padne u zapećak. Kad je bio tamo, alarm mu je zazvonio u glavi da treba nešto da se poduzme, da se BiH trgne”, rekao je finski izvor Srni.\nNa pitanje kakva je klima bila među ministrima na njihovim neformalnim razgovorima o BiH, diplomatski izvor iz zemlje članice rekao je Srni da su bili nezadovoljni.\n“Ne boje se sukoba, ne boje se da bi rast tenzija mogao dovesti do ozbiljnog pogršanja sigurnosti građana ili ugrožavanja bezbjednosti u regionu. Više se boje toga da nema nikakvog napretka, da se, u odnosu na EU, ne kreće naprijed. Ali, još nema nikakve konkretne ideje šta da se poduzme”, rekao je diplomata nakon povratka iz Španije.


Daka: Broj žrtava porastao na 610\nBroj žrtava prošlonedeljnog urušavanja osmospratnice u kojoj je bilo nekoliko fabrika odeće u Bangladešu dostigao je 610.\nŽena tuguje za ćerkom koja je stradala u nesreći (Beta/AP)\nArhitekta koji je projektovao zgradu izjavio je da je njena namena bila da služi kao tržni centar, a ne fabrika.\nPoručnik Imran Kan, koji rukovodi vojnim centrom za koordinaciju akcije spasavanja, izjavio je agenciji AFP da su napori spasilaca doveli do pronalaženja novih tela, pa ukupan broj pronađenih žrtava sada iznosi 610.\nViše od 3.000 radnika, od koji je spaseno 2.437, radilo je u smeni 24. aprila u vreme tragedije u kompleksu "Rana Plaza" u kojem je smešteno pet različitih tekstilnih proizvodnih postrojenja. Među kupcima proizvoda ovog kompleksa su španski "Mango", britanski "Prajmark" i italijanski "Beneton".\nJedan od vodećih arhitekata u Bangladešu, koji je projektovao kompleks "Rana Plaza", Masud Reza, izjavio je da je njegova kancelarija projektovala tu zgradu 2004. godine i da je prvobitni projekat predviđao postojanje šest spratova, a ne devet, koliko je zgrada imala nakon što je nadograđena.\nNije bilo namenjeno da u tom kompleksu budu smešteni veliki generatori, istakao je Reza.\n"Kad smo radili na planu zgrade, vlasnik nam nije ni pomenuo da će se u njoj nalaziti postrojenja za proizvodnju tekstila. Da smo to znali, struktura i dizajn bi bili drugačiji, odnosno čvršći", dodao je on.


O nama - KabelNet Group\nKabelnet d.o.o. je u januaru 2008. godine osnovao Siniša Ubović, vlasnik i generalni direktor. Poslednjih godina kompanija se formirala kao jedna od vodećih telekomunikacionih kompanija u Srbiji sa podružnicama u Hrvatskoj, Nemačkoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji kao i projektima u Crnoj Gori.\nKompanija je specijalizovana za planiranje, implementaciju i održavanje telekomunikacionih i elektrodistributivnih mreža i ima stručnost i snažne reference u projektima po sistemu ključ u ruke. Danas je kompanija izgradila snažno prisustvo u regionu Zapadnog Balkana i aktivna je na nemačkom tržištu.\nNaš cilj je da izgradimo konkurentnu poziciju na nemačkom tržištu sa akcentom na kvalitet i zadovoljstvo kupaca i da zadržimo trenutnu regionalnu poziciju.\nKabelnet grupa se razvila na više od 120 zaposlenih u Srbiji, Hrvatskoj, Nemačkoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji. Svaka kompanija je uredno registrovana i potpuno nezavisna za obavljanje poslova sa zajedničkim građevinskim odeljenjem u Srbiji.\nKompanija posluje uglavnom na bazi angažovanih timova sa sopstvenim mašinama i alatima.\nKabelnet d.o.o. je u Srbiji licenciran od strane Ministarstva građevinarstva za planiranje i realizaciju velikih telekomunikacionih projekata.


source.ba | Žrijebanje političkih subjekata za utvrđivanje redoslijeda na glasačkom listiću\nCentralna izborna komisija BiH će u Sarajevu organizirati žrijebanje političkih subjekata za utvrđivanje redoslijeda na glasačkom listiću.\nTo će biti obavljeno u skladu sa Izbornim zakonom BiH i Uputstvom o postupku žrijebanja političkih subjekata za utvrđivanje redoslijeda na glasačkom listiću.\nIz Centralne izborne komisije BiH obavještavaju političke subjekte, medije i sve aktere izbornog procesa u BiH da je žrijebanje javno. Žrijebanje će biti otvoreno za javnost na način da će se postupak žrijebanja emitirati uživo putem live streaminga na web stranici Centralne izborne komisije BiH, www.izbori.ba.\nU saopćenju se navodi da je Centralna izborna komisija BiH ovu izbornu radnju prilagodila epidemiološkoj situaciji u BiH prouzrokovanoj virusom COVID-19.\nCIK BiH, nakon provedenog žrijebanja, svojom odlukom određuje redoslijed političkih subjekata na glasačkom listiću koji će se primjenjivati na Lokalnim izborima u BiH zakazanim za 15. novembar 2020. godine.\nO postupku žrijebanja se vodi zapisnik, koji će zajedno sa navedenom odlukom biti dostupan javnosti na web stranici Centralne izborne komisije BiH - saopćeno je iz Ureda za informiranje CIK-a.


Akcionari su vlasnici\nfirme, a ne menadžment\nUpravljačka prava mogu da se prenesu, ali ne na direktora, niti mu se može dati ovlašćenje da ih on prenese na treća lica\nBEOGRAD - Poprište dramatičnih preokreta u privredi Srbije nije više samo Agencija za privatizaciju, već i Beogradska berza gde se svakodnevno održavaju aukcije na kojima se prodaju i kupuju paketi uspešnih kompanija, a u pojedinim slučajevima reč je o bukvalnom preuzimanju kompletnog preduzeća za nekoliko sati. Tako je nedavno 92,7 odsto kapitala "Potisja" iz Kanjiže za nekoliko sati kupio austrijski "Tondah". Ima, doduše, i primera da se konkurenti nadmeću neprekidno po dva dana i jednu noć da bi dobili simboličan paket od 3,08 odsto, kao što je bilo kod "Duvan prometa" iz Kragujevca, pri čemu je jedan trgovac duvana dodatnim pazarom hteo da objedini kontrolni paket, a drugi da stvori početne pozicije.\nDovoljno razloga za razgovor sa Gordanom Dostanić, direktorom Beogradske berze, i pitanje da li je na delu brza koncentracija vlasništva u Srbiji.\n- Ovo što se u poslednje dve godine odvija u sekundarnoj prodaji akcija na Berzi jeste u stvari privatizacija, s obzirom na to što na jednoj ili nekoliko aukcija dolazi do promene vlasničke strukture preduzeća i to koncentracijom vlasništva u upravljački paket preko 50 odsto. I u razvijenim zapadnim ekonomijama dolazi do preuzimanja firmi, ali proces sukcesivnog sticanja akcija na organizovanom tržištu nije ni lak ni kratkotrajan. Današnja zbivanja na tržištu kapitala Srbije svode se na želju akcionara, koji su u procesu privatizacije dobili ili kupili akcije, da ih što pre prodaju i to bez dovoljno jasnih i logičnih razloga, sem da svoju imovinu pretvore u keš oblik.\nTakvu odluku često podstiče i činjenica da su naši akcionari nedovoljno zainteresovani da ovladaju novim oblikom imovine i pravima i obavezama koje iz toga proističu, kao i činjenicom da su im ta prava često zamagljena preko raznih radnji. Na primer, pravo na upravljanje zamagljuje se davanjem ovlašćenja za glasanje na Skupštini nepoznatoj osobi koja glasa u ime akcionara i bez konsultacija, pa često i bez znanja akcionara, da se Skupština održava. Zatim, pravo na dividendu u našim uslovima takođe nije motiv za akcionare, jer je deli mali broj preduzeća, a i tamo gde postoji, raspoređena na veliki broj akcija (i akcionara) ne predstavlja značajniju sumu. Ako svemu dodamo pritisak koji se vrši na akcionare da svakako prodaju akcije, ili pak da ih trenutno nikako ne prodaju dok menadžment ne nađe kupca, eto motiva da naši građani "pobegnu" od akcija.\nVlasništvo mora biti uknjiženo\nMože li direktor firme u svojstvu vlasnika da iznese i proda akcije koje su mu deponovane?\n- Treba imati u vidu da su sve trgovačke i ostale promene akcionarskog društva validne samo ako postoje u Privremenom registru Agencije za privatizaciju. Zakon o privatizaciji je praktično dematerijalizovao akcije iz privatizacije. Ovo praktično znači da posedovanje potvrde bez vlasništva uknjiženog u Privremenom registru ništa ne znači. To što je akcionar deponovao potvrdu u neku kasu kod direktora ne znači mnogo sa stanovišta novog Zakona o tržištu hartija od vrednosti koji je sve hartije dematerijalizovao, a samo društvima koja su svoje hartije (a ne potvrde) štampala, dakle izdala u materijalizovanom obliku, naložio da izvrše njihovu dematerijalizaciju u roku od dve godine.\nMnogo se priča o zaštiti malih akcionara.\n- Berza nema ingerencije u pogledu zaštite korporativnih prava akcionara. Njena ingerencija je u obezbeđenju što boljih pravila koja osiguravaju ravnopravnost učesnicima na tržištu i brzo prepoznavanje i sprečavanje manipulacija tržištem. Ali mi nemamo mehanizam, niti je to naša ingerencija, da nateramo menadžment firme da potpišu prospekt i omoguće trgovanje njihovim akcijama. Direktor može da odbije to da uradi i to spada u domen zloupotreba službenog položaja kroz sprečavanje raspolaganja sopstvenom imovinom, a to je polje delovanja drugih institucija.\nDa li znate za neki slučaj u kojem su reagovale nadležne institucije?\n- Ne znam. Prema pismima i žalbama koje nama upućuju, znam samo da se neki akcionari bore kao lavovi da dođu do prospekta. Činjenica je da nigde nije propisana sankcija ako direktor ne da prospekt kao i ako ga, u skladu sa promenama u poslovanju ili strukturi vlasništva, ne inovira. U slučaju neinoviranja prospekta prema godišnjem bilansu, berza može da odbije organizovanje aukcija za trgovanje akcijama, ali menadžmentu preduzeća to može biti i namera. Tačno je i to da se izdavanjem prospekta daje mogućnost da većina akcionara odluči da proda svoje akcije i omogući brzo i lako preuzimanje firme. Pojedini direktori, u želji da to spreče i sa opravdanjem da je to sa stanovišta preduzeća loše, pribegavaju sprečavanju trgovanja neizdavanjem prospekta.\nMeđutim, zaboravlja se da su akcionari a ne menadžment vlasnici firme i da, u skladu sa statusom vlasnika, imaju pravo da odluče i šta će sa njihovom imovinom, odnosno firmom, biti. Za odluku o prodaji akcija, naročito ako se radi o udruživanju u velike pakete ponude, akcionari moraju imati odgovornost zato što preuzimanje firme može biti veoma potresno za zaposlene. U strukturi sadašnjih akcionara imate različite grupe koje nemaju isti interes. Prvo, tu je država koja ima obavezu da akcije proda u određenom vremenskom periodu i koja nema upravljačka prava. Zatim, tu je grupa spoljnih akcionara, koji neće osetiti (ili barem ne direktno) posledice prodaje akcije, bile one pozitivne ili negative. Na kraju, najveća je grupa internih akcionara, a to su zaposleni firme, koji imaju potpuno različit interes kao akcionari od države i spoljnih akcionara, s obzirom na to što su za firmu, sem kao akcionari, vezani i egzistencijalno.\nZašto se često manipuliše akcionarskim ovlašćenjima?\n- Tačno je da veliki broj akcionara i ne zna da je održana Skupština akcionara, kao ni ko je u njihovo ime glasao. Prirodno bi bilo i u skladu sa prirodom ovog ovlašćenja, da se ono daje jednokratno i sa instrukcijom. Mi smo u raznim prilikama do sada savetovali da se akcionari samozaštite formiranjem udruženja akcionara. Normalno bi bilo da se udruženja formiraju na bazi interesa akcionarske grupe u udruženju i da se u okviru udruženja daju i ovlašćenja za zastupanje u Skupštini. Iz ovoga proizilazi da je normalno da ima više udruženja akcionara istog akcionarskog društva. Nije, međutim, normalno da se formiraju udruženja radi prodaje akcija.\nMogu li se ovlašćenja po osnovu upravljačke funkcije prenositi na direktora?\n- Mogu na drugog akcionara s tim što to ne može biti član upravnog, nadzornog odbora i generalni direktor. Članovi uprave mogu da glasaju u Skupštini akcionara samo u svoje ime na osnovu akcija koje imaju u vlasništvu.\nMože li se dati ovlašćenje direktoru s tim da on to pravo prenese na treća lica?\nDa li je protivzakonito, kao što je slučaj sa C marketom, da akcionari koji imaju 52 odsto kapitala firme potpišu ugovor sa generalnim direktorom kojim mu deponuju akcije i pritom se odriču svojih upravljačkih i vlasničkih prava do 2006. godine. Istovremeno, obavezuju se da do tada neće dovoditi u pitanje mandat rukovodećih organa?\n- To je apsurdno jer ispada da je direktor u isto vreme i Skupština akcionara i Upravni odbor, kao i da sam sebi donosi odluku, sprovodi je i kontroliše njeno sprovođenje. Pitanje je i kojih to prava se odriču akcionari. Upravljačka prava mogu da prenesu ali, rekli smo, ne na direktora. Što se tiče prava raspolaganja akcijama, pitanje je zašto bi se neko toga odrekao, jer ako neću da ih prodam zašto bi neko morao da štiti "mene od samog sebe".\nAko ih dajem na čuvanje direktoru tri godine, znači da postoji neki poseban odnos između nas. Recimo, ili mi je dao novčanu pozajmicu, što je tretman zaloge hartije i za to postoji procedura, ili mu prosto dajem potvrde o akcijama kao zakletvu da ih neću prodati, a to sa svoje strane upućuje da me je direktor nečim na to obavezao.


Od Vrdnika do Novog Sada i nazad 765 dinara - celodnevna karta\nVeć četiri dana na relaciji Vrdnik-Novi Sad saobraća nova linija\nnovosadskog gradskog prevoza, predviđena kao rešenje za bolju vezu Vrdnika sa okolnim mestima.\nMeđutim, tek što je linija počela da saobraća već pristižu žalbe nezadovoljnih meštana, kako na visoku cenu karte, tako i na samo jedno mesto polaska autobusa koje je kako kažu prilagođeno jedino turistima.\nNova autobuska linija između Vrdnika i Novog Sada uvedena je pre svega na inicijativu građana i na zahtev Opštine Irig da poboljša veze Vrdnika sa susednim mestima, ipak nisu svi meštani Vrdnika jednako zadovoljni uvedenom rutom.\nImajući u vidu potrebe građana, čelnici lokalne samouprave očekuju da bi u narednom periodu u dogovoru sa prevoznikom moglo doći uvođenja dodatnih stajališta i ostalih potrebnih izmena.\nNadležni u gradskom saobraćajnom preduzeću Novog Sada, obećavaju da će funkcionisanje linije biti praćeno u narednom periodu, a samim tim i red vožnje biće prilagođen potrebama većine putnika.\nS obzirom da je bilo pritužbi i na relativno visoku cenu povratne karte od 765 dinara na relaciji Vrdnik-Novi Sad, iz ovog javnog preduzeća podsećaju da je reč o ceni dnevne karte sa kojom se građani mogu voziti neograničen broj puta istog dana.\ngradski prevoz irig Novi Sad vrdnik


"Prioritet trajno rešenje odnosa Beograda i Prištine" - Gorapress.net\n31.07.2019. u 09:31\n"Prioritet trajno rešenje odnosa Beograda i Prištine"\nKandidat za novog ambasadora SAD u Srbiji Entoni Godfri izjavio je u utorak da je Srbija politički i ekonomski lider i ima ključnu ulogu u regionalnoj stabilnosti, a da će njegov prioritet, ukoliko postane ambasador, biti normalizacija odnosa Beograda i Prištine i pronalazak trajnog i održivog rešenja.\n"Radimo na tome u Beogradu, Prištini, Vašingtonu i Briselu, da nađemo način da Srbija i Kosovo dođu do rešenja, da odstupe od kontraproduktivnih koraka, kojima obe strane pribegavaju. Obema stranama je potrebno da krenu napred, a naš posao je da to omogućimo", rekao je Godfri u Senatu, odgovarajući na pitanje demokratske senatorke Džin Šahin o tome šta se može učiniti da Srbija i Kosovo dođu do rešenja, prenosi Glas Amerike.\n"Podržavamo njenu integraciju u EU. Srbija je na prekretnici i lideri moraju da sprovedu reforme kako bi zemlja napredovala ka EU", rekao je Godfri.\nOn je kazao da je posle diplomatske službe u Moskvi, "u potpunosti svestan agresivnog ponašanja Rusije, malignog uticaja i kampanje dezinformacija, koju vodi u Evropi", i da SAD ulažu veliki napor da se tome suprotstave.\nKako je rekao, ukoliko bude izabran za ambasadora, radiće i na poboljšanju odnosa Srbije sa BiH, Crnom Gorom i Hrvatskom, ali će i nastaviti da "pritiska" Vladu Srbije da se završi istraga o ubistvu braće Bitići 1999. godine i da će učiniti sve da odgovorni budu privedeni pravdi, bez obzira na položaj i rang.\nDiplomirao je na Univerzitetu Kalifornija i govori ruski, turski i "srpsko-hrvatski jezik".


Ko će sve sedeti u Bajdenovom kabinetu? - Američki izbori\nOd kako je postalo izvesno da bivši potpredsednik Džo Bajden uskoro postaje aktuelni predsednik SAD, glasine o tome ko će čititi njegov kabinet ali i celokupnu administraciju ne prestaju. Jedno je sigurno – Kamala Haris i Džo Bajden rame uz rame do januara sledeće godine moraju da osmisle koga žele da vide u svojim kabinetima ali i da izaberu novo osoblje Bele kuće. Haris i Bajden već neko vreme su na „slatkim mukama“ i biraju najbliže članove svojih budućih kabineta.\nKako stvari za sad stoje novoizabrani predsednik se odlučuje za iskustvo i stručnost. Bajden u odabiru najužih članova svog kabineta daje prednost kvalifikovanim stručnjacima, dok se trudi da izbegava imena koja se vezuju za bilo kakav negativan konstekst. Bajden, za skoro pet decenija provedenih u američkoj politici stekao je veliko poverenje u američku birokratiju.\nOno što je jako interesantno i što je vrlo moguće, kada je u pitanju Bajdenov kabinet, je da možemo očekivati i neka već poznata, stara lica. Naime, Bajden će se u svom prvom mandatu okružiti dugogodišnjim pomoćnicima i veteranima Obamine administracije, sa kojima je već dugo, godinama u nazad radio, prenosi The Economic Times.\nZa državnog sekretara novoizabrani predsednik je izabrao Entonija Blinkena, svog dugogodišnjeg kolegu koji je za njega radio dok je Bajden još bio senator. Izbor za savetnika za nacionalnu bezbednost je Džek Salivan, koji je bio zamenik te funkcije u administraciji Baraka Obame. Dženet Jelen, bivša predsedavajuća federalnih rezervi ali i predsedavajuća Saveta Bele kuće u administraciji Baraka Obame, mogla bi da u administraciji Džoa Bajdena bude izabrana za sekretarku trezora. Avril Hajnes Bajden vidi kao direktorku Nacionalne obaveštajne službe, a Lindu Tomas kao američku ambasadorku u Ujedinjenim nacijama. Džon Keri će biti specijalni predsednički izaslanik za klimu, a Ron Klain, Bajdenov bivši savetnik u kampanji, verovatno šef osoblja, prenosi CNN.\nPredsednikov kabinet uključuje potpredsednika i šefove još 15 odvojenih izvršnih odeljenja – odbrane, trgovine, energetike, obrazovanja, poljoprivrede, socijalnih usloga, državne bezbednosti, zdravstva, pravosuđa, unutrašnjeg razvoja, rada… Takođe, tu su i mesta kao što je šef osoblja Bele kuće, Administrator za zaštitu životne sredine, direktor uprave budžeta itd. Svakako, ovaj spisak moguće je menjati i predsednik ga može skraćivati ili produživati.\nPretpostavka je da se svako dogovaranje, zbog izuzetno loše situacije sa virusom korona, odvija preko onlajn platformi. Na taj način Bajden i dalje uspeva da sakrije neke informacije i podatke od novinara.\nSve izabrane kandidate u Bajdenovom kabinetu će morati da potvrdi američki Senat u kom, trenutno, većinu imaju republikanski senatori. Biće zanimljivo videti koliko će i da li će republikanci potvrditi Bajdenove odluke.


Počeli radovi na mozaiku u Hramu Svetog Save - Televizija Kopernikus TV K::CN\nPočeli radovi na mozaiku u Hramu Svetog Save\n30/08/2016 | Info\nRadovi na mozaiku u Hramu Svetog Save u Beogradu koje će izvoditi umetnici iz Rusije počeli su danas, a predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da je oslikavanje kupole izraz duboke povezanosti društava Srbije i Rusije.\nNakon potpisivanja Ugovora o donaciji i Sporazuma o zajedničkoj delatnosti u Beogradu, Nikolić je rekao da je pomoć Rusije za unutrašnju dekoraciju hrama „kao kiša kad je najpotrebnije“.\n„Ovo je bratska, prijateljska i hrišćanska pomoć“, rekao je predsednik Srbije, koji je i predsednik Glavnog odbora Društva za podizanje hrama.\nNikolić je dodao i da će Hram Svetog Save zauvek spajati srpski i ruski narod.\nPrema rečima ambasadora Rusije u Beogradu Aleksandra Čepurina, današnji dan će postati važno poglavlje u bogatoj istoriji prijateljskih odnosa Srbije i Rusije.\nOn je izrazio nadu da će oslikavanje kupole biti uspešno završeno do kraja 2017. godine.\n„Nadamo se da će svi osnovni radovi na oslikavanju hrama biti završeni do 2019. godine, kada SPC obeležava 800 godina autokefalnosti, što je vrhunac doprinosa Svetog Save učvršćivanju vere Hristove u blagoslovenoj zemlji Srbije“, rekao je Čepurin.\nOn je ocenio i da će Hram Svetog Save postati simbol prijateljstva i uzajamne podrške dve države.\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve (SPC) Irinej naveo je da će Hram Svetog Save, kada radovi budu završeni, biti centar Beograda kao i centar posete i divljenja čitavog hrišćanskog naroda.\n„Nadam se da će biti primer pravoslavne hrišćanske umetnosti“, rekao je patrijarh.\nKako je rekao predsednik Odeljenja spoljnih crkvenih veza Moskovske patrijaršije Ilarion, Ruska pravoslavna crkva je za 28 godina obnovila ili ponovo izgradila 28.000 hramova, što znači da njihovi umetnici imaju stečeno iskustvo.\n„Veoma mi je drago što naši umetnici mogu sada da primene to iskustvo ovde“, kazao je on.\nKompanija Gasprom njeft donirala je za pomoć hramu četiri miliona evra, a zamenik direktora te kompanije Aleksandar Dibalj ocenio je će taj hram biti dokaz „jednog od najvećih prijateljstava“ izmedju dva naroda.


EU želi da „Južni tok“ radi po evropskim pravilima - Gradjevinarstvo.rs\nEU želi da „Južni tok“ radi po evropskim pravilima\nGasovod „Južni tok“ može da postoji i radi u Evropskoj uniji samo po pravilima tog saveza, rekao je potpredsednik Evropske komisije za energetiku, Ginter Etinger.\n- Treba da budemo jednoglasni da „Južnog toka“ može da bude, ali po našim pravilima – rekao je on na konferenciji u Berlinu.\nRuski gasni monopolista „Gasprom“ realizuje projekat izgradnje gasovoda kroz akvatoriju Crnog mora u zemlje južne i sentralne Evrope, u cilju diversifikacije maršruta izvoznih isporuka prirodnog gasa iz Rusije, podseća agencija Ria novosti.\nMeđutim, EK blokira projekat s obrazloženjem da on ne odgovara pravilima trećeg energetskog paketa, koji predviđa da kompanije koje proizvode gas ne mogu da budu istovremeno i vlasnice magistralnih gasovoda u EU.\nGinter Etinger će tokom posete Moskvi u petak, 29. avgusta, predstaviti nove predloge EK za postizanje kompromisa između Rusije i Ukrajine o gasu, u okviru trostranih ministarskih pregovora Brisela, Moskve i Kijeva, objavio je ranije Itar tas.\nCilj EU je da zemlje Unije, kao i zapadnog Balkana, plus Ukrajina i Moldavija, izbegnu probleme povezane sa energetskom bezbednošću u predstojećim mesecima, naveo je Etinger, dodajući da je iz tog razloga predložio da se nađe privremeno rešenje, prenosi agencija Interfaks.\nKomesar je podsetio da parnice koje su pokrenuli Moskva i Kijev čekaju na presudu arbitražnog suda u Stokholmu, ali da će ti procesi trajati od 12 do 15 meseci i da Evropa ne može toliko da čeka.\n- Potrebno je privremeno rešenje, jer zima dolazi – rekao je on.


Vijećnici u Banovićima pozvali rudare na borbu za radna mjesta, sutra štrajk upozorenja – Radio Feral\nVijećnici Općinskog vijeća Banovića na današnjoj sjednici donijeli su nekoliko zaključaka kojima od Parlamenta Federacije BiH zahtjevaju da ne usvoji ili da vrati na doradu predloženi Program o prestrukturiranju elektroenergetskog sektora u FBiH, a pozvali su i sindikat na borbu za očuvanje radnih mjesta u Rudniku mrkog uglja (RMU). Iz sindikata su već odgovorili te je za sutra zakazan štrajk upozorenja.Tokom današnje sjednice vijećnici su kroz zaključke zatražili od Parlamenta Federacije BiH i Federalne vlade da prije nego što se Program o prestrukturiranju elektroenergetskog sektora nađe ponovo na sjednici, organizuju okrugli stolovi, javne rasprave, zatim da se pribave mišljenja lokalnih zajednica na čijem se području nalaze rudnici, mišljenja vlada kantona i kantonalnih skupština te izrade stručne studije izvodljivosti sa konkretnim planom.\n“Općinsko vijeće Banovići je svjesno i počastvovano činjenicom da je RMU Banovići javno preduzeće od federalnog značaja te u skladu s tim pitamo Vladu Federacije BiH da li su Općina Banovići i njeni građani u Federaciji BiH i da li kao zainteresirana strana u postupku imamo pravo znati i učestvovati u izradi svih planova vezanih za budućnost rudnika”, naveli su iz Općinskog vijeća Banovići.\n“Postavlja se pitanje zašto je ovaj projekat osporavan od Vlade Federacije BiH u posljednjih nekoliko godina uprkos zaključcima Parlamenta Federacije BiH, a uzimajući u obzir činjenicu da se radi o najjeftinije projektu i da Blok-1 Termoelektrane Banovići predstavlja zamjenski kapacitet. Podsjećamo da neizgradnjom Termoelektrane Banovići RMU Banovići ne bi imao osiguran plasman uglja čime bi došlo u pitanje egzistencija samog rudnika, svih zaposlenih u rudniku i njihovih porodica kao i građana općine Banovići”, kaže se u zaključku.\nOpćinsko vijeće Banovići zahtjeva i od Sindikata banovićkog rudnika da nastave borbu za očuvanje svakog radnog mjesta u RMU Banovići, realizaciju projekta izgradnje TE Banovići i odbranu od ulaska u koncern Elektroprivrede BiH.\n← Poznat termin održavanja druge javne rasprave o izdavanju okolišne dozvole za izgradnju Farme za tov brojlera u Vukovijama\nPočinje izgradnja Bloka 7 Termoelektrane Tuzla →\n05/05/2017 05/05/2017 Mirsad Zulic\t0\nOTVOREN KONKURS ZA BESKAMATNE KREDITE ZA STAMBENO ZBRINJAVANJE BORAČKIH KATEGORIJA


Predstavnici Opštine Svrljig posetili firmu ,,Trilord'' - Svrljiske novine\nPredstavnici Opštine Svrljig posetili firmu ,,Trilord”\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković, predsednik SO Svrljig Milan Mihajlović i opštinski većnik zadužen za razvoj privrede Igor Nikolić obišli su danas u okviru kampanje ,,Podrška lokalnim privrednicima” firmu ,,Trilord”.\nOni su sa direktorom Rankom Jovićem i njegovim zamenikom Nenadom Jovićem razgovarali o razvoju i radu ove firme koja upošljava nešto malo više od 130 radnika.\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković istakao je da je opština spremna da pomogne lokalnim privrednim subjektima i da ozbiljno uđe u rešavanje svih problema koji privatnici imaju.\nDirektor firme ,,Trilord” Ranko Jović kaže da ova firma ima korektnu saradnju sa opštinom i izrazio je nadanje da će biti još bolja i uspešnija u daljem periodu.\nFirma ,,Trilord” izvozi proizvode od drveta i sunđera i postoji ozbiljna namera da se proizvodnja uveća, a samim tim i broj radnika u budućem periodu.\nPredsednik SO Svrljig Milan Mihajlović ističe da Svrljig ima dosta privrednih subjekata bez obzira na veličinu opštine, te da će se uz bolju saradnju privrednika sa lokalnom samoupravom stvoriti povoljniji ambijent za napredak i upošljavanje još većeg broja ljudi.\nIgor Nikolić, opštinski većnik, istakao je da se kampanja ,,Podrška lokalnim privrednicima” nastavlja u toku sledeće nedelje kada će opštinsko rukovodstvo posetiti i ostale privrednike na teritoriji Svrljiga.\nPrevPrethodnaIzborna skupština Ujedinjene seljačke stranke biće održana u Knjaževcu\nSledećaČvršća i intenzivnija saradnja Svrljiga i KnjaževcaNext


Humanitarni transport – pojednostavljene mjere, transport robe – Vanjskotrgovinska komora BiH\nHumanitarni transport – pojednostavljene mjere, transport robe\nZa humanitarnu pomoć nisu potrebni nikakvi posebni dokumenti za transport. Međutim, preporuka je da se koristi CMR ili globalni inventar robe utovarene u vozilo, naglašavajući humanitarnu prirodu.\nIRU blisko sarađuje sa Logističkim klasterom Svjetskog programa za hranu (grupa za glavne globalne humanitarne organizacije) i UNHCR-om na koordinaciji podrške drumskom transportu humanitarne robe i transporta izbjeglica.\nLanci snabdijevanja humanitarnom robom i mreže mobilnosti za transport izbjeglica su pod velikim pritiskom, jer potrebno je brzo razviti i organizovati odgovor na humanitarnu krizu.\nOni su zahvalni na brojnim ponudama podrške drumskih prevoznika, ali traže da prevoznici ili vozači ne šalju neorganizovane autobuse ili kamione na ukrajinske granične prelaze. Oni će kanalisati potrebe (navodeći rutu, vrstu transporta, mjesto preuzimanja i odredište) preko IRU-a, a zatim članovima IRU-a ili nacionalnim humanitarnim agencijama.