memorijalni turnir : Južne vesti\nProkupačkim karatistima 7 medalja na turniru u Kruševcu\n12:19, 22. 2. 2022.\nU konkurenciji preko 1.000 takmičara iz 130 klubova iz 6 država iz Evrope i okruženja, na 1. Memorijalnom karate turniru "Oliver Tomic" u Kruševcu, karatisti prokupačkog “Topličanina” osvojili su 7 medalja i to jednu zlatnu, 4 srebrne i 2 bronzane.\nNa memorijalnom turniru u OŠ "Dušan Radović" slavila Crvena zvezda, Nišlijke treće\n15:56, 14. 9. 2020.\nNajbolje domaće ekipe iz minulog prvenstva okupio je Student u sali Osnovne škole "Dušan Radović", a na memorijalnom turniru u čast legende niške košarke Branka Baneta Milačića. Crvena zvezda je pobedila, dok je domaćin zauzeo 3. mesto.\nDomaćini pobedili na turniru "Jovica Stošić Albanac" u Surdulici\n11:50, 14. 5. 2019.\nTreću godinu zaredom Surdulica je bila domaćin futsal ekipama iz Pčinjskog i Jablaničkog okruga koje su se nadmetale na memorijalnom turniru "Jovica Stošić Albanac", organizovanog u čast bivšeg fudbalera i trenera Radnika. Među 17 ekipa najbolji je bio tim iz Surdulice Cafe Pablo i rasadnk Petrović.\nMemorijalni turnir u košarci za vikend u Pirotu\n11:40, 20. 9. 2018.\nU čast legendi i osnivača Košarkaškog kluba Pirot, predstojećeg vikenda u hali "Kej" održaće se turnir “Memorijal Zvonka Minčića i Baneta Ćirića”. Pored domaćina ekipe Pirota, na turniru će učestvovati Zdravlje iz Leskovca, beogradski Beovuk 72 i Jambol iz Bugarske.\nMemorijalni turnir "Andreini dani" privukao brojnu publiku i ekipe\n15:31, 27. 6. 2018.\nPred velikim brojem gledalaca i u lepoj atmosferi, kažu u Opštini Niška Banja, u naselju Nikola Tesla odigrano je finale 11. Memorijalnog turnira u malom fudbalu “Andreini dani”. Trofej je odnela ekipa AVA, a finalnom meču prethodila je revijalna utakmica fudbalerki beogradskog Rada i niškog Radničkog.\nU Surdulici Memorijalni turnir Jovica Stošić okupio 15 ekipa iz okruga\n16:45, 2. 5. 2018.\nU čast dugogodišnjem kapitenu i treneru Radnika Jovici Stošiću Albancu i ove godine je u Surdulici održan memorijalni tunir u malom fudbalu. Nadmetalo se 15 timova iz čitavog okruga, a najbolji je bio De lux iz Surdulice. Jednu od ekipa sačinjavali su i vaterani Radnika, koji su bili Stošićevi saigrači i koji su nastupali u dresovima sa njegovim likom.\nOdržan drugi Memorijalni festival folklora posvećen Bukliji\n08:34, 4. 7. 2017.\nKulturno-umetnička društva iz Makedonije, Svrljiga, Pukovca, Donje Vrežine bili su gosti društva „Buklija Trupale“, koju je osnovao Dejan Dinić, poznatiji kao Buklija. Ovaj nišlija i poznati folklorac i koreograf preminuo je aprila prošle godine, a članovi KUD čiji je osnivač pokrenuli su Memorijalni festival folklora u njegovu čast.\nUspeh niških šahista na međunarodnom turniru u Skoplju\n12:20, 17. 1. 2017.\nU konkurenciji više od 180 takmičara iz 5 zemalja regiona, niški velemajstor Miroslav Miljković osvojio je 2. mesto na šahovskom turniru u Skoplju, dok je Mario Livaja najbolje plasirani igrač bez titule Svetske šahovske federacije (FIDE).\nPočinje peti memorijalni turnir “Smokijevi dani”\n15:54, 5. 7. 2016.\nU niškom naselju Nikola Tesla u petak 7. jula počinje 5. memorijalni turnir “Smokijevi dani” u malom fudbalu u čast tragično poginulog stanovnika ovog naselja Milošu Miljkoviću Smokiju, koji je pre 5 godina izgubio život u saobraćajnoj nesreći.\nPrijave za peti Memorijalni šahovski turnir\n15:02, 19. 11. 2015.\nPovodom sedmogodišnjice od smrti zaljubljenika u šah Gorana Nedeljkovića, u utorak 24. novembra u 17 sati u Domu gluvih na Paliluli u Nišu biće održan peti memorijalni turnir u njegovu čast.\nMemorijalni košarkaški turnir u Prokuplju\n13:35, 25. 9. 2013.\nMeđunarodni memorijalni košarkaški turnir „Draško-Ika-Musa-Peda“ održaće se u 27. i 28. septembra u sportskoj hali „Dr Zoran Đinđić“ u Prokuplju.\n09:40, 13. 8. 2013.\nU vranjskom selu Neradovac od 15. avgusta održava se Memorijalni turnir u malom fudbalu „Miloš Ristić Tajson“, a zainteresovane ekipe mogu se prijaviti još danas u prostorijama Mesne zajednice.


ODRŽANO PLENARNO ZASEDANJE CCNR - Uprava za utvrđivanje sposobnosti brodova za plovidbu\nPočetna > Novosti > ODRŽANO PLENARNO ZASEDANJE CCNR\nU periodu od 30. do 31. maja 2017. godine u Šafhauzenu, Švajcarska održano je plenarno (prolećno) zasedanje Centralne komisije za plovidbu Rajnom (CCNR). Na poziv sekretarijata Centralne komisije za plovidbu Rajnom kao predstavnik Republike Srbije zemlјe posmatrača pri Centralnoj komisiji učešće je uzeo Dušan Žugić.\nPlenarnim zasedanjem je predsedavala Švajcarska koja je ujedno bila i zemlјa domaćin. Na plenarnom zasedanju su pored delegacija stalnih članica Centralne komisije za plovidbu Rajnom učestvovali i predstavnici zemalјa posmatrača kao i predstavnici Evropske unije, rečnih komisija, predstavnik UNECE i ostalih zaineresovanih međunarodnih organizacija.\nU skladu sa dnevnim redom na plenarnom zasedanju je usvojen veliki broj rezolucija relevantnih za rad Centralne komisije. Iz ugla Republike Srbije posebno su bili važni izveštaji predstavnika iz Centralne komisije koji su zaduženi za rad Evropskog komiteta za donošenje standarda u oblast unutrašnje plovidbe (CESNI). U ovom delu je predstavlјen rad Radne grupre pri CESNI za tehničke zahteve gde je podvučeno da je rad na ES-TRIN tehničkim standardima priveden kraju, a posebno usvajanjem Direktive 2016/1629/EU kojom se definišu pomenuti standardi. Pomenuta Direktive će se početi sa primenom na nivou zemalјa članica EU od 2018. Radna grupa nastavlјa sa radom na usavršavanju ESTRIN tehničkih standarda pri tome poziva što veći broj učesnika kako bi kroz zajednički rad došli do što bolјih rešenja u smislu uspostavlјanja tehničkih standarda za brodove unutršnje plovidbe.\nU delu izlaganja koji se odnosio na međunarodne organizacije predstavnica Evropske komisije je iznela važnost unutršnjeg vodnog saobraćaja sa ukupan saobraćaj u Evroskoj uniji kao iznačaj saradnje svih zaenteresovanih strana. Veoma važno za Republiku Srbiju je bilo izlaganje predstavnika Dunavske komisije koji je podvukao važnost učešća svih zaineresovanih strana u radu novoformiranog Evropskog komiteta za donošenje standarda u oblast unutrašnje plovidbe (CESNI), a posebno rečnih komisija i zemalјa koje nisu članice EU. Ovde su predstavnicu Centralne komisije konstatovali da je takvo učešće dobrodošlo zato što u radu CESNI sve strane zainteresovane za šire sagledavanje relevantne problematike i davanja svog doprinosa u izradi standarda u unutršnjoj plovidbi. Svoja izlaganja su imali i predstavnik Komisije za reku Mozel, predstavnik UNECE kao i prdestavnica Međunarodne komisije za zaštitu reke Rajne.\nKao što je već pomenuto u dalјem toku zasedanja su predstavlјani izveštaji vezani za Rezolucije koje se odnose na regulisanje plovidbe Rajnom i to kroz usvajanje Rezolucija vezanih za osoblјe na plovilima, informacionim servisima važnim za plovidbu Rajnom (AIS sistema i uređaja za radio telefoniju) kao i status privremenih odredbi koje se odnose na tehničke zahteve za brodove koji plove Rajnom. Takođe su usvojene i rezolucije vezane za održavanje plovnosti reke Rajne, a posebno onih delova gde ostoje prevodnice i gde su regulisana uska grla plovidbe.\nKonstatovano je da će se sledeće Plenarno zasedanje Centralne komisije Rajnom održati 07.12.2017. u Strazburu.\nPored pomenutog iz ugla Republike Srbije veomao su bitni bili neformalni susreti sa predstavnicima Centralne komisije i članovima delegacija članica CCNR, posmatrača i predstavnicima međunarodnih organizacija. Ovde treba podvući da su predstavnicu Centralne komisije za plovidbu Rajnom, a posebno oni uklјučeni u radi CESNI izrazili veliku zainteresovanost da Republika Srbija postane zemlјa posmatrač pri CESNI zato što učešće što većeg broja zainteresovanih strana u radu Evropskog komiteta doprinosi kvalitetu rada pomenutog komiteta. Ovde je naročito napomenuto učešće u radu Radne grupe za tehničke standardi, ali i ostalih radnih grupa. Ovakva zainersovanotst je iznesena i od strane Generalnog sekretara Centralne komisije gospodina Bruna Žorža.


Vesti online / Vesti / Srbija / Kvinta u Vašingtonu, Tači u Berlinu, Kirhbaum u Beogradu... Šta nam to Zapad sprema?\nČetvrtak 16. 8. 2018.\nKvinta u Vašingtonu, Tači u Berlinu, Kirhbaum u Beogradu... Šta nam to Zapad sprema?\nKvinta u Vašingtonu, Tači u Berlinu, neformalni izaslanik kancelarke Merkel Ginter Krihbaum u Beogradu, predsednik Aleksandar Vučić u povratku iz Moskve, Sabor SPC bez predloga, ali protiv...to je najnovija "scenografija" za kosovsku dramu, koja je, nema sumnje, veoma visoko na zapadnoj agendi poslova koje treba dovršiti.\nSrbija u liku šefa države takođe smatra da je problem Kosova potrebno rešiti, zarad budućih generacija, kompromisom, ali ne tako da Priština dobije sve, a Beograd izgubi sve.\n* Zapad o Kosovu: Šta se "zakuvalo" u Vašingtonu?\n* Tači s Merkelovom: Ceo proces da se završi recipričnim priznanjem\nPolitički direktori za Zapadni Balkan pet zapadnih zemalja - SAD, Nemačke, Velike Britanije, Franbcuske i Italije - održali su konsultacije o finalnoj fazi dijaloga Beograda i Prištine, koji bi trebalo da se održi narednih meseci i da rezultira sporazumom o normalizaciji odnosa.\nPrema nezvaničnim informacijama, formula na kojoj bi se temeljio sporazum je: Kosovu UN, Srbiji EU.\nPažnju privlači jedno od načela, koja su, prema izveštajima medija, utvrđena, a to je: "bolje nikakav, nego loš sporazum" dve strane.\nLoš sporazum bi, prema nezvaničnim tumačenjima, bio podela Kosova, a što bi značilo stvaranje nečeg poput Republike Srpske.\nSrpska pravoslavna crkva takođe se protivi podeli Kosova, mada njen stav treba shvatiti kao konsultativan, budući da crkva ne bi trebalo da se bavi državnim pitanjima, ali ga crkva iznosi imajući u vidu, svakako, uticaj koji ima u narodu.\nPredsednik Vučić razgovarao je minulih dana s predsednikom Vladimirom Putinom, od kojeg Srbija očekuje ne samo principijelnu podršku, koja uključuje mogućnost da potegne veto u Savetu bezbednosti UN u slučaju neke rezolucije nepovoljne po interese Srbije, već i da svoju poziciju, s gledišta međunarodnog prava, iznosi u svim međunarodnim insitucijama i organizacijama.\nŠta je i dokle Rusija spremna - nije poznato.\nKrihbaum, ili Merkelin "jastreb", nije prvi put u Beogradu, a sada dolazi neposredno posle razgovora kancelarke sa Hašimom Tačijem, kojem je prenela da svi sporazumi postignuti u Briselu moraju biti ispunjeni.\nOn je poslednjih godina više puta boravio u Beogradu, kao "glasnik" Bundestaga odnosno onoga što Nemačka očekuje od Srbije kako bi joj dala "zeleno svetlo" za članstvo u EU.\nPrava radnika samo na papiru\nBurna istorija odnosa Srbije i SAD (4):...\nOrasi Zariće vraćaju u zavičaj\nSRBIJA "Ne znam ništa o dogovoru Kvinte, nećemo novi Kipar u Evropi"\nSRBIJA SAD žele da ućutkaju Rusiju\nSRBIJA Vučić: Poručio sam Mičelu...\nSRBIJA Mičel: Kosovo ima pravo na vojsku; Vučić - Ko im daje to pravo?!\nBečići: Dvoje poginulo u padu paraglajdera\nI Amerikanci imali šta da vide\nDinar nastavlja mirovanje, kurs 118,0278\nNajposećeniji zabavni park na svetu: Saveti za...\nPosao iz snova može da vam ugrozi zdravlje\nTadić: Naučili smo lekciju, možemo da "ranimo"...\n"Napustio sam fudbal i prešao na košarku zbog...\nMališani iz dijaspore u kampu "Deki 5" (3):...\n"Nikad ne bih prešao u supertim"\nPoznati filmovi koji su zabranjivani (VIDEO)\nTrka za gol sezone: Ronaldove "makazice",...\nČovek 40 godina svaki dan sadi po drvo da bi...\nRodžer Federer (37)\nBoris Tadić (60)\nMuči vas sumnjičavost, pa se povlačite u sebe. Umesto ljubomore, priberite se i povratite samopouzdanje. Od partnera očekujte prijatno iznenađenje.\nNemate razloga da reagujete oštro na izjave voljene osobe. Zbog svoje trenutne nesigurnosti možete nepotrebno da narušite stabilnost veze.\nSAVET: kontrolišite troškove.\nStigao dopis iz Rusije zbog zabrane...\nNovi spot domaćeg pank rok benda...\nPunoletstvo lopte za Ligu šampiona sa...


Irska je do 5. maja produžila period ograničenog kretanja stanovništva zbog pandemije Kovid-19, saopštio je irski premijer Leo Varadkar.\nOn je podsetio da će vanredne mere uvedene pre dve sedmice prestati da budu na snazi u nedelju, 12. aprila, ali da su danas stručnjaci preporučili da se period njihovog sprovođenja produži za tri sedmice.\nPRIZEMLJENI AVIONI Irska niskotarifna kompanija neće leteti najmanje dva meseca\nIrska je vanredne mere uvela kako bi usporila širenje pandemije na svojoj teritoriji.\nVlasti Irske su zatvorile barove, restorane i radnje koje nisu od ključne važnosti, a stanovnicima su poručile da ne putuju od kuće dalje od dva kilometra, te da ne idu u posetu prijateljima i rodbini.\nIrska zadržava 14-dnevni karantin\nROTACIJA U IRSKOJ Martin i Varadkar dele premijersko mesto u narednih pet godina\nRIVALI PRVI PUT DELE VLAST Varadkar i Martin postigli dogovor o ISTORIJSKOJ KOALICIJI u Irskoj


Irski navijači poručuju: Provući ćemo se protiv BiH - Klix.ba\nReprezentacija Irske će večeras na stadionu Aviva ugostiti reprezentaciju BiH u odlučujućoj utakmici baraža za Evropsko prvenstvo u Francuskoj naredne godine. Irski navijači su u izjavi za portal Klix.ba rekli da očekuju tešku utakmicu, ali i plasman na Euro.\n"Bit će ovo teška utakmica, BiH ima odlične igrače kao što su Džeko i Bešić. Očekujem rezultat 0:0 jer smatram da će Irska držati loptu u svom posjedu i sačuvati prednost gola postignutog u gostima. Vjerujem da će se moji Irci na kraju 'provući' protiv BiH i plasirati na EP. To može pokvariti samo Džeko ako bude imao veoma dobru noć. Ipak, mislim da će Irska slaviti", rekao nam je navijač Irske Steven.\nOn će večerašnju utakmicu gledati sa sinom Martinom, koji se također pribojava Edina Džeke.\n"Edin je sjajan igrač, dobro je igrao u Manchester , a sada je u sjajnoj formi u Romi. on je sigurno najopasniji u reprezentaciji BiH. Ipak, vjerujem da će Irska otići na Euro", kazao je Martin.\nUtakmica Irska - BiH se igra večeras od 20:45 sati.\nnogometna reprezentacija BiH nogometna reprezentacija Republike Irske\nUčestvuje 389 klubova


Kantonalnom sudu u Tuzli, odobrene su ukupno 33.000,00 KM za nabavku namještaja i službenog vozila - M-Kvadrat\nKantonalnom sudu u Tuzli, odobrene su ukupno 33.000,00 KM za nabavku namještaja i službenog vozila\nU okviru projekta podrške pravosudnim institucijama na području kantona Vlada Tuzlanskog kantona donijela je više odluka o odobravanju finansijskih sredstava za kapitalne investicije u pravosudnim institucijama. Kantonalnom sudu u Tuzli, odobrene su ukupno 33.000,00 KM, i to 10.000,00 KM za nabavku namještaja i 23.000,00 KM za nabavku službenog vozila.\nFinansijska sredstva u ukupnom iznosu od 20.000,00 KM odobrena su Kantonalnom tužilaštvu Tuzlanskog kantona, na ime zamjene parketa, elektro i vodovodnih instalacija i unutrašnje stolarije. Također, općinskim sudovima u Tuzli, Banovićima, Gradačcu, Gračanici i Živinicama odobrene su po 23.000 KM na ime nabavke službenih vozila.\nNa sjednici Vlada je donijela i Odluku o izmjeni programa raspodjele sredstava sa potrošačke jedinice Kapitalni izdaci za korisnike budžetskih sredstava. Ovom izmjenom izvršena je interna preraspodjela sredstava u okviru pozicije Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona.\nPrethodni članakŠest miliona eura za nastavak izgradnje Južne longitudinale\nNaredni članakUskoro radovi na nekoliko infrastrukturnih projekata u Goraždu


VojvodinaCafe - Po 2.000 evra pomoći izbeglicama u Novom Sadu\nPo 2.000 evra izbeglicama u Novom Sadu\nVest objavljena: 24.04.2012 17:20\nViše od stotinu izbeglih osoba iz Hrvatske i BiH potpisalo je danas ugovore prema kojima će dobiti po 2.000 evra pomoći za počinjanje malog biznisa ili za zasnivanje poljoprivredne proizvodnje na području Novog Sada.\nUgovori su, posredstvom Fonda za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima u Vojvodini, potpisani s predstavnicima Regionalnog razvojnog servisa (RRS) iz Drvara, organizacije u BiH koja je preko fondova EU obezbedila finansijska sredstva za te namene.\nSmisao te vrste pomoći je brže integrisanje izbeglih na području Novog Sada, rekao je predstavnik RRS Bogdan Runić. On smatra da će "u ovo teško vreme 2.000 evra dobro doći izbeglima da započnu mali biznis ili poljoprivrednu proizvodnju, kako bi svojim porodicama i sebi obezbedili neophodna finansijska sredstva za život".\nUgovore je izbeglima uručio nekadašnji proslavljeni bokser Slobodan Kačar, u prisustvu direktora tog pokrajinskog fonda Radomira Kukobata.\npatakbs - 22.05.2012, 19:06\ni nama domacim bi dobro doslo 2000 evra, a ne da radim kod njega za 10 evra na dan.


Samo tri dana pošto je stupio na dužnost, novoizabrani francuski predsednik Fransoa Oland doputovao je u Vašington gde je u Beloj kući razgovarao sa predsednikom Obamom.\nPosle susreta sa predsednikom Olandom, američki predsednik Barak Obama istakao je da bi Grupa 8 trebalo da se koncentriše na načine za promovisanje razvoja, paralelno sa merama štednje u Evropi, kako bi se ublažila kriza u evrozoni.\n"Veliki deo naših razgovora bio je posvećen situaciji u evrozoni, i predsednik Oland i ja smo se složili da je to važno pitanje ne samo za Evropljane već i svetsku ekonomiju. Očekujemo plodne razgovore večeras i sutra sa ostalim liderima G-8 o tome kako da osmislimo odgovoran pristup fiskalnoj konsolidaciji, uz snažno podsticanje ekonomskog razvoja“.\nPosle svog prvog susreta sa Obamom, Fransoa Oland je rekao da je sa američkim predsednikom razgovarao o potrebi da razvoj bude od prioritetnog značaja za svetske lidere.\n"Takodje sam insistirao na Grčkoj – na situaciji u evrozoni i našim strahovanjima u vezi sa Grčkom. Predsednik Obama i ja delimo mišljenje da Grčka mora da ostane u evrozoni, i da svi moramo da učinimo ono što je potrebno u tom cilju. U Grčkoj će biti održani izbori i želimo da pošaljemo tu poruku grčkom narodu“.\nOland je, takođe, ponovio obećanje koje je dao u toku svoje kampanje da će povući francuske vojnike iz Avganistana do kraja ove godine, odnosno godinu dana ranije nego što je planirano. On je, medjutim, dodao da će Francuska nastaviti da podržava misiju u Avganistanu, na, kako je rekao, „drugačiji način“.


VUČIĆ SA PALMEROM: Jedino su pregovori rešenje za Kosovo; Pozivam Trampa da posetiti Srbiju | Ekspres.net\nVUČIĆ SA PALMEROM: Jedino su pregovori rešenje za Kosovo; Pozivam Trampa da posetiti Srbiju\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se s visokim funkcionerom Stejt departmenta Metjuom Palmerom, a teme razgovora bile su nastavak pregovora, ukidanje taksi i sudbina kosovskog pitanja.\nPredsednik Vučić preneo je novinarima da je ukazao Palmeru da su neistinite priče, u delu zapadne javnosti, kako je Srbija iskoristila to što je Priština uvela takse da “zatvori” dijalog Beograda i Prištine.\n“Sa gospodinom Palmerom vodili smo veoma otvoren i konkretan dijalog, razgovarali smo o dijalogu Beograda i Prištine, o zastoju dijaloga. Pričali smo kako da se SAD i Srbija potrude da obezbedimo bezbednost u regionu. Naše pozicije su drugačije, SAD su priznale Kosovo, mi je smatramo našom teritorijom. Zamolio sam Palemera da nas razume da mi želimo kompromisno rešenje”, rekao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za medije u Predsedništvu Srbije.\n“Rekao sam mu da je suština u tome, kako da razgovarate sa nekim ko sprečava protok roba i usluga u 21. veku. Ako niste u situaciji da prebacite keks sa jedne na drugu teritoriju, a o čemu onda drugom da razgovarate, a treba da govorimo o mnogo komplikovanijim i važnijim pitanjima”, zapitao je Vučić.\nVučić: Biću uporan u pozivanju Trampa\nPredsednik je ponovo uputio pozvi predsedniku SAD Donaldu Trampu da poseti Srbiju.\n“Koristim priliku da preko vas i preko svih pozovem predsednika SAD- a da poseti Srbiju. Mi znamo da od njega ne možemo da očekujemo veliku promenu stava po pitanju Kosova, ali vas molim da prenesete predsedniku Trampu da njegovo odnos postane nešto izbalansiraniji prema pitanju Kosova i svim pitanjima”, dodao je Vučić.\n“Ne može na dva sastanka da se reši istorisjko pitanje”\n“Mi smo za sastanak spremni, ali misli da niko neće da čuje da da neko neće da se ukinu takse. Mislim da na dva sastanka ne može da se reši istorijsko pitanje. Mislim da ćemo mi i naši zapadni partneri dati sve od sebe da idemo ka poboljšanju dijaloga”, naveo je Vučić.\n“Ako hoćete da budemo neprijatelji sa Amerikom tražite drugog predsednika. Nikom od nas nije prijatno da jedan s drugim razgovaramo. Ako Srbija misli da ide u budućnsot, a da sa Amerikom ima loše odnose, nađite drugog predsednika i drugu vladu. Da li ću smeti da kažem šta mislim o prošlosti – smeću, ali mislim da je nama u interesu dobar donos sa SAD i daću sve od sve da to gradimo”, istakao je Vučić.\nPalmer: Zamolio sam da se nastavi dijalog\nMetju Palmer je ovom prilikom istakao da je bitno da dođe do nastavka pregvora.\n“Jako je važno da se nastavi dijalog, jer on otvara evropski put, kako za Srbiju, tako i Kosovo. Vidimo da su takse prepreka tome. Želeli bi da se one ukinu i da se time omogući obema stranama da se vrate na dijalog”, kazao je Palmer. On se zahvalio predsedniku Vučiću za partnerstvo sa SAD, i za posvećenost dijalogu.\nPovezane vesti – SB UN raspravlja o hapšenju na KiM\n“Možete da računate na prijateljstvo SAD i podršku evropskoj budućnosti Srbije“, poručio je Palmer i preneo da je sa Vučićem razgovarao o mnogim aspektima odnosa SAD i Srbije, o tome gde se nalazi dijalog Beograda i Prištine.\n“Naširoko smo razgovarali o bilateralnim odnosima, koji su jaki i napreduju, posebno u ekonomskoj oblasti“, rekao je i istakao je da su SAD posvećene podršci i investiranju u Srbiju.\nTags Aleksandar Vučićbriselski dijalogdonald trampkosovoMetju PalmerSADsaradnja sa SAD\nPALMER: Vašington će se potruditi da Priština ukine takse, dijalog treba nastaviti Kosnet: SAD su duboko uključene u proces briselskog dijaloga Palmer: Dijalog hitno da se nastavi i da se dogovor “proda” javnosti obe zemlje SASTANAK U BEOGRADU: Vučić danas sa Metju Palmerom


Yanis Varoufakis - Zamislite drugačiju Evropu - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 19 April 2021 14:09\nZamislite da je kovid-19 naterao lidere EU da odustanu od godina trvenja i sve dubljih podela. Zamislite da je pandemija poslužila kao katalizator za izgradnju snažnijeg i kompaktnijeg političkog bloka koji bi s pravom pretendovao na ulogu globalnog lidera.\nPokušajmo to da zamislimo. Ne bi trebalo da bude teško.\nKrajem februara 2020, dve sedmice pre nego što je Svetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, Savet EU je dostavio Evropskoj komisiji instrukcije za koordinaciju borbe protiv novog virusa. Za nekoliko dana, Komisija je pripremila spisak deficitarnih proizvoda, od lične zaštitne opreme do aparata za jedinice intenzivne nege i dostavila porudžbine proizvođačima. Takođe je formirala Kov-Kom, savet vrhunskih epidemiologa i predstavnika sistema javnog zdravlja u EU koji će na dnevnom nivou izdavati preporuke za borbu protiv pandemije. Oslobođene potrebe da tragaju za zalihama potrebnih proizvoda i razmišljaju o optimalnim aranžmanima za putovanja i održavanje distance, vlade država članica su mogle da se fokusiraju na sprovođenje jedinstvenog EU plana.\nKada je pandemija pokazala zube na severu Italije, kamioni zaštitne opreme, boce kiseonika, aparati za intenzivnu negu, lekari i medicinske sestre pristizali su sa svih strana Evrope, uz koordinaciju iz Brisela. Dok je Evropski parlament debatovao o imperativima građanskih sloboda i potrebama javnog zdravlja, Komisija je u saradnji sa vladama zemalja članica nastavila da mapira potrebe sistema zdravstvene zaštite širom Evrope.\nKov-Kom je u martu preporučio uvođenje mere zatvaranja, uz pravila koja su varirala od jednog do drugog regiona. Evropski savet je podržao plan Komisije za uvođenje karantina, uz svakodnevne revizije primenjenih mera. Dok su Evropljani ulazili u karantin u Evropi je izgrađena mreža centara za masovno testiranje. Redovno testiranje u svakom kvartu, u blizini svake škole i radnog mesta, omogućilo je koordinisano i bezbedno popuštanje uvedenih mera.\nKao najsuroviji mesec, april je doneo nagli rast broja žrtava, ali bolnice su ga dočekale spremne zahvaljujući udruživanju tehničkih i ljudskih resursa čitave Evrope. Kada su novinari pitali kako gostujući lekari i medicinske sestre u jedinicama intenzivne nege komuniciraju sa italijanskim i španskim kolegama, jedan nemački anesteziolog je odgovorio: „Kada ljudi počnu da umiru, zdravstveni radnici komuniciraju putem osmoze.“\nPošto su mere zatvaranja ugrozile potrošnju i proizvodnju, evropske ekonomije su ušle u nezapamćenu recesiju. Za razliku od krize evra pre desetak godina, pandemija je pogodila ekonomsku aktivnost u svim zemljama Evrope. Suočavanje sa zajedničkim neprijateljem i duh solidarnosti koji su pokazali zdravstveni radnici doneli su novo raspoloženje koje je ubrzo obuzelo i evropske zvaničnike. Rezultat je bila istorijska odluka koju su u maju doneli evropski ministri finansija, a potom odobrio Savet Evrope. Pokrenuta je inicijativa za Evropu nove generacije, ili ENG.\nČetiri stuba učinili su ovu inicijativu uvodom u istinsko evropsko ujedinjenje. Ustanovljen je zajednički mehanizam koji će apsorbovati neizbežni rast javnog duga usled pokušaja zemalja da zaštite ekonomiju i spreče rast nezaposlenosti. U novom aranžmanu borba protiv pandemije, uključujući i nabavku vakcina, finansirana je iz centralnog zdravstvenog fonda. Stanovnicima Evrope je isplaćena novčana pomoć i to je pomoglo svim evropskim regionima. Dobro postavljenim investicionim programom pripremljen je program razvoja zelene energije koja je Evropi neophodna.\nDa bi postavili ova četiri stuba, evropski lideri su morali da uklone prepreku koja ih je ometala u svim prethodnim krizama, to jest da pronađu način da postupaju kao da su federalna vlada, a da pritom ne naruše odredbe evropskih sporazuma i ugovora. Za sprovođenje inicijative pronađeno je genijalno rešenje. Na ključnoj sednici Saveta u aprilu 2020, nemačka kancelarka Angela Merkel je navodno rekla: „Evropska centralna banka će kao naša jedina zajednička institucija koja poseduje stvarnu moć svakako morati da namiri ovaj račun. Hajde da je iskoristimo na najbolji mogući način.“\nEvropski lideri su tako i učinili. Da bi apsorbovali neizbežni rast javnog duga, odlučili su da se primarni budžetski deficiti svih država članica nastali posle marta 2020. (uz isključivanje otplate prethodno postojećih dugova) finansiraju izdavanjem 30-godišnjih obveznica Evropske centralne banke. Tako dug rok dospeća omogućio bi evropskim liderima da izgrade pravu federalnu upravu, sa jedinstvenim trezorom, da Evropska centralna banka ne bi bila prinuđena da jednog dana štampa novac da isplati vlasnike obveznica. „Ako Evropa ne uspe da se ujedini za 30 godina“, rekao je francuski predsednik Emmanuel Macron na skupu Evropskog saveta u maju, „onda i ne zaslužujemo uniju.“\nLideri EU su tako prešli Rubikon. Inicijativa ENG je iskorišćena i za rešavanje drugih problema. Na primer, da bi finansirala istraživanje i razvoj vakcina i platila licenciranu lokalnu proizvodnju širom Evrope, Evropska centralna banka je kupila trajne obveznice farmaceutskih kompanija (bez kupona). Osnivački akt Evropske centralne banke ne zabranjuje kupovinu obveznica privatnih kompanija, pa je EU iskoristila to da finansira uspešan program vakcinacije i zdravstvene zaštite svih Evropljana. Isti mehanizam se može iskoristiti za nabavku stotina miliona doza vakcina za besplatnu distribuciju u susedne zemlje i zemlje u razvoju.\nTu je zatim program novčane pomoći građanima u iznosu koji je ekvivalentan pomoći isplaćenoj u SAD za vreme pandemije. Lideri EU su shvatili da osnivački dokumenti Evropske centralne banke ne sprečavaju ECB da svakom odraslom stanovniku EU isplati pomoć od 2.000 EUR, što ukupno iznosi oko 750 milijardi evra. Kada svi Evropljani – Nemci, Grci, Holanđani, Portugalci i svi ostali – prime pomoć u istom iznosu, odredbe evropskih sporazuma koje zabranjuju fiskalne transfere i novčanu pomoć između država članica nisu prekršene.\nKonačno, u okviru iste inicijative Evropska centralna banka je dobila instrukcije da emituje obveznica u vrednosti od približno 5 odsto ukupnog dohotka u EU. Tako će se finansirati nova Evropska zelena agencija koja će razvijati Zelenu energetsku uniju i, još šire, evropski zeleni nju dil.\nBroj zaraženih je vremenom rastao i opadao, ali do decembra 2020. širenje virusa u Evropi je zaustavljeno koordinisanim programom vakcinacije. Evropljani su 2021. godinu dočekali sa opipljivim očekivanjima zajedničkog zelenog prosperiteta. Istovremeno, status Evrope u svetu se popravio, uključujući i otcepljenu Britaniju. Tome je svakako doprinela distribucija doniranih vakcina u druge zemlje, ali najvažnije je to što je Evropa jasno pokazala da su jedinstvo i solidarnost najzad odneli prevagu na čitavom kontinentu.\nSve se moglo upravo tako dogoditi, ali nije. Razumevanje zašto se ništa od toga nije dogodilo može biti povod za očajanje ili, ako tako odlučimo, odskočna daska za promenu.\nAutor: Yanis Varoufakis, Project Syndicate\nPreveo: Đorđe Tomić, Peščanik.net


LOKALNE INICIJATIVE – GRAD NIŠ – Romski Nacionalni Savet\nNa inicijativu potpredsednika Izvršnog odbora Nacionalnog saveta Roma, Igora Paunovića i direktora Kulturnog centra Roma u Nišu, Svetislava Jovanovića, organizovan je sastanak korisnika Centra za socijalni rad sa Gradonačelnikom, nadležnom većnicom i direktorkom JP Objedinjena naplata.\nKao najveći problem navedeni su veliki dugovi građana prema gradskim komunalnim sistemima, dodatno opterećeni zateznim kamatama. “Saslušali smo građane i, u najkraćem roku, razgovaraćemo sa svim nadležnim gradskim službama i sistemima, kako bi iznašli najbolje rešenje za ovaj problem“, poručio je Gradonačelnik Bulatović.\nOvo je samo još jedna u nizu inicijativa koju predstavnici Nacionalnog saveta Roma iz Niša sprovode kako bi rešili nagomilane problema sa kojima se suočavaju Romi iz Niša.\n„U narednom periodu očekuju nas brojne akcije iz oblasti komunalne infrastrukture i stanovanja, a podjednako i iz oblasti Kulture kako bi uz rešavanje svakodnevnih problema negovali i duh istorije, tradicije i kulture Roma“, izjavili su Igor Paunović i Svetislav Jovanović.\n← OBILAZAK ROMSKIH NASELJA OPŠTINA BOGATIĆ\nOBILAZAK ROMSKIH NASELJA, GRADOVA I OKRUGA – GRAD ZAJEČAR →


Zakon o vodama i političari na vlasti simbolično pušteni niz vodu kod predsedništva\nBeta 18. jula 2021. 13:40\nTekst novog Zakona o vodama i slike političara na vlasti ubačeni su danas u fontanu kod predsedništva na Andrićevom vencu, i tako simbolično „pušteni niz vodu“, u performansu nevladinih organizacija okupljenih u pokretu „Ekološki ustanak“.\nU fontani su se našli bageri dečije igračke i makete kuća, kao simbol nelegalne gradjanje, i fotografije sadašnjeg i bivšeg predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Tomislava Nikolića, ministarki Irene Vujović i Zorane Mihajlović, novog funkcionera Srpske napredne stranke Aleksandra Šapića, uz povike „Niz vodu da sve Gangule odu“.\nAktivista udruženja „Odbranimo reke Stare planine“ Aleksandar Jovanović Ćuta upozorio je da je nebitno da li će Vučić da potpiše ovaj zakon nedavno usvojen u Skupštini Srbije, jer će „svako ko vode, šume, vazduh i zemlju smatra svojim plenom imati posla sa gradjanima na terenu“.\n„Oni se više ništa ne pitaju. Više od 30-40 organizacija se okupilo oko ‘Ekološkog ustanka’. Pozivam sve gradjane da se dižu na ustanak gde god im bilo ko takne ono što pripada svima nama. Nećemo im dozvoliti da uništavaju prirodna bogatva“, poručio je Jovanović, navodeći da su na slikama političari najodgovorniji za novi Zakon o vodama.\nKako je naglasio, to i nije zakon jer vlast nije pitala narod o onome što mu pripada već se „odrodila“ i namerava da se o prirodnim bogatstvima direktno pogadja sa privatnicima.\nPravni zastupnik „Ekološkog ustanka“ Danijela Nestorović je istakla da su političari, čije su slike spuštene u fontanu, prirodna bogastva koja pripadaju svima proglasili javnom svojinom kako bi neposrednom pogodbom dogovarali kome će ga i na koji način ustupiti na korišćenje.\n„Zakon je usvojen po hitnom postupku, nije pitan narod. Ovim činom smo pokazali da narod želi da se pita i da odlučuje o svojim prirodnim bogatstvima“, rekla je Nestovorić, navodeći da Vučić neće potpisati zakon ako ima imalo savesti.


SzS: Vučić neistomšljenike tretira kao izdajnike, a njegovi saradnici prave dogovore s Pacolijem\nBeta 4. oktobra 2019. 14:00\nSavez za Srbiju (SzS) je danas da poručio da saradnici predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji političke neistomišljenike etiketira kao izdajnike, prave „tajne dogovore s Bedžetom Pacolijem o podršci Haradinajevoj vladi“.\n„Fotografija na kojoj su Milan Radoičić i Goran Rakić s Bedžetom Pacolijem na jahti u Budvi, pokazuje kako Vučićevi ljudi prave kriminalne ‘dilove’ dok ih on proglašava najvećim patriotama“, piše u saopštenju SzS-a.\nSavez je ocenio da je Vučićev poziv Srbima da glasaju za Srpsku listu, poziv na nastavak „tajnih sastanaka i dogovora iza ledja i na štetu srpskog naroda i države“.\n„Ova fotografija je najbolji pokazatelj laži ovog režima, koji pod maskom brige za narod na Kosovu, u stvari brine samo za sopstvene kriminalne kombinacije, dok gradjani Srbije na Kosovu žive sve teže pod koalicionom vlašću Vučića i Haradinaja“, piše u saopštenju.\nIstraživački portal „KRIK“ je objavio fotografiju nastalu pre dve godine u Crnoj Gori gde su se sastali predsednik Srpske liste Goran Rakića, kontroverzni biznismen s Kosova Milan Radoičić i kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli, u vreme pregovaranja o formiranju vlade Ramuša Haradinaja.\nKako je taj portal naveo, ubrzo posle tog sastanka u leto 2017. na jahti u Budvi, Pacoli je napustio dotadašnje političke partnere, pridružio se koaliciji Ramuša Haradinaja i postao ministar spoljnih poslova.


Hristov Consulting Vesti » 2010 » November\nBAS Program realizovao 214 projekata od 2006. do 2010. godine.\nBAS Program Srbija, je 16, novembra u restoranu Caruso, na radnom doručku za medije je predstavio poslovne rezultate za period od 2006. do 2010. godine.\nBAS Programa EBRD koji podržava razvoj malih i srednjih preduzeća u zemljama u tranziciji, kroz pružanje poslovnih saveta i usluga, kao i razvoj konsultantskog tržišta, realizovao je u Srbiji 214 projekata u periodu od juna 2006. do novembra 2010. godine. 95 odsto preduzeća pokazalo je značajan uspeh u dostignućima primene projekata koji su odobreni i realizovani, pri čemu je prilikom evaluacije BAS Program uzeo u obzir povećanje prodaje, obrt, obim izvoznih aktivnosti, smanjenje troškova, poboljšanje organizacione strukture, u odnosu na vrstu pomoći koja je dobijena.\nPovodom uspešnih poslovnih rezultata , Bojana Vukosavljević, direktorka BAS Programa Srbija je istakla : “Ovi rezultati ukazuju na činjenicu da sve više malih i srednjih preduzeća kreću u pravcu modernog preduzetništva i uz pomoć domaćih konsultanata svoje poslovanje unapređuju. Istovremeno, pokazuju da BAS Program ostvaruje svoju misiju, a to je uticaj na preduzetnike da stiču naviku da koriste pomoć domaćih konsultanata u rešavanju izazova“.\nBAS Program podržava ravnomerni regionalni razvoj odobravanjem i sprovođenjem projekata na čitavoj teritoriji Srbije. Do sada je realizovano 66 projekata za mala i srednja preduzeća iz Beograda ( 29 odsto), u centralnoj Srbiji koja obuhvata 65 projekata ( 28 odsto), Vojvodini 48 projekata ( 21 odsto), Južnoj Srbiji 29 projekata (13 odsto). Najmanje preduzeća iz Zapadne i Istočne Srbije su se za sada obraćala za pomoć BAS programu.\nBAS Program u Srbiji od samog početka svog rada podstiče proces evropskih integracija Srbije i kroz razvoj ženskog preduzetništva. Od 214 projekata koje je BAS podržao čak 34 odsto su preduzeća u kojima su žene vlasnici, ili rukovodioci.\nPolaznici Pravosudne akademije počeli obuku za nosioce budućih pravosudnih funkcija\nSvečanim prijemom 22 polaznika sa teritorije čitave Srbije, 9. novembra 2010. godine, započela je obuka prve generacije Pravosudne akademije koja se sprema za poziv sudija osnovnih sudova, zamenika javnih tužilaca i sudija za prekršaje. Polaznici sa pravosudnim ispitom, nakon položenog prijemnog ispita u okviru Pravosudne akademije, biće na praktičnoj početnoj obuci u trajanju od 24 meseca kako bi se pripremili za buduće nosioce pravosudnih funkcija.\nPolaznike su pozdravili i izrazili svoju podršku Pravosudnoj akademiji Boris Tadić, predsednik Republike Srbije, Nj.E Vensan Dežer, Šef delegacije Evropske Unije u Srbiji, Snežana Malović, ministarka pravde u Vladi Republike Srbije, Nata Mesarović, predsednica Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva, Zagorka Dolovac, Republički javni tužilac i predsednica Državnog veća tužilaca, Bruno Vekarić, predsednik Upravnog odbora Pravosudne akademije i Nenad Vujić, direktor Pravosudne akademije.\nProjekat Podrške Pravosudnoj akademiji u Srbiji, Evropska Unija je podržala sa 1,45 miliona EUR i sprovodi se od septembra 2009. godine. Cilj projekta je pomoć osnaživanju Pravosudne akademije kao institucije i unapređenju kvaliteta programskih aktivnosti kako bi se na najbolji način doprinelo stručnom usavršavanju sudija, tužilaca i drugih predstavnika praktičnih profesija i zaposlenih u pravosuđu. To će se postići podrškom PA da sačini strateški plan za nekoliko nastupajućih godina, da prilagodi upravljanje ljudskim resursima izazovima na koje nailazi, obuči buduće predavače modernim metodima u obrazovanju odraslih i poduči kandidate za sudije i tužioce suštinskim aspektima evropskog prava. Projekat je takodje ponudio sveobuhvatan plan za uvođenje sistema za monitoring i evaluaciju svih trening aktivnosti kao i svega što je sa njima povezano (predavača, mentora, svih koji vrše obuku kao i same PA). Angažovao je i IT eksperta da pomogne PA u razvoju IT sistema. Sam projekat je trenutno na polovini svoje implementacije.\nPravosudna akademija je počela sa radom 1. januara 2010. godine, na osnovu Zakona o Pravosudnoj akademiji koji je stupio na snagu 24. decembra 2009. Otpočinjanjem sa radom Pravosudne akademije, transformacija Pravosudnog centra, koji je proteklih osam godina sprovodio programe stalne obuke sudija i tužilaca, je ostvarila značajan napredak ka svom potpunom ostvarenju.


LAŽIMA NA SRPSKU SLOGU: U SL ukazuju da se tuča u kojoj je povređen Rašićev sin zloupotrebljava za politički obračun | Novosti.RS\nSnimak tuče pojavio se na društvenim mrežama / Foto Printskrin\nOvako su incident koji se dogodio pre dva dana u Lapljem Selu, ali i traženje krivaca za ceo događaj, prokomentarisali u Srpskoj listi. Na snimku koji se pojavio na društvenim mrežama vide se dve grupe mladića koji se tuku usred dana, a čuje se i "navijanje" okupljenih posmatrača i osobe koja je snimala. Kurti je naveo da se "čini da razbojnički zločin ima veze sa njegovim roditeljem, koji se nije potčinio pritisku i pretnjama Srbije".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u utorak da je kao jedan od pritisaka na Srbe prepoznao pokušaj da se zakazana tuča pretvori u optužbe na račun Srbije i SL:\n- Suprotstavićemo se albanskim političarima koji preko naših političara pokušavaju da ubede srpski narod da je nezavisnost opcija. Znamo da je tuča 20 na 20 bila zakazana još tri dana ranije. Nemojte da vam pokazujemo ko je koga prvi udario i da je bila svađa oko devojke i ko je koga uvredio onim "Šiptar". Svi koji su učestvovali treba da budu pohapšeni, ali napravljena je politička igra gde joj nema mesta.\nI lider Srpske liste Goran Rakić istakao je da je Rašić povređen u privatnom sukobu, da to znaju svi u Gračanici pa i Rašić i Rada Trajković, "koji su još jednom pokazali svoje nečoveštvo i u dogovoru sa svojim mentorom Kurtijem zloupotrebili ovaj incident":\n- Pokušali su da lažima uzdrmaju slogu srpskog naroda, a sebi zarade koje mesto pod Kurtijevim skutima prikazujući ovaj incident kao politički. Apelujem na Srbe da ostanu uzdržani, jer sam svestan da se na ovome neće završiti, jer srpsko jedinstvo je bedem našeg opstanka i ono što najviše smeta našim neprijateljima.\nMUP: NE DODELJUJE VUČIĆ OBEZBEĐENJE\nKADA je 2019. MUP Srbije Radi Trajković uspostavio obezbeđenje, nije tada izjavila da je štiti Vučić. Kada je, u skladu sa bezbednosnim procenama MUP i BIA, gospođi Trajković ukinuto obezbeđenje, odmah se oglasila da joj obezbeđenje uklanja Vučić. Bilo bi dobro da odluči za šta sve hoće da napada Vučića i da pokuša da u napadima bude logična. Ni Vučić ni bilo ko drugi ne može ni da dodeli ni da ukine obezbeđenje bilo kome. To mogu samo nadležne službe na osnovu operativnih procena. Sve ostalo je laž i pakost - navodi se u saopštenju MUP Srbije.\nPriština tuča Srpska lista Laplje selo Nenad Rašić


Deveti dan protesta nakon predsedničkih izbora u Belorusiji /video/ - Sputnjik Srbija\nDeveti dan protesta nakon predsedničkih izbora u Belorusiji /video/\n20:02 17.08.2020 (osveženo 20:56 17.08.2020) Preuzmite kraći link\nGrađani Minska počeli su da se okupljaju devetog dana protesta ispred pozorišta koje se nalazi nedaleko od zgrade predsedništva koju obezbeđuje policija.\nNakon toga, demonstranti su krenuli Avenijom Nezavisnosti, prenosi dopisnik Sputnjika.\nNekoliko stotina ljudi okupilo se i ispred gradskog pritvora u centru Minska gde se, navodno, nalazi predstavnik opozicije, bloger Sergej Tihanovski, koji je priveden tokom predizborne kampanje.\nV Minske protestuющie napravilisь ot SIZO №1 k izolяtoru na Okrestinahttps://t.co/n977zh1lvL pic.twitter.com/YEdp8REXsE\nBlogeru Sergeju Tihanovskom odbijena je kandidatura za predsedničke izbore, pa se umesto njega kandidovala njegova supruga Svetlana.\nIspred pritvora demonstranti su proveli oko sat vremena i za to vreme tražili da se oslobode pritvorenici koje oni smatraju političkim zatvorenicima.\nPosle toga, ljudi su krenuli ka zatvoru u kome se nalaze demonstranti pritvoreni na protestima održanim posle izbora.\nU Belorusiji od održavanja predsedničkih izbora 9. avgusta traju protesti građana nezadovoljnih izbornim rezultatima i organizacijom izbora. Prema podacima Centralne izborne komisije, na protestima je sa više od 80 odsto pobedio aktuelni predsednik Aleksandar Lukašenko.\nPrvih dana protesta, snage bezbednosti su za razbijanje demonstranata koristile vodene topove, suzavac, šok-bombe i gumene metke. Kasnije je policija prekinula da rasteruje demonstrante i primenjuje silu. Na protestima je do sada privedeno oko sedam hiljada ljudi, a u bolnicama je stotine građana povređenih tokom akcija policije.


Foto: kobebryant / Instagram\nNaime, 11 dana nakon nesreće neki detalji su poznati, ali i mnoga pitanja ostala bez odgovora. Poslednji izveštaji govore o firmi koja se nalazila iza helikoptera.\nPre samo tri godine je Kurt Dic, pilot i nekada menadžer bezbednosti u "Island ekspresu", dao otkaz jer je naveo "da postoji razliku u razmišljanju" o tome kako treba da se sprovodi sistem bezbednosti u kompaniji. To je bila samo inicijalna kapisla, koja je označila da nešto i te kako nije bilo u redu.\nNije se dugo čekalo da marljivi "Njujork Tajms" objavi i druge rezultateu vezi sa kompanijom koja je prevozila Brajanta i to prenosimo u celosti:\n- Godinama pre nego što je helikopterska nesreća usmrtila Kobija Brajanta i osam drugih ljudi, kompanija čija je bila letelica "Island ekspres helikopteri", imala je niz debata oko bezbedonosnih vežbi, sudeći po federeralnim izveštajima o nesrećama i nekadašnjem inspektoru bezbednosti.\nOva tenzija je prvi put stigla do pažnje federalnih inspektora 2008. godine, kada je fatalna nesreća u kojoj je učestvovao njihov helikopter otkrio neregularnosti i neslaganja koje su godinama postojali iza scene. Inspektro operacija Federalne avijatičarske administracije zadužen je da nadgleda kompaniju, pa je u vreme prethodnoh vlasnika, pritiskao firmu na sve češće sprovođenje treninga bezbednosti, stoji u federalnim zapisima. Predsednik kompanije je u tom momentu odgovorio i zatražio Federalnu avijatičarku administraciju (FAA) da im pošalje nekog drugog inspektora.\nInspektor Geri Laki, koji se složio da ostane po strani, rekao je da je zabrinut koliko kompanija ne deluje voljna da potroši novac na neophodna unapređivanja bezbednosti dalje od onog minimalno neophodnog.\n- Sve što uključuje bezbednost uvek zahteva i novac. Mislim da pokušavaju da skrate troškove - rekao je Laki, koji je danas u penziji.\nPre ove nesreće je firma imala četiri situacije u kojima su helikopteri uništeni ili oštećeni od 1985. godine i po zapisima svi su bili u eri prethodnog vlasnika. Tenzija oko sigurnosti su se smirile kada je nakon nesreće 2008. godine potpuno promenjena menadžerska struktura nekoliko godina kasnije, navode ljudi koji su učestvovali u diskusiji.\nFAA je zabeležila dodatni "incident" u leto 2018. godine, kada su dva helikoptera poletela preblizu jedan drugom, pa su opa propelera bila značajno oštećena.\nI dalje nije poznato što je prouzrokovalo nesreću prošlog meseca. Zvaničnici sa "Odborom za naciolnu sigurnost u saobraćaju" navode datraže veliki broj potencijalnih mogućnosti, koje variraju od vremena do mehaničkog problema. Glavno pitanje je da li je pilot pokušao da leti kroz oblake i maglu. Zbog ovog je zatraženo od javnosti da pođalje snimke ili fotografije o uslovima koji bi im pružili preciznu sliku - navodi se u "Njujork Tajmsu".\nOstaje pitanje da li će Vanesa tužiti kompaniju? Novac joj svakako nije neophodan, ali bi moglo da joj barem malo olakša ove dane enormne tuge.


Radio Tivat | UEFA bila blaga\n08 апр UEFA bila blaga\nPosted at 18:36h in Sport\tby\tweb master\nDisciplinska komisija UEFA dodijelila je pobjedu Rusiji od 3:0 i odlučila da reprezentacija Crne Gore jedan meč igra pred praznim tribinama uz 50 hiljada eura kazne, stoji na zvaničnom sajtu Evropske fudbalske federacije.\nFSCG je dobio uslovnu kaznu od dvije godine i ako se u tom periodu dogodi još neki incident, Crna Gora će igrati dodatni meč pred praznim tribinama. Ruski fudbalski savez kažnjen je sa 25 hiljada eura.Duel pod Goricom 27. marta prekinut je u 67. minutu zbog ubacivanja predmeta sa tribina. Duel je bio prekinut i u prvom minuta nakon što su domaći navijači bakljom pogodili ruskog golmana Akinfejeva. Crna Gora 5. septembra dočekuje Lihtenštajn, dok 9. oktobra u Podgoricu stiže Austrija.


Sin Olivera Ivanovića: Kako su u BIA znali da će biti uhapšen, a ne i ubijen? - Medija centar\nNikola Ivanović, sin Olivera Ivanovića izjavio je za N1, povodom četvrte godišnjice ubistva njegovog oca, da je to bio „politički čin“. „Kako godine prolaze, činjenica je da će to trajati. Moralo bi nešto drastično da se promeni u tom procesu da bi se reklo da to vodi ka nekom rešenju. Imate saučesnike, a nemate kome su saučestvovali“, kaže on.\n„Ja sam preko advokata, u tom momentu nije postojao moj advokat, nego preko drugih advokata dobio informaciju da smo moja majka i ja pozvani na suđenje. Prvo smo mislili da je majka pozvana kao svedok, a onda smo shvatili da smo pozvani u svojstvu oštećene strane“, kaže.\n„Politički proces, moje mišljenje je ipak da ubistvo mog oca, kao i svako drugo nažalost je čin neprihvatljiv, ali ubistvo mog oca jeste političko ubistvo i svako takvo se nije završilo u našoj zemlji sa tim da znamo ko je izvršilac a ko nalogodavac, ili imamo jedno ili ništa“, kaže on, dodajući da je teško živeti sa saznanjem da možda nikad neće saznati.\n„S druge strane, očekujem da Beograd stane u odbranu svog naroda dole. Baš kada je gospodin Dimić povukao optužnicu protiv Rade Trajković, rekao je da je i sam imao prilike da razgovara sa mojim ocem i da ga upozori da mu se sprema hapšenje. Kako je to moguće da neko ko radi za BIA zna da će se moj otac uhapsiti, a ne zna da će ga ubiti, eto na tome se zasniva moje mišljenje da je Beograd morao da zna nešto i mora i danas da zna nešto, baš da bi sprečio bilo kakve spekulacije u vezi sa tim, morao da pokrene proces koji bi bio brz i efikasan“, kaže Ivanović.\nNa pitanje o spotu o njegovom ocu koji je emitovan na nacionalnoj frekvenciji, kaže da je to „katastrofa koja se nažalost dešava i danas“.\n„Nije to normalno, ne može da bude neko ko živi u ovoj zemlji i ko stvara, radi, ima svoju porodicu, ne može da bude izdajnik ove zemlje“, kaže.\n„Imao je želju da promeni Mitrovicu i kad je video da to baš ne ide kako je mislio, u tom momentu je rešio da odstupi iz politike. Nema velikih sredina, dole je lako kontrolisati masu“, kaže on.\n„Dobrodošli su svi koji se sećaju oca“, kaže.


Kaspersky Lab Endpoint Security za Mac uređaje | Adria Daily\n„U kompaniji Kaspersky Lab verujemo da svako preduzeće, bez obzira na njegovu veličinu i tržiste, ima jedinstvenu i složenu infrastrukturu koja zahteva sveobuhvatnu višeslojnu sajber zaštitu. Svaka komponenta infrastrukture jednog preduzeća mora biti zaštićena, jer sajber kriminalci koriste svaku moguću priliku da se infiltriraju u poslovnu mrežu. Unapređenje naše linije Kaspersky Endpoint Security for Business proizvoda – koja pruža fleksibilnu višeslojnu zaštitu različitih infrastruktura i platformi – omogućava preduzećima, sada i onim koji koriste Mac platforme, da se zaštite na jednostavan način. Verujemo da na ovaj način pomažemo našim korisnicima da se koncentrišu na razvoj poslovanja, bez brige o sajber bezbednosti,“ rekao je Konstantin Voronkov, Načelnik odeljenja za proizvode za krajnjeg korisnika u kompaniji Kaspersky Lab.\nKako biste saznali više o Kaspersky Endpoint Security 10 za Mac uređaje, pratite ovaj link.


PACIJENT SKOČIO SA ŠESTOG SPRATA: Tragedija u Univerzitetskom kliničkom centru u Banjaluci | Novosti.RS\nTragedija se dogodila oko 19.30 časova u ulici 12 beba.\n- Policijskoj stanici dežurni doktora UKC RS prijavio je da je pacijent LJ.B. skočio kroz prozor sa šestog sprata zgrade UKC, te da je na licu mesta preminuo - navode u PU Banjaluka.\nIzvršen je uviđaj i o svemu je obavešten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\nUKC RS Banjaluka pacijent skočio sa zgrade


BORBA PROTIV KORONA VIRUSA Visoki savjetnik u britanskoj vladi podržao POOŠTRAVANJE MJERA - Srpskainfo\nVisoki savjetnik u britanskoj vladi, imunolog i genetičar, profesor, Džon Bel, podržao je pooštravanje vanrednih mjera na nivo "ograničenog vanrednog stanja" i ocijenio da bi sve drugo bilo neadekvatno.\nSmatram da u sadašnjoj situaciji moramo da uvedemo radikalnije mjere. Porast broja oboljelih u nekim dijelovima zemlje izaziva mi tugu i zato sam uvjeren da moramo da postupimo odlučno, rekao je profesor Bel u intervjuu za BBC, prenio londonski Gardijan.\nBel je ukazao da će škole do daljeg biti otvorene, ali da nije nezamislivo da se rad škola obustavi na dvije nedjelje dok ne bude implementiran novi, rigorozniji sistem testiranja.\nPooštravanje mjera podržao je, između ostalih i bivši britanski ministar zdravstva Džeremi Hant koji se založio za donošenje brzih i odlučnih mjera prije nego da se čeka dok virus ne izmakne kontroli.\nOn je apelovao na nacionalni koinsenzus i prekid javnih sukoba između lokalnih samouprava i vlade u Londonu.\nSvijet Korona virusVelika Britanijazaraza


Root cause i CAPA unapredjenje sistema upravljanja - Nastavni Centar\nПочетна/Kursevi/Root cause i CAPA unapredjenje sistema upravljanja\nRoot cause i CAPA unapredjenje sistema upravljanjaInformatika ad2018-10-10T14:13:44+02:00\nRoot cause i CAPA unapredjenje sistema upravljanja obuhvata program korektivnih/preventivnih mera koji je jedan od najvažnijih delova MS-a i važan faktor u stalnom unapređenju procesa. Od menadžmenta proveravane organizacije se traži da preduzme vremenski definisane korektivne/preventivne mere za sve identifikovane neusaglašenosti/potencijalne neusaglašenosti. U tom postupku identifikacija uzroka neusaglašenosti/potencijalne neusaglašenosti je ključna za identifikaciju korektivne mere koja če sprečiti ponavljanje neusaglašenosti, odnosno preventivne mere koja će sprečiti pojavljivanje neusaglašenosti.\nŠta je korektivna mera?\nKo može da bude uključen u rešavanje?\nKada se inicira korektivna mera?\nPisanje neusaglašenosti (zahteva za korektivnu meru)\nZatvaranje korektivne mere\nProfesionalcima koji žele da steknu znanje o sistemima kvaliteta\nZaposlenima koji su uključeni u implementaciju i upravljanje standardima kvaliteta\nManadžerima odgovornim za QMS, ISMS, SMS


Rezultati pretrage za: NBS\nNBS očekuje manji BDP za 1, 5 odsto ove godine\nNarodna banka Srbije smanjila referentu kamatnu stopu na 1,75 odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije je na današnjoj vanrednoj sednici odlučio da smanji referentnu kamatnu stopu za 50 baznih poena na nivo od 1,75 odsto kako bi podržao privredni rast Srbije u izazovima koje donosi koronavirus, saopštila je guvernerka NBS Jorgovanka Tabakovć.\nDinar bez promene, kurs sutra 117,5960\nZvanični srednji kurs dinara prema evru iznosiće sutra 117,5960 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nU Srbiji je danas obavljeno prvo instant plaćanje mobilnim telefonom pomoću IPS QR koda, a prvu takvu transakciju obavila je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković.\nNarodna banka Srbije kupila je još 25 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, i zvanični srednji kurs dinara iznosiće sutra 117,5248 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je NBS.\nPromet instant plaćanjem u julu osam milijardi dinara\nVrednost prometa putem instant plaćanja Narodne banke Srbije u julu je dostigao cifru od osam milijardi dinara.\nNarodna banka Srbije ostvarila je u protekloj godini ukupnu dobit, posle oporezivanja, u iznosu od 30,66 milijardi dinara, saopštila je guverner Jorgovanka Tabaković.\nNBS: Referentna kamatna stopa ostaje na tri posto\nNarodna banka Srbije (NBS) odlučila je da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 3,0 posto.\nNarodna banka Srbije je kupila 15 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, pa će dinar sutra vredeti približno isto kao danas.\nU Srbiji je danas izvršena milionita transakcija u sistemu instant plaćanja Narodne banke Srbije (IPS NBS) koji radi u režimu 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, 365 dana godišnje.\nZvanični srednji kurs dinara iznosiće sutra 118,3800 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.


Takođe, može se dogoditi i da vas „počasti“ tretmanom ćutanja kada izrazite svoja osećanja, sa kojima se ne slaže. Nažalost svi parovi u braku pre ili kasnije prolaze kroz težak period, pri čemu su neki problemi u njemu rešivi, a neki ne. Iako možete probati sa bračnim savetovanje, kada vam neko pruži milion razloga da sumnjate u njegove namere, zaista je naivno verovati da ljubav stoji iza svega toga.\nSvi smo u nekom trenutku svog života imali posla sa toksičnim ljudima, a suština je da morate znati kad da povučete crtu. U našoj galeriji vam otkrivamo situacije koje vam poručuju da on možda nije za vas, kao i kako da se postavite u njima.


Lončar: Dušan stigao u bolnicu u Barselonu\nTanjug 16. septembra 2018. 09:32\nBEOGRAD – Dušan Todorović (4) koji boluje od agresivnog tumora noćas je stigao u bolnicu u Barselonu, izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar i naglasio da država ima dovoljno novca za lečenje pacijenata u inostranstvu, ali da je neophodno podneti zahtev Budžetskom fondu za lečenje pacijenata u inostranstvu.\n„Dušan je dobro podneo put, kreće borba, svi moramo pozitivno da razmšljamo, ovo je primer da se ujedinila cela Srbija, ne pravimo nikakvu razliku, želimo da pomognemo svima’, rekao je Lončar za RTS.\n„Država je u mogucnosti da pomogne, imamo dovoljno novca u budžetu, samo molim roditelje da podnesu zahteve, jer postoji procedura koja se mora poštovati, postoji komisija koja to mora da verifikuje“, rekao je Lončar.\nMinistar je najavio da će u ponedeljak biti uplaćeno 250.000 evra za lečenje pet pacijenata u skladu sa odlukom Vlade Srbije i predsednika Srbije.\nUgledali mačku u hodniku, a ono ispod nje ih ostavilo bez teksta…\nBolnice u Srbiji opet pune, stižu sve teži slučajevi\n„Sutra ujutru uplaćuje se 250.000 evra humanitarnoj organizaciji koja je rekla da ima još petoro pacijenata, ne ulazimo uopšte, dajemo novac da se svima pomogne“, rekao je ministar.\nDodao je da je država do sada poslala 127 pacijenata u inostranstvo na lecenje i naglasio da država sada izdvaja mnogo više novca za lecenje pacijenata.\n„Sada trošimo 15 puta više novca na lecenje pacijenata. Svi radimo na tome da što više dece pošaljemo na lecenje u inostranstvo ali i na tome da strani strucnjaci dodu u Srbiju i obuce naš kadar“, navodi ministar.\nDušan Todorović je csetvorogodišnji decsak iz Kušiljeva, kod Svilajnca, koji boluje od tumora neoblastom.\nTokom proteklih dana prikupljena su sredstva za nastavak lečenja u Barseloni.


Politika, diplomatija i uporedna analiza - Srbija i Rusija - Nedeljnik Vreme\nPo kvalitetu života, Srbija se nalazi na 84. mestu, a Rusija na 105. među državama sveta. Po ekonomskim slobodama Srbija zauzima 101. poziciju, a Rusija 143; po vladavini demokratije Srbija je na osrednjem 65. mestu, a Rusija na ne baš uverljivom 107; po indeksu korupcije Srbija je na prosečnom 78, a Ruska Federacija na znatno slabijem 154. mestu od 178 zemalja sveta. Ko tu, zapravo, ima "složenu i eksplozivnu društveno-političku situaciju"\nImali beneficirani radni staž ili ne, očekivana dužina života u Srbiji je 73,9 godina, a u Ruskoj Federaciji 66 godina. Prema službenim podacima svih država evropskog kontinenta, najduži životni vek od 82,5 godina može se očekivati u Andori koja je na prvom mestu po dugovečnosti. Budući da u većini zemalja Evrope život traje oko 75 godina, Srbija je na ne tako dobrom 39. mestu, ali je Rusija na ubedljivo poslednjem 50. u Evropi.\nPREMIJER ODOBRIO AMBASADORU U BEOGRADU BENEFICIRANI RADNI STAŽ: Vladimir Putin i…fotografije: reuters\nNo, ta okolnost može biti dvostruko zgodna ako ste ruski diplomata u Beogradu – život će vam zbog boravka ovde ipak biti duži, a svaki dan će vam se po novoj odluci ruske vlade računati kao "dan i po". Kad zbog toga odete u prevremenu penziju, možete se vratiti u Beograd i duboko u starost uživati u njenim blagodetima, očekujući, prirodno, da kao ruski prijatelj svuda naiđete na topao prijem i neretko ekstatično oduševljenje "majkom Rusijom".\nNo, možda vam se takav predlog nimalo ne sviđa i zapravo samo čekate da umaknete iz ovog balkanskog lonca, ozbiljno zabrinuti za "složenu i eksplozivnu društveno-političku situaciju" koja vlada u tradicionalno bratskoj Srbiji. Naime, ukazom 483. od 3. juna 2011, ruska vlada je Republiku Srbiju svrstala među države koje su "rizične za ruske diplomate", tako da će činovnici Ministarstva inostranih poslova RF koji rade na srpskoj teritoriji ubuduće imati plate veće za 20 odsto i beneficirani radni staž.\nU klasifikaciji koji potpisuje lično predsednik ruske vlade Vladimir Putin, po svim anketama među Srbima jedna od najomiljenijih svetskih ličnosti, Srbija se našla u društvu sa Abhazijom, Alžirom, Gvatemalom, Gruzijom, Izraelom, Iranom, Kirgizijom, Kolumbijom, Kongom, Severnom Korejom, Libanom, Nigerijom, Pakistanom, Sirijom, Sudanom, Tadžikistanom, Centralnoafričkom Republikom, Čadom, Šri Lankom, Eritrejom i Etiopijom.\nLOŠE DRUŠTVO: Niko normalan Srbiju ne bi mogao okarakterisati kao idilično mesto za život, ali da li je baš tako loše? Da li je Srbiji zaista mesto u ovom društvu? Prema listi Svetske banke, Srbija se tokom prethodne godine, po bruto domaćem proizvodu (BDP) od 5872 dolara po glavi stanovnika nalazila ispod svetskog proseka, ali vrlo blizu njemu. Po položaju na BDP listi, Srbija je čak u gornjoj polovini – na 73. mestu od 181 države sveta. Mada osporavan, BDP je standardno, najčešće korišćeno merilo za poređenja među državama jer se odnosi na ukupnu produkciju roba i usluga ostvarenu u jednoj nacionalnoj ekonomiji. Za poređenje država po BDP-u najčešće se koriste liste Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda koje, mada nisu iste, na sličan način govore o uzajamnim odnosima među zemljama.\n…i Aleksandar Konuzin\nU oba slučaja, među države koje su po ruskoj klasifikaciji "rizične" uglavnom spadaju zemlje sa najnižim BDP-om, kao što je Pakistan (145. na listi Svetske banke) sa 955 dolara proizvedenih po glavi stanovnika, Čad (157) sa 610 dolara, Centralnoafrička Republika (166) sa 454 dolara, kao i Eritreja (174) sa gotovo neverovatnih 369 dolara i Etiopija (176) sa 344 dolara, čiji stanovnici za svih 365 dana u godini proizvedu manje od jednog dolara vrednosti.\nNa ruskoj listi "eksplozivnih" država ima i onih koje nešto bolje stoje sa BDP-om, ali i dalje daleko ispod svetskog proseka, kao što su Kongo (110), Sirija (114), Gruzija (116), Šri Lanka (121), Severna Koreja (132), Nigerija (137) i Sudan (129) u kojima se godišnje proizvede između 1000 i 2500 dolara po glavi, dakle oko pet puta manje nego u Srbiji. No, u rusko loše društvo ušlo je par zemalja kao što su Kolumbija (78), Iran (83) i Alžir (93), koje imaju prihode do 4000 do 5000 dolara po glavi, samo malo niže od Srbije, ali u kojima vladaju zaista specifične političke okolnosti, praćene trenutnom međunarodnom izolacijom ili unutrašnjim neredima koji su u toku.\nJedine dve stigmatizovane države koje imaju viši BDP od Srbije su Liban koji je sa 8175 dolara na 58. mestu i Izrael koji je, sa 26.256 dolara bruto prihoda po glavi, na 29. mestu u svetskim razmerama. No, i sama Rusija se nalazi na 55. mestu i ima BDP po glavi stanovnika od 8684 dolara godišnje koji je uporediv sa Libanom i Izraelom, pa su se ove zemlje verovatno tu našle zbog ruske međunarodne politike prema bliskoistočnim ratovima i neredima, kao i palestinskom pitanju.\nRUSKA MERA: Kako je agenciji Beta saopšteno u ponedeljak, rusko ministarstvo je Srbiju na ovu listu stavilo "isključivo zbog Kosova" i da "ne treba brinuti oko toga". No, dokument ПЕРЕЧЕНЬ государств со сложной общественно–политической обстановкой ne pravi razliku među članstvom "rizičnih" i jasno pobrojava društva u kojima vlada "složena i eksplozivna društveno-politička situacija kao posledica neefikasnosti centralne vlasti, zaostalog ekonomskog sistema, energetske zavisnosti, niskog standarda stanovništva i rasta kriminaliteta".\nUkaz ruske vlade je tokom protekle nedelje izazvao više reakcija u srpskoj javnosti, a pojedini analitičari su se i otvoreno pitali "šta to tako loše vide Rusi što mi ne vidimo". Naime, nije nepoznato da ni sama Rusija nije baš idealna zemlja i to ne samo po dužini života. Pažljiv čitalac primećuje da, mada spada u pet svetskih sila, kad se i sama uporedi sa drugima, Ruska Federacija ispada slabo rangirana – prema BDP-u po glavi stanovnika, Rusija (55) se nalazi tek 18 mesta ispred Republike Srbije (73).\nNo, budući da BDP po glavi stanovnika svakako nije jedino merilo koje govori o efikasnosti države, ekonomskog sistema i standarda stanovništva, u nedeljniku "Vreme" smo pokušali da analiziramo i niz drugih, konkretnih međunarodnih klasifikacija i raznovrsnih indeksa koji mere razne aspekte života po državama. Međutim, nismo uspeli da odgonetnemo šta je Vladimira Putina zaista navelo da Srbiju tako nisko oceni.\nSvako ko se upusti i u najpovršniju pretragu takvih svetskih lista, brzo će zapaziti da se najčešće, po većini tema, Srbija svrstava među zemlje koje su prosečne. To, sa druge strane, uopšte nije slučaj sa Ruskom Federacijom o kojoj BDP, čini se, zapravo govori lepše nego brojna druga merila – Rusija je po efikasnosti države, slobodama, kvalitetu života, ekonomskog sistema i standarda stanovništva vrlo često u donjoj trećini, ili čak na samom dnu svetskih klasifikacija.\nĐAČKA KNJIŽICA: Po ukupnom kvalitetu života, naime, Srbija ne stoji dobro – nalazi se na 84. mestu, ali je zato sama Rusija na znatno gorem, 105. mestu od 111 država sveta koje je analizirao Economist Intelligence Unit, koristeći metodologiju koja povezuje rezultate istraživanja subjektivnog životnog zadovoljstva i objektivnih parametara. Na ovoj listi prvo mesto zauzima Irska, a poslednje Zimbabve.\nKad je reč o "zaostalosti ekonomskog sistema i niskog standarda stanovništva", prema godišnjem istraživanju za 2010. poznatog liberalnog ekonomskog instituta "Frejzer" iz Kanade, po ekonomskim slobodama Srbija zauzima 101. poziciju, a Rusija tek 143, na listi od 179 država, gde prvo mesto drži Hong Kong, a poslednje Severna Koreja. Ako ne posmatramo ceo svet, nego samo neposredno okruženje, dobijamo sličan odnos. Kad se, prema podacima Svetske banke, 44 zemlje u Evropi uporede prema godišnjoj inflaciji, Srbija zauzima 38. mesto, a Rusija tek 41.\nAko se govori o "neefikasnosti centralne vlasti", indeks demokratije koji je za 2010. u 167 zemalja takođe izmerio Economist Intelligence Unit, pokazuje da je Srbija na osrednjem 65. mestu, dok Rusija zauzima ne baš ubedljivu 107. poziciju. Na ovoj listi, gde se po demokratičnosti društva, kao prva ističe Norveška, a poslednja Severna Koreja, Srbija je opisana kao "manjkava demokratija", a Rusija kao "hibridni režim, između polupredsedničkog sistema i feudalizma".\nPrema tradicionalnom izveštaju organizacije Transparency International Srbija se prošle godine po korupciji u društvu našla na prosečnom 78. mestu od 178 država, među kojima je prva Danska, a poslednja Somalija. Rusija je, sa druge strane, ostala na vrlo slabom 154. mestu, sa ocenom od 2,1 koja je niža nego na početku decenije. U Srbiji je, pak, u poslednjih sedam godina, ovaj indeks skočio sa 2,3 na 3,5 poena.\nKad je reč o "energetskoj nezavisnosti", što je aspekt gde Rusija dominira Evropom, Srbija neslavno stoji, ali se može reći i da je tako upravo zato što je svoje energetske resurse prodala ruskim kompanijama i potpuno je zavisna od Rusije, kao i gotovo sve zemlje Istočne Evrope.\nKad je reč o samoj "nezavisnosti", nisu potrebne nikakve međunarodne liste. Srbiji ne manjka nezavisnosti uprkos problemu oko Kosova, što u Kremlju bez sumnje dobro znaju još od Karađorđevih vremena – Srbija je jedina zemlja u Istočnoj Evropi koja nikad nije bila pod ruskom dominacijom. Verovatno je zato i jedina koja je toliko voli. I jedina spremna da trpi toliku neumesnost velikog rođaka sa severa.\nKako god, kad se pregledaju sve druge ocene, đačka knjižica države Srbije poslednjih godina ne izgleda nimalo briljantno, ali je očigledno da u njoj znatno bolje stojimo nego kod gospodina Putina – ocene moderne Srbije već dugo ne govore da je reč o tako velikom delinkventu. Rođak sa severa je, međutim, kod većine profesora ocenjen kao neko ko je pred izbacivanjem iz škole. Možda će ruska vlada i zaposlenima koji rade na sopstvenoj teritoriji dati beneficirani radni staž.


Počinje realizacija projekta energetske efikasnosti u 28 školskih objekata u ZDK\nU Zeničko-dobojskom kantonu (ZDK) naredne dvije godine implementirat će se projekat energetske efikasnosti u školama vrijedan 11 miliona KM, koji se realizira u okviru projekta AF BEEF finansiranog iz kredita Svjetske banke.\nProjekat će obuhvatiti rekonstrukciju i utopljavanje najmanje 28 školskih objekata na području ovog kantona.\nOve sedmice započete su projektne aktivnosti za objekte koji će se rekonstruisati naredne godine – OŠ “Mak Dizdar” Zenica, OŠ “Mula Mustafa Bašeskija” Donje Moštre, Visoko, OŠ “1. mart” Jelah, Tešanj, JU “Mješovita srednja škola” Zenica, JU “Filozofski fakultet” Zenica i OŠ “Safvet beg Bašagić” Breza.\nU 2021. rekonstrukcijom će biti obuhvaćena i JU “Medicinska škola” Zenica, JU “Mješovita srednja škola” Kakanj, OŠ “Novi Šeher” Maglaj, OŠ “Vareš” Vareš, OŠ “Mustafa Mulić” Šije, Tešanj, JU “Metalurško-tehnološki fakultet” Zenica, JU “Mašinski fakultet” Zenica, OŠ “Kulin ban” Visoko, OŠ “Rešad Kadić” Kakanj, OŠ “Safvet beg Bašagić” Visoko, OŠ “Skender Kulenović” Zenica i OŠ “Kulin ban” Tešanj.\nPrvo će se raspisati tender za odabir projektanata, potom slijedi izrada projekata i finansijskog okvira, tako da očekujemo da bi građevinski radovi mogli početi u februaru – rekao je ministar Spahija Kozlić.\nU 2022. godini projekat energetske efikasnosti realizirat će se u OŠ “Vozuća” Zavidovići, OŠ “Musa Ćazim Ćatić” Veliko Čajno, Visoko, JU “Mješovita srednja škola” Olovo, JU “Mješovita srednja škola” Breza, JU “Nordbat 2” Vareš, JU “Mješovita srednja industrijska škola” Zenica, OŠ “Miroslav Krleža” Zenica, OŠ “Arnauti” Zenica, JU “Rektorat Univerziteta” Zenica te objekat biblioteke JU Institut “Kemal Kapetanović” Zenica.


MUP: Vozilo tehnički ispravno iako ima površinsku koroziju - Jutarnji GLASnik\nNa tehničkom pregledu vozila dozvoljena su oštećenja koja ne utiču na bezbednost, a površinska korozija nije razlog da vozilo bude tretirano kao neispravno, saopštilo je Ministrastvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije.\nKako se navodi, nije dozvoljena dubinska korozija na šasiji vozila ili podu, ali su dozvoljene manja oštećenja poput ogrebotine, ulegnuća nastala pri parkiranju vozila, nedostatak bočne lajsne, naprsline na prednjim i zadnjim farovima.\nUkoliko na vetrobranskom staklu postoji više manjih ili većih oštećenja koja utiču na normalnu vidljivost vozača, onda se vozilo smatra neispravnim, saopštio je MUP.\nUgradnja uređaja koja služe da prevoz prtljaga ne smatra se prepravkom vozila.\nPrepravkom se smatra promena deklarisanih karakteristika uređaja na vozilu, kao što su ugradnja motora drugog tipa, zatamnjivanja stakala, naknadne ugradnje svetlosnih uređaja i metalnih ojačanja karoserije i promena komandi za upravljanje vozilom lica sa invaliditetom, piše u saopštenju MUP-a.\nTagged MUP SRBIJE, TEHNIČKI PREGLED VOZILA


Fudbal: BSK sa novim rukovodstvom za čast kluba - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Fudbal: BSK sa novim rukovodstvom za čast kluba\nFudbal: BSK sa novim rukovodstvom za čast kluba\nBUJANOVAC, 12. mart 2018. – Fudbaleri bujanovačkog BSK, koji je jesenju polusezonu Pčinjske okružne lige završio na 11. mestu, sa ukupno 10 bodova, u prolećnom delu prvenstva startovaće sa novom klupskom upravom i trenerskim vođstvom.\nNa startu drugog dela prvenstva, 18. marta, u 14. kolu bujanovački „plavo-beli“ ugostiće ekipu petoplasiranog komšijskog Trnovca, koji ima 11 bodova više od svog domaćina.\nNedavno izabrani predsednik FK BSK Miodrag Spasić, potpredsednik Boban Stojanović i treneri Nenad Petković i Nebojša Đorđević veruju da će, osim boljeg plasmana na Okružnoj tabeli, uspeti bar da stvore okosnicu tima za takmičarsku 2018./19. sezonu, spremnog za prvenstveno nadmetanje za ulazak u viši rang takmičenja.\nUkoliko ostvari postavljeni cilj, novi stručni štab, sastavljen od bivših prvotimaca BSK iz srpskoligaške epohe, razmišlja o postepenom povratku na stare staze uspona ovog najstarijeg sportskog kolektiva u opštini Bujanovac.\nKup utakmica, odigrana u nedelju u Bujanovcu, u kojoj je u penal ruletu uspešniji bio Vihor Žbevac, za ekipu bujanovačkog BSK bio je svojevrsna generalna proba pred nastavak prvenstva.\nPrevious PostBokserski spektakl u Bujanovcu Next PostOpštinsko veće o formiranju Saveta za migracije


Država od akciza zaradila 61 milion eura – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Ekonomija / Država od akciza zaradila 61 milion eura\nRTPV 30. Juna 2020.\tEkonomija Ostavite komentar 158 pregledi\nDržava je po osnovu akciza na gorivo, alkohol, alkoholna i gazirana pića, kao i na duvan i duvanske proizvode od početka godine do kraja aprila prihodovala ukupno 61 milion eura, saopšteno je Dnevnim novinama u Ministarstvu finansija.\nOd toga, kako su naveli, prihodi po osnovu akciza na gorivo iznosili su 40,8 miliona, što je 0,3 odsto manje nego u prva četiri mjeseca prošle godine.\n“Naplata akciza na alkohol i alkoholna pića iznosila je 3,3 miliona eura, 10,7 odsto manje nego u istom periodu prethodne godine, dok je po osnovu akciza na duvan i duvanske proizvode naplaćeno 14,7 miliona ili 40,8 odsto više. Naplata akciza na gazirana pića iznosila je 2,2 miliona eura, što je 1,8 odsto manje”, precizirali su u Ministarstvu, dodajući da će podaci o naplati prihoda budžeta za maj biti javno dostupni do kraja juna.\nNa pitanje Dnevnih novina da li je Vlada, zbog negativnog uticaja pandemije korona virusa na ekonomiju, planirala povećanje vrijednosti akciza da bi ojačala prihodnu stranu budžeta, u Ministarstvu navode da takva odluka zahtijeva detaljne analize.\n“Kada je riječ o promjeni visine poreskih stopa, ističemo da takva odluka zahtijeva izradu detaljnih analiza, posebno imajući u vidu da je prioritet ekonomske politike jačanje fiskalne stabilnosti”, istakli su u Ministarstvu.\nObaveza plaćanja akcize za artikle proizvedene u Crnoj Gori, kao i prilikom njihovog uvoza, definisana je odredbama Zakona o akcizama.\n“Akcizni proizvodi za koje postoji obaveza plaćanja akcize su alkohol i alkoholna pića, duvanski proizvodi, uključujući i nesagorijevajući duvan, mineralna ulja, njihovi derivati i supstituti, gazirana voda sa dodatkom šećera i tečnosti za punjenje elektronskih cigareta”, objasnili su u Ministarstvu.\nVrste mineralnih ulja, njihovih derivata i supstituta na koje se plaća akciza, kako su dodali, određuje se u zavisnosti od klasifikacije proizvoda i njihovih tarifnih brojeva, odnosno oznaka iz nomenklature carinske tarife, kao i u odnosu na karakteristike pojedinih proizvoda.\nAkciza na 1.000 litara olovnog benzina iznosi 554 eura, odnosno 549 eura na 1.000 litara bezolovnog goriva.\nZa kerozin koji se koristi kao motorno gorivo i služi za grijanje, akciza na 1.000 litara je 330, odnosno 89,7 eura.\nVrijednost akcize je utvrđena i za gasna ulja, od čega se na 1.000 litara motornog goriva naplati 440 eura akcize, a na 1.000 litara motornog goriva za industrijske i komercijalne svrhe 259 eura. Akciza po osnovu gasnih ulja za grijanje iznosi 207 eura na 1.000 litara.\nU Ministarstvu finansija su naveli da se za izvođenje radova na projektu auto-puta Bar Boljare naplaćuje 169 eura akcize na 1.000 litara potrošenog goriva.\nDržava na jednoj toni ulja za loženje zaradi 19,5 eura po osnovu akcize, dok za tonu tečnog naftnog gasa koji se koristi kao motorno gorivo zaradi 125 eura.\nNaplata akcize za jednu tonu tečnog naftnog gasa namijenjenog kao motorno gorivo za industrijske i komercijalne svrhe iznosi 58,5 eura, odnosno 26 eura na 1.000 kilograma za grijanje.\nPrihod po osnovu akcize na 1.000 litara potrošenog biogoriva iznosi 350 eura.\nAkciza se ne naplaćuje na prirodni plin koji se koristi za industrijske i komercijalne svrhe, za grijanje i kao motorno gorivo.\nU Ministarstvu su podsjetili da visina specifične akcize na cigarete od početka do kraja ove godine iznosi od 33,5 eura, dok proporcionalna akciza u istom periodu iznosi 30,5 odsto od maloprodajne cijene cigareta.\n“Prema postojećem zakonskom rješenju, visina akciza za etil alkohol iznosi 1.500 eura po hektolitru čistog alkohola, dok za gazirana pića postojeća visina akcize iznosi 30 eura po hektolitru gazirane vode”, naveli su u Ministarstvu.\nPredhodno Najčešća kršenja mjera u ugostiteljskim objektima\nSledeće Pljevlja u slici 30. 6. 2020.\nNajvažnijii izazovi koji očekuju Agenciju za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP) u narednom četvorogodišnjem …


Mas: Nemačko predsedavanje EU u senci krize | Restart Magazin\n30/04/2020 30/04/2020 Urednik\tEU, Hajko Mas, kriza, Nemacka, pandemija\nNemačko predsedavanje Evropskom unijom od 1. jula zbog pandemije dobija nove obrise i u prvi plan stupaju borba protiv koronavirusa i ekomski oporavak Evrope, ali Nemačka vlada ne želi da zapostavi ni strateška pitanja klime, digitalizacije i budžeta EU, izjavio je šef nemačke diplomatije, Hajko Mas.\nMas je kasno sinoć, posle sastanka nemačke vlade posvećenog izmenama koje pandemija nameće u planovima za nemačko rotirajuće predsedavanje Savetom EU, rekao da su očekivanja od Nemačke velika i da je kurs jasan – da Evropa iz pandemijske krize mora da izađe jača.\nNemačko Ministarstvo spoljnih poslova prenelo je Masove reči da će tačke agende predstojećeg predsedavanja koje su u vezi sa koronom biti duge i neodložne. Reč je, kako je rekao, o izlaznoj strategiji, ekonomskom oporavku u Evropi i o jačanju socijalne kohezije.\n“Nemačka vlada iz pandemije želi da izvuče pravilne zaključke, a Evropu učini otpornijom. Da bi se Evropa ponovo ekonomski oporavila važne su dve stvari – pored sada pokrenutih mera za stabilizaciju, potreban je veliki paket za ekonomski i socijani oporavak kroz pimereni evropski budžet i fond za obnovu”, naveo je ministar.\nMas je, međutim, naveo da pandemija ne gura u zapećak ni pitanja koja su od strateške važnosti za budućnost. “Naprotiv. Zaštita klime i digitalizacija ostaju na vrhu agende predsedavajućeg EU. I budući odnos prema Velikoj Britaniji mora, ako je moguće, da bude rešen do kraja 2020. godine, što je s ozirom na pregršt nerešenih pitanja veliki izazov”.\nNa sajtu Mistarstva se navodi i da će Nemačka, pored toga, od 1. jula sa Slovenijom i Portugalom činiti takozvano predsedničku trojku u EU. Hajko Mas je zato u sredu popodne razgovarao sa svojim slovenačkim kolegom Anžeom Logarom i sa njim se saglasio da je neophodno da se trojno predsedništvo, u svetlu pandemije, u značajnoj meri adaptira i da je važno da se postigne optimalno rukovođenje krizom, uz podsticanje ekonomskog preporoda.\n← Brži oporavak zaraženih koronavirusom onih koji su uzimali lek “remdesivir”\nVojni NATO helikopter pao u more između Grčke i Italije →


f Usvojene smernice za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa - Arhus Centar Subotica\nUsvojene smernice za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa\nVlada Republike Srbije je na sednici održanoj u utorak, 26. avgusta 2014. godine, a na predlog Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom usvojila „Smernice za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa“ (Zaključak 05 broj 011-8872/2014).\nSvrha Smernica je usmeravanje rada organa državne uprave u pogledu uključivanja organizacija civilnog društva u postupke pripreme, donošenja i praćenja primene propisa, radi obezbeđivanja njihove delotvorne i efikasne primene.\nOsnovni ciljevi Smernica su dalje unapređenje učešća organizacija civilnog društva u procesima pripreme, donošenja i praćenja primene propisa kojima se uređuju pitanja i zauzimaju stavovi od javnog interesa, dok nivoi njihovog učešća u tim procesima mogu obuhvatiti informisanje, savetovanje, uključivanje i partnerstvo.\nPreporučeni principi na kojima treba da se vrši uključivanje organizacija civilnog su njihovo aktivno u svim fazama procesa donošenja propisa, uzajamno poverenje između organa državne uprave i organizacija civilnog društva, otvorenost i odgovornost, delotvornost, efikasnost i ekonomičnost, blagovremeno informisanje o planu donošenja propisa, omogućavanje učešća osoba sa invaliditetom u postupcima donošenja propisa, povratna informacija o rezultatima, kao i usklađenost primene principa učešća u organima državne uprave.\nVlada je tekstom Smernica preporučila da se, pored organa državne uprave, i organi autonomne pokrajine i organi jedinica lokalne samouprave u procesu donošenja propisa pridržavaju načela navedenih u Smernicama.\nTekst „Smernica za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa“ zajedno sa Zaključkom objavljen je u „Službenom glasniku Republike Srbije” br.90/2014.


Back TURIZAM HOTELI Hotel Gymnas, mesto gde se spajaju umetnost, sport, biznis, tradicionalne vrednosti i gostoprimljivost\nutorak, 25 decembar 2012 14:06\nPrilagođen potrebama, kako profesionalnih sportista tako i amatera, fitnes centar Gymnas vremenom raste, a svoje usluge pretače i u oblast hotelijerstva. Tako nastaje garni hotel Gymnas, mali porodični hotel, mesto gde je svakom detalju posvećena izuzetna pažnja i koje nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Unikatna izrada nameštaja, antikviteti, umetničke fotografije i skulpture, kreiraju ambijent udobnosti, opuštenosti i trendi elegancije.\nHotel raspolaže sa apartmanima, dvokrevetnim i trokrevetnim sobama, aperitiv barom, letnjom terasom i VIP salonom. Sobe su veoma prostrane, stilski su nameštene, a kvadratura se kreće od 35m², dok najveći apartman ima čak 80m². U ponudu hotela uključen je i širok spektar usluga impresivnog fitnes centra sa mogućnošću korišćenja teretane, saune i masaža i učešća u grupnim programima. Profesionalni instruktori yoge, pilatesa, aerobika, kik boksa i ostalih grupnih programa svakom gostu nude mogućnost da se potpuno besplatno upoznaju sa osnovnim tehnikama sporta i načelima zdravog načina življenja. U okviru fitnes centra nalazi se i kafe bar koji u svojoj ponudi ima sokove od sveže ceđenog voća i povrća.\nHotel Gymnas je smešten u mirnom delu Novog Sada, dalje od gradske buke i predstavlja idealno mesto za boravak poslovnih ljudi, ali i onih koji putuju zbog užitka. Nalazi se na svega 15 minuta od centra Novog Sada i 10 minuta od Novosadskog Sajma. U blizini se nalazi i park, što ovaj hotel čini još idealnijim mestom za sve one koji reše da putuju sa svojim kućnim ljubimcima. Politika hotela je takva da se takse za kućne ljubimce ne naplaćuju, a privilegovane nisu samo male životinje. Može se reći da hotel Gymnas predstavlja pravi pet friendly hotel, gde ljubav prema životinjama ne bira ni vrstu ni veličinu.\nPored mnogobrojnih umetničkih slika, skulptura, antikviteta i umetničkih predmeta izloženih kako u lobiju tako i u sobama, Dubai salon hotela Gymnas predstavlja idealno mesto za sve umetnike željne inspiracije i dodira kreativnosti. Sunčane prostorije ovog salona kapaciteta su do 30 osoba i idealne su za organizovanje izložbi, radionica, seminara, književnih večeri, prezentacija i sličnih manifestacija. Motivi Petrovaradinske tvrđave i čuvenog „pijanog sata“ na zidovima Dubai salona prepliću se sa intimnošću, tišinom i mirom, što atmosferu čini posebnom i neopisivo prijtanom.\nAdresa hotela je Teodora Pavlovića 28, 21000 Novi Sad. Besplatan parking prostor je obezbeđen za sve goste. Više informacija o hotelu možete saznati na www.gymnas.rs.


Rešenja koja pomažu i kad je kriza: Tokom epidemije 35% kompanija ubrzalo digitalizaciju - Biznis Telegraf.rs\n20/05/20 | 13:59\nRešenja koja pomažu i kad je kriza: Tokom epidemije 35% kompanija ubrzalo digitalizaciju\nI tradicionalne kompanije u sve većoj meri angažuju IT kadar\nSvaka treća kompanija u Srbiji ubrzala je rad na digitalizaciji tokom epidemije korona virusa iako se poslovanje preduzeća u mnogim oblastima usporilo, pokazuje analiza Inicijative "Digitalna Srbija".\nOvo udruženje je predstavilo novi presek izveštaja koji ukazuje na uticaje pandemije COVID-19 na digitalnu privredu u Srbiji, ovog puta sa fokusom na digitalne projekte u tradicionalnim industrijama. U pitanju je nadogradnja prethodne analize u kojoj su posmatrane posledice pandemije na startape, digitalne kompanije i frilensere.\n- Iako se poslovanje u mnogim sferama usporilo, više od 55 odsto ispitanih kompanija van IT sektora u ovom periodu nije odustalo od započetih procesa digitalne transformacije, dok je svaka treća kompanija svoje digitalne projekte čak i ubrzala - kažu u Inicijativi uz poruku da su protekli meseci ukazali na to da su digitalna rešenja potrebna današnjem društvu.\nTo je, prema njihovoj oceni, bilo najočiglednije u sferi onlajn trgovine i rada na daljinu koji su prepoznati kao alati za lakše svakodnevno funkcionisanje u periodu krize, kako u svetu tako i kod nas. To je potvrdio i "Skener digitalne privrede" u kom se jasno pokazuje da domaće kompanije koje primarno nisu digitalne, uviđaju da digitalna rešenja ulaze u sve više pora savremenog društva.\nIstraživanje je pokazalo da se jedan deo tradicionalnih kompanija okreće inovativnim projektima u vreme krize.\nMeđutim, u isto vreme je važno da se o digitalnoj privredi razmišlja kao o odgovoru na vanredne okolnosti, kaže član Upravnog odbora Inicijative "Digitalna Srbija" Petar Jovanović.\n- Mnogi su digitalna rešenja videli kao spas u prethodnim mesecima. Ona to jesu bila, ali je ova situacija u isto vreme trebalo da nam pokaže da digitalna transformacija može da ima mnogo dugoročnije efekte i da su rešenja koja su uvedena praktično preko noći kako bi osigurala kontinuitet poslovanja tu da ostanu na duže staze -\nIako je ubrzanje uglavnom došlo kao odgovor na krizu, ističe i da 80 odsto ispitanika smatra da digitalne tehnologije menjaju njihovu industriju umereno ili veoma intenzivno. Takođe, 70 odsto tradicionalnih kompanija trenutno planira da uvede nove projekte u domenu digitalne transformacije, pre svega u oblasti razvoja novih digitalnih proizvoda, a zatim i saradnje sa startapima i drugim inovativnim kompanijama, unapređenja korisničkog iskustva ili postojećih digitalnih proizvoda.\nDa digitalna transformacija sve više kompanija "uvlači" u digitalnu privredu, vidi se i iz toga što tradicionalne kompanije u sve većoj meri angažuju IT kadar.\nPrema podacima iz "skenera" koje je obezbedila Infostud grupa, očigledan je pad u broju oglašenih pozicija od strane poslodavaca čija je primarna delatnost povezana sa informacionim tehnologijama, dok je broj oglasa za IT poslove u drugim sektorima bio u porastu, kaže se u saopštenju Inicijative.\nSlično kao i kod drugih grupa ispitanika koje je obuhvatilo ovo istraživanje, više od polovine tradicionalnih kompanija se požalilo da je pandemija COVID-19 uticala negativno na prodaju proizvoda i usluga.\nPodsećaju da je inicijalno istraživanje pokazalo da čak dve trećine startapa beleži pad prodaje veći od 60 odsto, a polovina digitalnih kompanija i frilensera pad prihoda iznad 30 posto.\nS druge strane, tek 10 odsto aktera beleži rast prihoda, što digitalnu privredu, uprkos očekivanjima, čini izuzetno pogođenom, poručuju iz Inicijative. Do sada je u istraživanju učestvovalo više od 400 predstavnika domaće digitalne privrede.\n"Srbiju znam kao zemlju Đokovića i tehnoloških startapa": Kuester o šansama naše zemlje


Obe komisije mogu biti u pravu - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Obe komisije mogu biti u pravu\nObe komisije mogu biti u pravu\nU sudu čekaju da sporni izveštaj bude preveden na srpski, pa zatim dostavljen Vojnom odeljenju Okružnog tužilaštva na postupanje.\nPremda se očekivalo da će veštačenje FBI pomeriti ovaj komplikovan slučaj s mrtve tačke, očigledno da do toga neće doći i da će i tri godine nakon tragedije u kasarni na Topčideru u Beogradu i dalje ostati upitno kako su poginuli vojnici.\nIstražni sudija Okružnog suda u Beogradu Dragan Lazarević, koji vodi ovaj slučaj, zatražio je superveštačenje FBI u Vašingtonu kao vid međunarodne pravne pomoći, posle suprotstavljenih nalaza dveju domaćih komisija.\nVojnici Gardijske brigade Dragan Jakovljević (21) iz Bele Reke kod Šapca i njegov vršnjak Dražen Milovanović iz Paraćina stradali su 5. oktobra 2004. u krugu vojnog objekta posebne namene „Karaš“ u kasarni tada Vojske SCG na Topčideru. Zbog različitih informacija o njihovoj pogibiji, Vrhovni savet odbrane je već nedelju dana posle tragedije formirao nezavisnu komisiju, na čijem je čelu bio advokat Božo Prelević. Vojni istražni sudija Vuk Tufegdžić, koji je odmah počeo istragu, 23. oktobra je saopštio da nema indicija da je u ubistvu gardista učestvovala treća osoba.\nNa mestu pogibije gardista 10. novembra organizovana je rekonstrukcija događaja, koju su članovi nezavisne komisije posle pola sata napustili. Predsednik Vojnog suda Đorđe Trifunović je 19. novembra 2004. izjavio da su vojnici nastradali u međusobnom obračunu, a to je 30. novembra ponovilo i Vojno tužilaštvo. Međutim, predsednik nezavisne komisije Božo Prelević je 13. decembra 2004. saopštio da je posle istrage ove komisije utvrđeno da su gardisti ubijeni i da nije bilo međusobnog obračuna.\nIstražni sudija Dragan Lazarević je, na zahtev tužilaštva, 27. jula 2005. naredio novo sudsko-balističko i medicinsko veštačenje. Posle toga, 1. septembra 2005. spisi su poslati nemačkom kriminološkom institutu u Vizbadenu, ali je iz te institucije krajem decembra 2005. stigao odgovor da nisu u mogućnosti da za manje od godinu i po obrade slučaj. Sudija Lazarević je zatim, preko ambasade SAD u Beogradu, stupio u kontakt sa FBI i njihovom generalnom laboratorijom u Vašingtonu, koja je ponudila međunarodnu pravnu pomoć.\nLazarević je zahtev upućen FBI za superveštačenje podneo u maju 2005, dokumenti su preuzeti 22. septembra 2006, a analiza je započeta tek ovog leta. Odlaganje početka analize, osim odugovlačenja oko preuzimanja materijala, objašnjavali su u FBI, jeste delimično posledica i činjenice da je čitav dosije u tom slučaju dostavljen na srpskom jeziku, ćiriličnim pismom i da je bio potreban prevod.


BRUKA I SRAMOTA – Trostruki olimpijski šampion Feliks Savon optužen za silovanje dečaka - SPORTSKI ŽURNAL\nSavonu ovo nije prvi prestup ovakve vrste, ali je ranije bio zaštićen od tadašnjeg političkog režima, kao jedan od najpopularnijih sportista\nLegendarni, bivši bokserski šampion, Feliks Savon, pritvoren je pod optužbom da je silovao 12-godišnjeg dečaka. Kubanac se nalazi u pritvoru više od mesec dana, a istražni postupak još uvek nije okončan.\nPrema pisanju lokalnih novina na Kubi Savonu ovo nije prvi prestup ovakve vrste, ali je ranije bio zaštićen od tadašnjeg političkog režima, kao jedan od najpopularnijih sportista.\nSavon je trostruki olimpijski i sedmostriki svetski amaterski šampion teške kategorije (do 91 kg). U amaterskoj karijeri zabeležio je 362 pobede i 21 poraz. Boksersku karijeru završio je 2001.


Grad Goražde: Potpisan ugovor za realizaciju projekta uređenje putnih pravaca na području MZ Berič – RTV BPK\nGrad Goražde: Potpisan ugovor za realizaciju projekta uređenje putnih pravaca na području MZ Berič\nRadovi na sanaciji i rekonstrukciji jednog dijela nekategorisanih putnih pravaca na području MZ Berič, trebali bi početi uskoro. Ugovor o realizaciji projekta, kojeg u znatnoj mjeri finansira Kantonalna Vlada, potpisali su danas Muhamed Ramović gradonačelnik Goražda i Midhat Oković direktor preduzeća Goraždeputevi.\n„ Sredstva u iznosu od 51 300 KM, dobijena su od Vlade BPK Goražde i to sa koda pomoć nižim nivoima vlasti. Uz učešće Grada Goražda, izvršit ćemo sanaciju nekategorisanih putnih pravac na području Beriča, a riječ je o selima Guskovići, Prisoje, Gradac i Čitluk“ kazao je Muhamed Ramović gradonačelnik Goražda, ističući da je sam značaj realizacije ovog projekta prepoznala i kantonalna Vlada.\nPreduzeće Goraždeputevi, kojem je povjeren posao na ovom projektu, obavezalo se da će u narednih 90 dana završiti uređenje putnih pravaca.\nTokom potpisivanja ugovora, istaknuto je da goraždanska uprava, u čijoj nadležnosti se nalazi 617 kilometar nekategorisanih putnih pravca, nastoji uz podršku viših nivoa vlasti izvršiti sanaciju pojedinih dionica koje se nalaze u samom gradskom području. U tom kontekstu danas pomenuto da je aplicirano i sa projektima koji obuhvataju uređenje putnih pravaca ka industrijskim zonama.


Kisićka u staračkom domu u Jagodini delila poklone za rođendan\nDruštvo Autor:Aleksandar Nastevski30. jul. 202121:08\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević posetila je danas Gerontološki centar u Jagodini, gde je razgovarala sa korisnicima i zaposlenima. Ona je tom prilikom istakla da je prioritet njenog ministarstva jačanje kadrovskih i infrastrukturnih kapaciteta, kao i poboljšanje položaja zaposlenih u sistemu socijalne zaštite.\nDarija Kisić Tepavčević je prilikom posete zahvalila korisnicima na poštovanju mera koje su u toku pandemije koronavirusa bile preduzimane, visokom odzivu na vakcinaciju, a zaposlenima na požrtvovanom radu u cilju sprečavanja širenja virusa.\nBesomučna kampanja Darije Kisić, sad joj i pesme pišu\nU ovoj ustanovi vakcinisano je 98 odsto korisnika, a poslednji slučaj pozitivnosti na koronavirus bio je zabeležen u januaru ove godine, saopštila je Vlada Srbije.\nMinistarka Kisić Tepavčević je navela podatak da je tokom prošle godine u ustanovama za smeštaj i centrima za socijalni rad zaposleno 825 radnika na neodređeno vreme, a od toga je u Gerontološkom centru Jagodina na poslovima negovatelja i medicinskih sestara radno angažovano 14 izvršilaca na neodređeno vreme.\nMinistarstvo je u ovoj godini Gerontološkom centru Jagodina opredelilo 8,6 miliona dinara za investiciona ulaganja i 4,3 miliona dinara za nabavku opreme. U ustanovi se trenutno radi na zameni dela krova i sanaciji kupatila na odeljenju za zavisne korisnike.\nU cilju podizanja kvaliteta smeštaja i unapređenja usluga, uz podršku Ministarstva, nastaviće se investiciona ulaganja, a realizovaće se i dodatno opremanje prostorija za korisnike.\nU ovoj ustanovi se tradicionalno krajem svakog meseca, kada to epidemiološki uslovi dozvoljavaju, proslavljaju rođendani korisnika. Ovoga puta, proslavi je prisustvovala ministarka Kisić Tepavčević, koja je korisnicima podelila poklone.\ndarija kisić tepavčevićDarija Kisić Tepevčevićdr Darija Kisić TepavčevićJagodinaMinistarstvo za rad i socijalnu politikuStarački domstarački domovi


Ekstravaganca, Amerikanci otkačili Boy Georgea\nVaša lokacija: ... » Zabava » Život poznatih » Amerikanci otkačili Boy ...\nAmerikanci otkačili Boy Georgea\nAmerička turneja pop grupe Culture Club je pod znakom pitanja zato što su Amerikanci odbili da odobre vizu pevaču Boy Georgeu zbog sukoba sa zakonom u Engleskoj. Turneja je trebalo da započne 11. jula u "Kući bluza" u Las Vegasu, a završi 23. avgusta u Dalasu.\n- Boy George ne može da dođe u SAD zato što mu je ulazak zabranila njihova administracija zbog suđenja koje počinje u novembru zbog incidenta iz prošle godine. George je neprijatno iznenađen i angažovao je advokate u Americi u nadi da će vlasti promeniti mišljenje. Dolazak u Ameriku je za njega veoma važan jer želi da se oduži mnogobrojnim obožavateljima - objasnio je pjevačev menadžer - rekao je Georgeov menadžer.\nBoy George je prošle godine uhapšen kada ga je 28-godišnji Norvežanin, inače prostitutka, optužio za otmicu i napad.


Na ljeto počinju radovi na auto-putu ka BiH\n"Put kroz Grdeličku klisuru je sada asfaltiran i već krajem aprila on može da bude pušten u rad", rekla je Mihajlovićeva za RTS.\nOna je istakla da se značaj Koridora 10 vidi po broju automobila koji kroz njega prolaze, a kao poređenje je navela da je tom trasom 2014. godine prošlo 34 miliona automobila, dok je prošle godine taj broj povećan na 58 miliona.\n"Ove godine očekujemo bar 60 miliona. Ovaj auto-put nije važan samo zbog tranzita, već i za privlačenje investitora kojima je uvek prvo pitanje kako da se priključe na Koridor", rekla je Mihajlovićeva.\nMihajlovićeva je najavila da će se, zbog dionice Beograd-Surčin, čija bi izgradnja trebalo da počne sljedeće godine, narednih dana sastati sa kineskim investitorima u Dubrovniku, te podsjetila da su Kinezi do sada u Srbiji uložili pet milijardi evra, a predstoji potpisivanje novih memoranduma.\n"Da nismo finansijski sposobni, ne bismo mogli da damo garancije i ne bismo mogli u Dubrovniku da potpišemo memorandum za deonicu Beograd-Surčin, vrednu 70 miliona evra, i memorandum za deonicu ka Crnoj Gori Požega-Boljare. Procena vrednosti te deonice je od 1,5 do dve milijarde evra", navela je Mihajlovićeva.\n"Tako ćemo imati neprekidan auto-put od Beograda do Čačka u dužini od 120 kilometara, što je važno zbog bezbednosti, a ne samo zbog povezivanja sa Crnom Gorom. Ibarska magistrala je `magistrala smrti` i treba da uradimo sve što možemo da što pre imamo Koridor 11", rekla je Mihajlovićeva.\nizgradnja auto-pta Sremska Rača-Kuzmin Zorana Mihajlović\nPrivrednici podržali trasu auto-puta koju predlaže grad\nZnačajna odluka da dio kraka auto-puta ide preko Rogatice\nČović vjeruje da će brzo doći do formiranja Savjeta ministara\nRoditelji nisu znali da je slijepa čak 40 godina, a onda ju je jedna "greška" odala


Ređe telenje krava, put do više mleka - AgroSmart\nKašnjenje sa osemenjavanjem može da rezultira većom i dugotrajnijom proizvodnjom mleka, objavio je holandski časopis Veepro Holland.\nIstraživanja na ovu temu uradila je nemačka naučnica Anke Römer, istakavši da se sa osemenjavanjem bez problema može sačekati.\nOna je radila poređenje krava koje su se telile pet puta tokom pet godina sa onima koje su u istom periodu imale tri teljenja.\nKrave sa pet teljenja imale su proizvodnju od 53.757 kilograma mleka, dok je proizvodnja krava koje su se telile tri puta dostigla 55.264 kiograma.\nU proseku, krave iz prve grupe dnevno su proizvodile 20, a iz druge 21 kilogram mleka. Iako je dnevna produkcija krava koje se češće tele neretko bila viša u poređenju sa drugom grupom, imale su duži period zasušenja što je uticalo na visinu prosečne proizvodnje.


Od korone u Srpskoj preminula dva ljekara, zaraženo još njih osam\nU Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske na korona virus pozitivno je ukupno 19 radnika.\nPodaci ove zdravstvene ustanove od 2. oktobra pokazuju da je infekcija novim korona virusom PCR testom potvrđena kod osam ljekara, sedam medicinskih sestara i tehničara, te četiri nemedicinska radnika.\n– Od početka pandemije izazvane novim korona virusom u UKC RS je bilo zaraženo ukupno 39 doktora, 74 medicinske sestre i tehničara, te 23 nemedicinska radnika. Nažalost, dva ljekara su izgubila bitku protiv korona virusa – naglašavaju za Srpskainfo u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske.\nPrema poslednjim podacima, u ovoj zdravstvenoj ustanovi hospitalizovanasu 62 pacijenta. Od toga, sedam ih je u izolaciji i čeka rezultate testiranja na korona virus. Od ukupnog broja hospitalizovanih, 24 ima srednje tešku, a njih 14 tešku kliničku sliku, dok je 17 životno ugroženo.\nU ovoj zdravstvenoj ustanovi, na kiseoničkoj maski je 14, a na respiratoru 17 pacijenata.\nIz UKC RS su za Srpska info potvrdili da su kapaciteti Klinike za infektivne bolesti konstantno popunjeni između 80 i 100 odsto. Prvi kovid pozitivni pacijent hospitalizovan je 21. marta, a do 2. oktobra na ovoj klinici liječeno je 198 pacijenta oboljelih od korona virusne infekcije koji su zahtijevali respiratornu podršku, odnosno mehaničku ventilaciju, invazivnu ili neinvazivnu.\nPodaci Nacionalnog štaba civilne zaštite\nZabrinjavajući korona podaci\nPreminulo 17 pacijenata, virus potvrđen kod gotovo 500 testiranih