Ozelenjavanje Kikinde - Agro TV\nPočetna Agro svet Ozelenjavanje Kikinde\nZa projekate pošumljavanja i ozelenjavanja, 12 gradova i opština u Srbiji dobilo je podršku Ministarstva zaštite životne sredine. Ukupna vrednost odobrenih sredstava iz Zelenog fonda Srbije za pošumljavanje je 40 miliona dinara, a sa 4 miliona i 380 hiljada dinara na Konkursu je podržan i projekat grada Kikinde.\nKako naglašavaju u nadležnom gradskom Sekeratrijatu, odobrena sredstva za nabavku sadnica i pošumljavanje izuzetan su podstrek Ministarstva stalnim nastojanjima da Kikinda što značajnije popravi procenat pod zelenim površinama.\n– U pitanju je projekat podizanja vetrozaštitnih pojaseva, kao što je Banatska Topola. Sa 3,5 hiljade sadnica belog jasena, projektom će biti obuhvaćena površina od oko 23 hektara. Ukupna vrednost projekta je 6.380.000 dinara, a pored 4 miliona i 380 hiljada koje opredelilo Ministarstvo, dva miliona dinara obezbedio je grad Kikinda – izjavio je za RTV Miroslava Krnić iz Sekretarijata za zaštitu životne sredine.\nNa osnovu raspoloživih sredstava iz budžetskih fondova, kao i odobrenih sredstva za podizanje vetrozaštinih pojaseva, uskoro bi trebala da počnu planirani radovi u okviru, takozvane, jesenje sadnje.\n– Planiranim projektima biće obuhvaćeni školske šume u mestu Sajan, kao i podizanje zasada u Nakovu. Već tokom iduće nedelje trebalo bi da otpočnu radovi na promeni namene nekadašnje deponije u tom mestu sa planiranih 1.300 sadnica sibirskih brestova. Planirano je i hortikultutno uređenje prostora Starog jezera, a zatim i parterno uređenje kikindskog Školskog i Dečjeg dispanzera – zaključila je Krnićeva.\nNove sadnice, zelene površine unutar i oko naseljenih mesta zahtevaju održavanje, ulaganje, kao i visok nivo svesti svih građana o zaštiti životne sredine. Kako naglašavju u Pokretu gorana, to podrazumeva stalne edukacije, volonterski rad i konkretne akcije uz učešće što većeg broja građana.\n– Trudićemo se da u kontinuitetu organizujeno edukacije o značaju pošumljavanja, ozelenjavanja našeg grada i okoline. Izuzetno je značajno krenuti od, pre svega, najmlađih, predškolaca, kao i kroz edukaciju osnovaca, srednjoškolaca, ali naših i starijih sugrađana – izjavila je Nevena Mesaroš iz Pokreta gorana Kikinda.\nOd 2015. godine, Kikinda je bogatija za preko 40 hiljada novih sadnica, a procenat površina koje se stalno održavaju povećan je za čak 45 odsto. Nažalost, samo tokom ove godine, grad i okolna mesta su usled nelegalne seče ostali bez blizu 50 stabala. Otuda i stalni apeli nadležnih i podsećanje da sredstva uložena u pošumljavanje i ozelenjavanje imaju smisao samo uz podršaku i saradnju sa građanima.


Ruska merna kola na srpskim prugama: "Sever" snimio više od 1.000 kilometara - Pluton Logistics\nRuska merna kola na srpskim prugama: „Sever“ snimio više od 1.000 kilometara\n5. aprila 2021. Milica Milosavljevic\tgeometrija koloseka, infrastruktura, Infrastruktura železnice, merna kola železnica, Sever 1435, Tvema, železnička merna kola\nNova merna kola Infrastrukture železnica Srbije, koja je proizvela ruska kompanija Tvema, tokom dosadašnjih probnih ispitivanja na srpskim prugama u prethodna četiri meseca prešla su uspešno više od hiljadu kilometara, mereći geometriju na kolosecima, kao i profil šina sa video snimanjem koloseka.\nTokom probnog perioda ispituju se sve karakteristike ovog za naše prilike, jedinstvenog vozila za kontrolu koloseka, kao što su brzina, kočenje i ponašanja mernih kola na srpskim prugama. Šinsko vozilo tipa „Sever 1435“, snima i prati tehničke parametre železničkog koloseka, da bi se na osnovu dobijenih informacija konstatovalo stanje pruge i utvrdili svi drugi elementi od značaja za održavanje koloseka.\nUgovorna vrednost ovih mernih kola je oko 2,2 miliona evra, a sredstva su obezbeđena iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj. Nova merna kola duga su 25 metara i poseduju tri merna sistema – inercijalni beskontaktni sistem za merenje geometrije koloseka po standardu EN 13848, zatim sistem za merenje profila šina, kao i sistem za video nadzor.\nOsim toga, postoji i mogućnost ugradnje većeg broja dodatnih funkcija.\nOvo je prvi put nakon četiri decenije da je Infrastruktura železnica Srbije nabavila merna kola, za potrebe merenja geometrije koloseka i tehnički nadzor nad srpskim prugama. Preduzeće je, kako se navodi u saopštenju Infraž, dosada imalo samo jedna merna kola, nabavljena pre punih 40 godina, sa prevaziđenom tehnologijom merenja i sa skromnim tehničkim mogućnostima.\nDosada su završene obaveze proizvođača oko obuke operatera i mašinovođa, a uspešno je završeno i testiranje mernih kola. Tokom probnih ispitivanja „Sever 1435“ korišćen je na barskoj pruzi do Valjeva, na trasi Beograd- Šid, Beograd- Niš, zatim Niš- Zaječar, Senta – Subotica, kao i na deonici od Beograda preko Pančeva do Tomaševca, Orlovata i Kikinde. Tokom protekle sedmice prošao je i kroz nekoliko beogradskih tunela, kako bi utvrdio stanje šina i geometrije koloseka.\nStručnjaci Mašinskog fakulteta u Beogradu rade na dinamičkom i statičkom ispitivanju mernih kola, a svi dosadašnji rezultati, kao i rad na terenu dali su najviše ocene.\nVozilo je opremljeno najsavremenijim beskontaktnim sistemom merenja geometrije koloseka, koji omogućava vršenje pregleda velikom brzinom. Inovativni softver Integral omogućava pregled u realnom vremenu sa mogućnošću analize podataka.\n„Sever 1435“ uspešno je okončao i merenje geometrije na novoizgrađenoj trasi pruge za velike brzine od Beograd Centra do Stare Pazove, na kojoj radove izvode kineske kompanije. To dodatno ukazuje da će ona imati veliki značaj i za verifikaciju radova i prijem novoizgrađenih pruga po najvišim evropskim standardima.\nRuska kompanija Tvema je svetski lider u proizvodnji i primeni sistema za dijagnozu železničke infrastrukture, a do sada je ostvarila saradnju na tržištima 38 zemalja na pet kontinenata.\n← Wacker Neuson počinje izgradnju novih pogona u Kragujevcu\nPROTIV obaveznog povratka kamiona – Udruženja ponovo traže izmene Paketa MOBILNOSTI →\n2. jula 2020. 1. jula 2020. marko


PROJEKTNE AKTIVNOSTI UŽIČKOG CENTRA ZA PRAVA DETETA-Vršnjačka interaktivna radionica u požegi - Užički centar za prava deteta\nPROJEKTNE AKTIVNOSTI UŽIČKOG CENTRA ZA PRAVA DETETA-Vršnjačka interaktivna radionica u požegi\nHome » PROJEKTNE AKTIVNOSTI UŽIČKOG CENTRA ZA PRAVA DETETA-Vršnjačka interaktivna radionica u požegi\nPROJEKTNE AKTIVNOSTI UŽIČKOG CENTRA ZA PRAVA DETETA-Vršnjačka interaktivna radionica u požegi2018-04-272018-04-27http://ucpd.rs/wp-content/uploads/2018/01/logo-small.pngUžički centar za prava detetahttp://ucpd.rs/wp-content/uploads/2018/04/068.jpg200px200px\nUCPD je u sklopu svojih projektnih aktivnosti realizovao javni događaj ,vršnjačku interaktivnu radionicu, sa partnerskom organizacijom Građanska alijansa za socijalnu inkluziju „Forca“.\nU prostorijama „Force“ u Požegi, 25. aprila 2018. održan je javni događaj na kome su mladi iz Požege bili u ulozi vršnjačkih edukatora. Aktivnost se odnosila na susret dve generacije mladih: srednjoškolaca iz Tehničke škole i Gimnazije „Sveti Sava“ koji su kroz razgovor i kreativnu prezentaciju na teme koje se tiču projekta, razmenili iskustva i mišljenja.\nZa potrebe ove akcije sa mlađim generacijama, uređena su četiri panoa na kojima su na različit način predstavljene teme nasilja, diskiminacije, siromaštva, kako u školi, tako i na ulici. Vršnjački edukatori su dodali da se u njihovoj školi dosta govori o Poglavlju 23, kao vrlo važnom što se tiče ostvarivanja prava. Edukatori su istakli da je dosta toga iz pregovora o pristupanju Srbije EU nepoznato njihovim vršnjacima i da su oni svoje aktivnosti orijentisali u tom pravcu u želji da ostalim učenicima približe pojmove nasilja, diskriminacije i siromaštva.\nUčenici su učestvovali u diskusijama, postavljali pitanja, davali primere dobrog i lošeg postupanja kao i predloge za rešavanje nekih od pomenutih problema. Učenici su svesni svojih prava i odgovornosti, kao i postojanja problema diskriminacije, nasilja i siromaštva u društvu. Istakli su da mora postojati jasna odgovornost svakog pojedinačnog člana društva, ali su stava da oni ništa ne mogu promeniti u državnom sistemu koji je zastupljen u Srbiji. Vršnjački edukatori su im objasnili da je pozivanje na svoja prava i ukazivanje na probleme u društvu i te kako uticaj na sistem i moguće promene. Objašnjeno im je da upravo poglavlje 23 olakšava ovu „borbu“ za prava koja su im Konvencijom zagarantovana.\nOvom događaju je predhodio niz aktivnosti kao što su radionice sa osnovcima na teme diskriminacije, nasilje, siromaštva, različitosti, bezbednosti na internetu.\nAktivnost je sastavni deo projekta “Monitoring ostvarivanja prava deteta u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji“ koji realizuje Užički centar za prava deteta i partnerske organizacije u svim opštinama Zlatiborskog okruga. Rad Užičkog centra za prava deteta podržava Švedska u okviru programa Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“.\nOva javna akcije je i medijski propraćena, a o njoj više možete pročitati OVDE.\nIzrada Montesori razvojnog materijalaVesti


Ples Planeta 06.06.2022 – 12.06.2022 – Marija Komarek\nOve nedelje je Mesec i dalje u fazi rasta, puni smo energije i entuzijazma jer Mesec je još uvek u znaku Lava, ta energija se menja u jutarnjim satima sa prelaskom u znak Device, a popodne i susret sa Suncem i ulaskom u drugu fazu, mi se suočavamo sa ograničenjima materijalnog sveta, sada nailazimo na prve prepreke i potrebno je da strpljivo i sa malo više truda pristupimo ostvarenju onoga što je započelo u prvoj fazi Meseca u prošli ponedeljak.\nOvo je i period kada nam je apetit veći nego inače umesto da se bavimo fizičkom aktivnošću, čišćenjem organizma ili nekog oblika detoksikacije organizma. Svakako je dobar period da pospremimo ormane, ali i da otpustimo sve što nam ne treba.\nU ponedeljak će Sunce iz znaka Blizanaca napraviti sekstil prema Hironu, prvom astrologu i isceljitelju, što nam postavlja pitanja vezana za pronalaženje sopstvenog identiteta. Umesto pasivne patnje i prihvatanja onoga što nam se dešava, sada je moguće preuzeti inicijativu (Hiron u Ovnu) i postati aktivan, svesno i aktivno težiti ozdravljenju, negujući misli koje su isceljujuće za nas.\nAspekt Merkura i Plutona koji se u kratkom periodu ponavlja već treći put, ponovo nas suočava sa starim problemima, sa sopstvenom nesigurnošću, sa nekim potisnutim strahovima koji nas sputavaju da napredujemo. Dobro bi bilo sprovesti neke razgovore sa samim sobom.\nNa kraju nedelje u znaku Bika Venera će dotaći Urana u aspektu konjukcije, osim sjajnih ideja i ljubavi prema tehnologiji, sa Venerom ovaj put težimo balansu između pristupa i sigurnosti kao i otpuštanja i slobode. Uznemirenost je svakako prisutna i koliko god da ne želimo da se vežemo za nešto ili nekog, vibriramo dok donosimo odluku koja na kraju treba da nas umiri i zadovolji.


U Srpskoj preminulo devet ljudi, zaraženo 92 - NTV Arena\nU Srpskoj preminulo devet ljudi, zaraženo 92\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske i u Bolnici Sv. Vračevi u Bijeljini izvršeno je testiranje 283 laboratorijska uzorka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 92 osobe.\nRadi se o 46 muškaraca i 46 žena, od kojih je 14 mlađe, 50 srednje i 28 starije životne dobi.\nPrema mjestu prebivališta, 45 osoba je iz Banjaluke, osam iz Bijeljine, po sedam iz Kneževa i Šipova, šest iz Laktaša, po pet iz Mrkonjić Grada i Prnjavora, tri iz Prijedora i po dvije iz Gradiške, Kotor Varoša i Srpca .\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je devet smrtnih slučajeva. Radi se o šest muškarca i tri žene, srednje i starije životne dobi iz Banjaluke (4), Prijedora (2), Teslića, Doboja i Kotor Varoša.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđeno 67.929 slučajeva virusa korona, a preminulo je ukupno 3.909 osoba kod kojih je potvrđen test na virus korona.\nU Republici Srpskoj, testirano je ukupno 301.988 osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 463, u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske 285, a u ostalim bolnicama 178. Na respiratoru su 44 osobe (32 u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, 12 u ostalim bolnicama).\nU Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 3.537 osoba, a nadzor je završen kod 195.979 osoba.\nMitropolit Joanikije: Podjele vještački izazvane\nBratska saradnja Beograda i Bijeljine /FOTO/


Nikola Borozan - Biografija autora RFE - Radio Slobodna Evropa - stranica 2\nKada je porodica potpuna?\nIzjava premijera Crne Gore Zdravka Krivokapića da je porodica potpuna s djecom i da su male porodice egoistične, podijelila je javnost. Što vama znači potpuna porodica?\nCrnogorska skupština izabrala je 4. decembra novu Vladu. Premijer Zdravko Krivokapić prvi je u poslednjih 30 godina koji nije iz Demokratske partije socijalista. Kao nestranačka ličnost koju je nametnula Srpska pravoslavna crkva, bio je nosilac najače opozicione liste na izborima 30. avgusta.\nMarija Backović, istraživačica na Pasterovom institutu u Parizu, očekuje da bismo se u drugoj polovini 2021. mogli ‘opustiti’ kada je riječ o pandemiji, ali upozorava da i pored vakcina, sve zavisi od ponašanja ljudi. Crnogorska biohemičarka i genetričarka za RSE govori o virusu,vakcini, imunizaciji


Vesti online / Vesti / Srbija / "Vučić je apsolutni suveren Srbije, SNS-u i 170 mandata"\n"Vučić je apsolutni suveren Srbije, SNS-u i 170 mandata"\nGlavni urednik nedeljnika Vreme Dragoljub Žarković ocenio je da prvi rezultati izbora pokazuju da je Aleksandar Vučić ostvario fenomenalan rezultat.\nVučić može da očekuje i 170 mandata: Dragoljub žarković\n- Vučić je apsolutni suveren Srbije čak i ako izabere partnera to će biti mnogo jeftinije nego prošli put jer neće moći da mu postavljaju uslove, niko politički ne može da ga uslovljava - kazao je Žarković za N1 i dodao:\n* Pomozi bože, šta smo glasali - to dobijamo: Naprednjacima 158 mandata?\n* Mediji u regionu o izborima: Dominacija SNS-a, Vučić ubedljivo vodi\n- Iako je i prošli put imao preko 50 odsto, Vučić nije imao potvrdu izbornog rezultata. Kada se pretvori u mandate, ako su tačni ovi preliminarni rezultati, imaće više od 170 mandata - kaže Žarković.\nOn je naveo da je čak vrlo moguće da će samo tri stranke biti iznad cenzusa kada se zbroje svi glasovi.\n- Vučiću će to biti jeftin oblik vladavine ali će mu biti veoma skup na duže staze jer preuzima mnogo odgovornosti sa strankom kakvu vodu - kaže on.\nSociolog Jovo Bakić ocenio je da prvi rezultati izbora po kojima je Srpska napredna stranka osvojila više od polovine glasova izašlih birača uopšte ne čude.\nBakić je za N1 ocenio da nadpolovičan rezultat dosadašnje vladajuće stranke u Srbiji uopšte nije iznenađujuć s obzirom na to da je opozicija u rasulu.\nSRBIJA Vučić poručio: Dobro sam vas razumeo, znam šta mi je činiti...\nPonedeljak 02.05.2016. 22:31


Rupe, semafori, šahtovi...U Sarajevu otvoren muzej saobraćaja i putnih komunikacija\nRupe, semafori, šahtovi…U Sarajevu otvoren muzej saobraćaja i putnih komunikacija\nBy LIFE 13/05/2019 0\nProtekle sedmice, tačnije 27. maja 2040. godine, u ulici Hamdije Kreševljakovića u Sarajevu upriličeno je otvaranje najvećeg muzeja saobraćaja i putnih komunikacija na Balkanu.\nU muzeju je izloženo blizu tri hiljade eksponata iz saobraćajne prošlosti Bosne i Hercegovine – od pogrešno usklađenih semafora, do neispravnih i zastarjelih automobila koji su se do prije nekoliko godina još uvijek mogli sresti na našim cestama.\nSarajevski Muzej saobraćaja i putnih komunikacija posjeduje najveću izložbenu kolekciju rupa na cesti koja je ikada izložena igdje u svijetu. Jedan od kustosa muzeja otkrio nam je da je najmanja izložena rupa široka 15 cm, a duboka 32 cm, dok je najveća široka 273 cm, a duboka 122 cm.\nLIFE: Fama Metodologija vam poklanja vodič 'Umijeće opstanka' - Biti ispred straha\nPosjetioci muzeja imaju priliku vidjeti najreprezentativniju kolekciju nestručno postavljenih šahtova sa 63 bosanskohercegovačke ceste, kao i bogatu kolekciju odvaljenih točkova sa čak 79 prevoznih sredstava.\nZbirka obuhvata najrazličitije vrste točkova, od onih najmanjih, otpalih s putničkih automobila, do točkova najvećeg promjera, odvaljenih s traktora, kamiona i autobusa.\nU sarajevskom muzeju je izložena i zbirka od 357 fotografija pogrešno postavljenih saobraćajnih znakova i putokaza koje su fotografisali naši najčuveniji fotografi.\nZahvaljujući izložbenim postavkama Muzeja saobraćaja i putnih komunikacija u Sarajevu, bosanskohercegovačka djeca će imati priliku da se upoznaju sa historijom saobraćaja koja obuhvata period od 1995. godine do velike saobraćajne reforme započete prije nešto manje od deset godina.\nFOTO: Fudbal se može igrati u zgradi Vlade RS\nPovodom 30. rođendana: Akademski ženski hor „Gaudeamus“ prezentirao kompoziciju „Sarajevo na visoku gledu“\nBy LIFE 5 dana ago 0\nBiH: U Sarajevu nema novozaraženih koronavirusom


Pravila korišćenja - Penzionerski popusti\nNavedeni uslovi i pravila važe za sve oglašivače i korisnike internet sajta www.penzionerskipopusti.rs.\nMolimo vas da pažljivo pročitate dole navedena pravila i uslove korišćenja internet sajta www.penzionerskipopusti.rs. Pristupanjem sajtu i korišćenjem materijala koji je na istom prikazan, smatra se da automatski prihvatate pravila i uslove korišćenja sajta www.penzionerskipopusti.rs.\nPojam „podaci“ podrazumeva sve podatke koje partner dostavi internet sajtu www.penzionerskipopusti.rs kao što su baneri, PR tekstovi, itd.\nInternet sajt www.penzionerskipopusti.rs bavi se obezbeđivanjem tehničkih uslova koja omogućavaju forme baze podataka, pretraživanje istih i njihovo prikazivanje kroz rezultate.\nSvi poslovni odnosi, koji su posledica oglašavanja na ovom sajtu, zaključuju se i sprovode bez učešća internet sajta www.penzionerskipopusti.rs i na osnovu toga, ovaj sajt ne odgovara ni za jednu obavezu nastalu iz takvog odnosa.\nIzmenu unesenih podataka registrovani partner poslati samo sa neke njegove, kod nas registrovane, imejl adrese ili u pisanoj overenoj formi. Tek nakon provere, ovaj internet sajt pristupiće izmeni već unetih podataka.\nU slučaju da dođe do pada sistema, na koji internet sajt www.penzionerskipopusti.rs nema uticaj, oglašivači se slažu da ovaj internet sajt ne odgovara za naknadu štete i da se smatra da je pad sistema posledica više sile.\nInternet sajt www.penzionerskipopusti.rs zadržava pravo raskida bez naknade i povraćaja uplaćenog iznosa za oglašavanje, ukoliko oglašivač dostavi netačne podatke ili se ne pridržava uslova iz svoje ponude.\nudruženje “Penzionerski servis”


Marija Vučić | 25. apr 2017.\nUkoliko Vlada Srbije to odobri, dugove koji su ostali nakon poništene privatizacije RT Kragujevac vraćaće građani, jer će se ovaj medij na inicijativu gradskih vlasti do nove privatizacije vratiti na upravljanje Gradu koji se obavezao da će „izmiriti obaveze prema zaposlenima i ostalim poveriocima“. Trenutni dug je preko 30 miliona dinara.\nRT Kragujevac spasavaju građani; Ilustracija, foto: commons.wikimedia.org/ Krish Dulal\nOvo je omogućeno izmenjenom Uredbom o prenosu kapitala bez naknade, koju je Vlada usvojila 30. marta i koja omogućava da se mediji čija je privatizacija propala vrate lokalnim samoupravama na upravljanje u periodu do šest meseci, nakon čega sledi ili nova privatizacija ili zatvaranje.\nIz Grada Kragujevca kažu da su odlučili da traže saglasnost Vlade i da će, ako je dobiju, iz budžeta obezbediti novac za funkcionisanje RT Kragujevac do nove privatizacije.\n„To podrazumeva izmirenje obaveza prema zaposlenima i ostalim poveriocima, posebno vodeći računa da se obaveze prema zaposlenima izmire uz poštovanje rokova koji su predviđeni uslovima socijalnog programa“, navode iz Grada.\nRazlog za donošenje ovog zaključka, kako kažu, jeste taj da se RT Kragujevac na adekvatan način pripremi za novu privatizaciju, koja će omogućiti opstanak ove medijske kuće, značajne kako za grad, tako i za celu Šumadiju.\n„Mnogo je uloženo, ne samo materijalnog i finansijskog, nego i ljudskog napora da se stvori medij koji će zadovoljiti potrebe stanovnika Šumadije. Grad ima svu moralnu, ljudsku i društvenu obavezu da pomogne da RTK opstane i nastavi da se bavi svojom osnovnom delatnošću kako bi građani bili pravovremeno i objektivno informisani“, stoji u zaključku Grada.\nPrivatizacija RTK poništena je početkom ove godine zato što bivši vlasnik Radoica Milosavljević iz Kruševca nije ispunio obaveze iz kupoprodajnog ugovora.\nKako prenosi agencija FoNet, račun preduzeća je u blokadi od avgusta 2016. godine, a trenutni dugovi su preko 30 miliona dinara.\nZbog neizmirenih nadoknada, REM je oduzeo dozvolu za emitovanje programa, veći deo opreme je rasprodat, a šezdesetoro zaposlenih ne primaju platu od maja prošle godine, nemaju uplaćene doprinose, niti su im overene zdravstvene knjižice.\nPrema nezvaničnim informacijama, ogromna većina zaposlenih izjasnila se za odlazak iz RTK uz odgovarajući socijalni program i otpremninu od 200 evra po godini radnog staža.\nInače, Uredba o prenosu kapitala bez naknade omogućavala je i da radnici postanu vlasnici medija prenosom akcija i udela na njih, a nova izmena Uredbe predviđa da medij preuzme i lokalna samouprava, ukoliko to želi.\nProtiv ovako izmenjene Uredbe protestovala su pojedina novinarska udruženja, smatrajući da ona predstavlja povratak države u medije, što je u suprotnosti sa njenim strateškim opredeljenjem da se iz njih povuče.\nPri tom, kako je ranije za N1 rekao generalni sekretar NUNS-a Svetozar Raković, ovakvom uredbom se zaustavljaju medijske reforme, a pitanje je i ko će kupiti već uništene medije.\nDržavni sekretar za medije u Ministarstvu informisanja Nino Brajović tada je rekao da se na ovaj način ne isključuje privatizacija već se samo daje „još jedna šansa“.\nOstalo je, međutim, nejasno, po kojim kriterijumima će lokalne samouprave i Vlada Srbije odlučivati koje će medije „spasti“, a koje ne.\nGRAĐANI PLAĆAJU LOŠE SPROVEDENU PRIVATIZACIJU\nPeticiju za očuvanje RT Kragujevac potpisalo je i predalo Gradu 10.000 Kragujevčana. Međutim, upravo će građani morati da izmire dugovanja koja su ostala nakon raskida privatizacije koja je, kako je ranije izjavio za Blic predsednik Sindikata Nezavisnost u RTK Goran Antonijević, loše sprovedena.\nOna je, prema njegovim rečima, obavljena brzo i Grad nije stigao da medij adekvatno pripremi za prodaju.\nDodao je i da za stanje u ovoj medijskoj kući nisu krivi zaposleni, već da je odgovorna država, koja je realizovala privatizaciju sa neodgovornim kupcem, „a pri tom nije predvidela kako dalje u slučaju raskida, sem da se mediji ugase“, piše Blic.\n← Gradsko veće Valjeva ponizilo novinare, a Valjevcima ograničilo slobodu informisanja\nJavna tribina o položaju lokalnih medija u Srbiji – Mediji više naklonjeni vlasti nego istini →


Šesta škola na stend baju | Kolubarske\nŠesta škola (foto: Đorđe Đoković)\nŠesta škola na stend baju\n"Dan D" da učenici osnovne škole "Milovan Glišić" budu preseljeni u novi školski objekat bio je 12. novembar, "kada deca imaju jedan raspust", međutim ni danas se nije čulo školsko zvono u novoj školi u Brđanima.\nOsim što je izostalo preseljenje, izostalo je i objašnjenje gradskog rukovodstva zbog čega još uvek nije otvoren novi objekat Šeste škole i od čega zavisi kada će učenici, konačno, biti u novoj zgradi.\nNa početku nove školske godine, u septembru, šetajući po novoj školskoj zgradi, Mihailo Milutinović, koordinator izvođača radova na OŠ "Milovan Glišić" ili Šestoj školi, je za VTV s ponosom govorio da se sada od kada je on koordinator sa "velikom ozbiljnošću pristupilo poslovima oko Šeste škole kako bi radovi konačno bili završeni i da je to pitanje dana".\nOn je, tada, izjavio da se "čeka najvažniji papir, ostale su još samo neke sitne stvari da se reše i to će biti za tri-četiri dana".\n"Mi smo spremni u svakom trenutku da učenici krenu u novu školu, ali nećemo dok ne stigne i poslednji papir, dok sve ne bude hronološki sređeno. Gradonačelnik dr Gvozdenović će kontaktirati ministra prosvete i odrediće tremin. Da li će to biti 10. septembar ili prva polovina novembra kada deca imaju jedan raspust, to ostaje da se vidi. Inače sam objekat je spreman da učenike primi i sutra", rekao je pre dva meseca za VTV Milutinović.\nKolubarske.rs su početkom septembra pisale da nisu u pitanju "sitne stvari", kao što to tvrdi Milutinović, nego su problemi sa grejanjem i kotlarnicom i da je zbog toga odloženo preseljenje.\nDa su naša saznanja bila tačna, potvrđeno je nakon samo nekoliko dana, tačnije 25. septembra, kada je Grad raspisao javnu nabavku za kupovinu i ugradnju kotla u kotlarnici nove OŠ "Milovan Glišić".\nPosao, vredan oko 3,8 miliona dinara bez PDV-a, dobila je beogradska firma "Tipo kotlarnica". Ugovor je zaključen 25. oktobra, kojim je precizoran rok od 35 kalendarskih dana za isporuku i ugradnju kotla.\nKako Kolubarske.rs saznaju posao oko ugradnje kotla se privodi kraju, ali, prema rečima našeg sagovornika, nije problem samo sa kotlarnicom.\n"Postoje tu još brojni problemi i oko struje, opreme, prilaznih saobraćajnica, pre svega pešačke staze. To sve na prvi pogled izgleda malo, ali je za sve to potreban novac, a ništa od toga nije planirano u budžetu Grada, niti ima najava da će Grad obezbediti novac za to", navodi sagovornik Kolubarskih. rs.\nKolubarske.rs su prošle nedelje pisale o tome da se u četrnaestoj izmeni Plana javnih nabavki, koja je usvojena 30. oktobra, našla i javna nabavka za izradu projekta kolsko-pešačke staze i igrališta u dvorištu nove OŠ "Milovan Glišić", čija je procenjena vrednost 600 hiljada dinara, a to potvrđuje da još ima nezavršenih poslova oko Šeste škole.\nOd septembra do septembra i tako godinama\nNova Šesta škola je rekorder, ne samo po dužini gradnje više od 18 godina, nego i po najavama kada će biti završena i đaci preseljeni. Za proteklih pet godina bilo je desetak najava da će đaci u novu Šestu školu krenuti "od ovog septembra" i isto toliko slikanja ispred ili u školi.\nPodsećam na neke:\nŠkolsko zvono u osnovnoj školi "Milovan Glišić" u Brđanima čuće se na proleće sledeće godine, kada će konačno biti završeni radovi na izgradnji ovog objekta, koji su počeli pre 15 godina, koji će koštati 350 miliona dinara.\nObilazeći gradilište gradonačelnik Stanko Terzić je obećao da će se đaci i njihovi nastavnici u novu školu useliti u martu ili aprilu sledeće godine, do kada će svi radovi biti završeni, uz zaključak "da nije važno kada, važno je da će naš Skadar na Bojanu biti završen i da ćemo dobiti modernu školu".\nOsnovna škola "Milovan Glišić" u Brđanima, čija je izgradnja počela pre 16 godina, biće završena sledeće godine, rekao je za Kolubarske.rs zamenik gradonačelnika Dragan Jeremić.\nBez obzira na to što je nekoliko puta od početka godine najvaljivano da će se od ovog 1. septembra školsko zvono oglasiti i u novoizgrađenoj zgradi škole u Brđanima već je sasvim sigurno da se to neće dogoditi. Iako su na gradilištu radnici i radovi nisu obustavljeni, zamenik gradonačelnika Dragan Jeremić kaže da je najrealnije da đaci staru školu zamene novom 2017. godine.\nU novu zgradu osnovne škole "Milovan Glišić" u Brđanima, koja je "u fazi rekonstrukcije", đaci će se useliti do 1. septembra sledeće godine, najavio je gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović.\nOn je za onlajn izdanje Srpskog telegrafa odgovarajući na pitanje kada će biti završena nova, Šesta osnovna škola u Valjevu, rekao da su "svi grubi radovi na školi gotovi, treba proveriti instalacije za grejanje i još neke tehničke stvari, tako da će od 1. septembra đaci biti u novoj školi".\nMihailo Milutinović, koordinator izvođača radova na OŠ "Milovan Glišić" ili Šestoj školi, najavio je preseljenje u novu školsku zgradu "10. septembra ili u prvoj polovini novembra kada deca imaju jedan raspust”.\nSaopšteno nakon sednice SOT Pre 5 sati 30 minuta\nPR tekst Pre 4 sati 38 minuta


Započet rad na izradi nacrta novog zakona o zaštiti konkurencije « Komisija za zaštitu konkurencije\nZapočet rad na izradi nacrta novog zakona o zaštiti konkurencije\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, kao ovlašćeni predlagač i Komisija za zaštitu konkurencije pokrenuli su postupak izrade nacrta novog zakona o zaštiti konkurencije. Komisija će nakon izrade nacrta, na isti način kako je to učinila i sa Uredbom o sadržini i načinu podnošenja prijave koncentracije, pozvati sve zainteresovane da dostave svoje primedbe i predloge, kako bi nova zakonska rešenja bila u još većoj meri harmonizovana ne samo sa pravom EU, već i prilagođena specifičnostima tržišta na teritoriji Republike Srbije. Komisija očekuje saradnju sa akademskom i stručnom javnošću, kao i predstavnicima poslovne zajednice u najširem smislu, uključujući i advokatske kancelarije i učesnike na tržištu. S tim u vezi, Komisija je upoznata sa sadržajem navoda iz dokumenta na engleskom jeziku „Poziv na akciju – Zaštita slobodne konkurencije“, koji su pripremili jedna od advokatskih kancelarija i Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti. Iako svrha ovog obaveštenja nije polemika sa autorima, nego najava novog zakona, ipak, s obzirom na to da pojava ovog dokumenta koincidira sa početkom rada na nacrtu novog zakona, te kako se radi o tekstu koji sadrži netačne i paušalne ocene Zakona o zaštiti konkurencije i rada Komisije, ocenjeno je da je, u cilju pravilne informisanosti javnosti, ipak neophodno reagovanje u vezi sa pojedinim navodima. Pomenutim tekstom rad Komisije je ocenjen kao arbitraran, bez sudske kontrole, pojedine radnje koje preduzima u postupku, kao kršenje osnovnih ljudskih prava, a sam zakon kao neustavan, pa se poziv na akciju odnosi na njegovo ukidanje i donošenje novog zakona koji bi bio u skladu sa Ustavom. Bez namere da tumači odredbe Kodeksa profesionalne etike advokata, Komisija ipak podseća da navedeni kodeks, između ostalog, utvrđuje da je odnos advokata i državnih organa, izraz pravne kulture i uvažavanja pravničke profesije i da advokat treba da se u kontekstu ovog odnosa, ophodi odmereno i pristojno. Navedeni kodeks takođe utvrđuje da podnesci i usmena izlaganja advokata treba da budu jasni, sažeti, umesni i logični, a kritika koju advokat upućuje sudu, drugim državnim organima i njihovim predstavnicima ne sme da bude saopštena na neprimeren ili uvredljiv način. Imajući u vidu prethodno, a radi očuvanja ugleda same struke, Komisija će ocenu o eventualnom kršenju Kodeksa prepustiti Advokatskoj komori. Činjenica da autori teksta pozivaju na ukidanje Zakona o zaštiti konkurencije, kao neustavnog, za Komisiju nije iznenađenje, jer je takvih pokušaja bilo i ranije, ali je način na koji se to čini neprimeren u svakom pogledu.\nObavešteni smo da je dokument dostavljan i učesnicima na tržištu koji bi, ukoliko ne poznaju dovoljno Zakon o zaštiti konkurencije i rad Komisije, mogli biti dovedeni u zabludu, kako u pogledu nadležnosti i ovlašćenja Komisije, tako i u pogledu prava koja im ovaj zakon obezbeđuje.\nNa kraju, bez obzira na ovu inicijativu, u kojoj se čak, što je apsolutno neprihvatljivo, tvrdi da će izmene Zakona o zaštiti konkurencije ojačati „postojeće neustavnosti“, Komisija ipak, polazeći od prethodnih dobrih iskustava, očekuje od svih zainteresovanih saradnju u postupku pripreme nacrta novog zakona o zaštiti konkurencije.


psihoterapeut i psihoterapija | Razvojno Savetovalište Mala Škola, Novi Sad (Srbija)\nPsihoterapeut i psihoterapija\nPrimarni zadatak terapeuta je da obezbedi uslove rada koji pospešuju komunikaciju i osposobljavaju terapeuta i klijenta da posmatraju i misle o onom što se dešava unutar i među njima. Koncept terapijskog setinga se odnosi na sve što formira podlogu na kojoj započinje i odvija se psihoterapija. (Wilson, 1991.)\nTerapeut može da ponudi jednokratne konsultacije, kratke ili trajnije intervencije, može da radi sa decom ili adolescentom individualno, samo sa roditeljima, sa roditeljima i detetom ili, udruženo sa članovima profesionalnog tima.\nPraktična organizacija redovnog dovođenja deteta tokom dužeg perioda je važan deo setinga koji može da utiče na život cele porodice. Kada rezultat saradnje porodice i terapeuta počne da pomaže detetu, kvalitet života cele porodice se može poboljšati, pa dolaženje može da postane zadovoljstvo.\nTerapeut obezbeđuje deci i adolescentima poverljivost povećavajući time šanse da oni dožive seansu kao svoj vlastiti prostor za terapiju. Poverljivost služi da zaštiti klijenta, ne terapeuta, a roditelj se upoznaju sa činjenicom da će pravila poverljivosti biti prekinuta ako je detetova sigurnost ugrožena.\nTerapeut treba da bude odgovarajuće ovlašćen od strane deteta i roditelja da bi počeo da radi. Odnos je važno sredstvo pomoću kojeg se odvija terapija. Presudno za uspostavljanje odnosa poverenja je direktno iskustvo deteta, roditelja i kolega u odnosu sa terapeutom. Saglasnost, doslednost i poverljivost predstavljaju važne elemente ovog odnosa.


Vladin odgovor na zahtjev za dostavu podataka Ureda za reviziju, o preduzetim mjerama u vezi pandemije - Antikorupcija\nT.H., Revizije info\nU saopštenju sa sjednice Vlade ne spominju se rokovi. Kao što se ne spominje ni razlog zašto je Vlada sa analizom i procjenom efekata mjera čekala zahtjev Ureda za reviziju. I da li bi ih i kada uopšte radila da tog zahtjeva i odluke Ureda za reviziju da se posveti ovom problemu nije bilo. I kako je uopšte moguće da Vlada suočena sa ovakvim izazovom, pa još opterećena krupcijskim aferama, redovno ne analizira efekte svojih mjera za smanjenje posljedica Pandemije?\nNa juče, 19.11.2020., održanoj sjednici Vlade FBiH, između ostalog, razmatran je i zahtjev Ureda za reviziju institucija u FBiH za dostavu podataka radi provođenja revizije učinka o temi „Efikasnost mjera za smanjenje posljedica pandemije COVID-19“.\nRadi od pred-studijskom istraživanju revizije učinka na ovu temu, koje je započeto na osnovu odluke generalnog revizora Ureda za reviziju FBiH. A cilj je analizirati donesene propise i mjere namijenjene za smanjenje posljedica pandemije, kao i da li se javna sredstva koriste odgovorno i u prave svrhe. Što treba da doprinese unapređenju transparentnosti i odgovornosti, te osiguranju efikasnijeg, ekonomičnijeg i efektivnijeg provođenja mjera i korištenja javnih sredstava u kriznim situacijama.\nFederalna vlada je, u vezi sa primljenim zahtjevom, ocijenila da se radi o sveobuhvatnim mjerama, koje uključuju, između ostalog, direktne i indirektne intervencije prema privrednim subjektima i nižim nivoima vlasti, te da njihovi efekti mogu biti ocijenjeni tek nakon što ih analiziraju Federalno ministarstvo finansija za kantone i općine, odnosno Finansijsko-informatička agencija za privredne subjekte.\nFederalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije, Federalno ministarstvo okoliša i turizma, Federalno ministarstvo prometa i komunikacija, Federalno ministarstvo vodoprivrede, poljoprivrede i šumarstva i Federalno ministarstvo zdravstva zaduženi su da procijene mjere koje su preduzimane u okviru njihove nadležnosti, te da o tome informišu Ured premijera FBiH i Koordinacioni odbor za stabilizaciju privrede i saniranje posljedica pandemije koronavirusa.\nZaključeno je da će Ured premijera FBiH i Koordinacioni odbor, nakon pribavljanja svih podataka, Vladi FBiH dostaviti sveobuhvatnu informaciju o efektima mjera za ublažavanje negativnih posljedica pandemije COVID-19.\nOznakeCOVID-19 Pandemija Ured za reviziju institucija u FBiH Vlada FBiH


"Železnice Srbije", "Energoprojekt holding", EPS i država, po svemu sudeći, neće uspeti u nameri da prebiju međusobna dugovanja.\nMinistarstva ekonomije, finansija i infrastrukture bila su saglasna da se novac za naplatu potraživanja ovih kompanija nađe u predlogu rebalansa budžeta za tekuću godinu, ali se sa dolaskom MMF od toga odustalo, saznaje "Blic".\nRebalansom budžeta, "Železnice Srbije" dobile bi 3,7 milijardi dinara, čime bi platile dugove za gradnju Prokopa i putnih prelaza.\nOvim sredstvima, "Železnice" bi izmirile dug prema EPS od 2,4 milijarde dinara i "Energoprojekt holdingu" kome za radove na Prokopu duguje 1,2 milijarde.\nDržavna Agencija za osiguranje depozita od "Energoprojekta" dobila bi 6,1 mil EUR, koliko joj kroz Pariski klub duguje "Energoprojekt Niskogradnja".\nKorist bi imale sve četiri strane: potraživanja bi naplatili Agencija za osiguranje depozita, "Železnice", EPS i "Energoprojekt".\nSvi bi uglavnom i vratili dugove, a "Energoprojektu" bi i ostalo oko 6 mil EUR.\n"Raspoloženje je postojalo na svim stranama, ali se sa dolaskom MMF od toga odustalo", kaže izvor "Blica".\n"Telekom" najuspešniji po dobiti, NIS po prihodu\n"Telekom Srbija" je, sa dobiti od 15,5 milijardi dinara, najuspešnije preduzeće u Srbiji u prošloj godini, prema listi "Biznis top 2009" magazina "Biznis i finansije".\nNa drugom mestu je "Apatinska pivara" sa 3,9 milijardi dinara, a slede "PTT Srbija", čija je dobit iznosila 3,8 milijardi dinara, "Hemofarm" sa 3,5 milijardi dinara i "Sintelon" sa 2,9 milijardi.\nNajveći prihod u prošloj godini ostvarila je "Naftna industrija Srbije" (NIS) - 118,3 milijardi dinara, "Elektroprivreda Srbije" (EPS) zabeležila je prihod od 100,4 milijardi, "Telekom Srbija" 86 milijardi, "Delta maxi" 65,6 milijardi i Termoelektrana "Nikola Tesla" iz Obrenovca 57,2 milijarde.\nEPS je na prvom mestu po ukupnom kapitalu preduzeća, sa 275,2 milijardi dinara, kapital "Železnica Srbije" vredi 141,6 milijardi, HE "Đerdap" 114,1 milijardi, "Telekoma Srbija" 113,1 milijardi, Javnog preduzećea "PTT Saobraćaja Srbije" 89 milijardi, dok je kapital Javnog preduzeća "Putevi Srbije" vredeo 84,1 milijardi dinara.\n"Ball Packaging" investira još 35 mil EUR u fabriku za proizvodnju limenki u Srbiji\nPredsednik Srbije Boris Tadić obišao je juče fabriku za proizvodnju limenki "Ball Packaging" u Beogradu koja će u proširenje kapaciteta uložiti 35 mil EUR što će doprineti otvaranju 40 novih radnih mesta.\nOva investicija će udvostručiti proizvodnju, a Tadić je nakon razgovora sa menadžmentnom kompanije rekao da je fabrika "Ball Packaging" savremena, sa automatizovanom proizvodnjom i izvanrednim uslovima za rad.\n- Ovo je izvanredna investicija "Ball Packaging" u srpsku ekonomiju, u privredu uopšte i u radna mesta ljudi koji su zadovoljni prilikom da rade za jednu ovakvu kompaniju, kao i uslovima rada - rekao je Tadić.\nOn je kazao da, na žalost, nije moguće otvarati fabrike sa hiljadama radnih mesta jer se ulaže u automatizaciju proizvodnje, ali da se na taj način podiže konkurentnost jer se iz Srbije proizvodi izvoze.\n- Više od 80% proizvodnje je namenjeno izvozu. To je značajan doprinost našoj orijentaciji da promenimo strukturu naše ekonomije u izvoznu, a ne dominantno uvoznu kao što je bilo u prethodnim decenijama. Kada bismo imali stotine ovakvih kompanija i investicija bilo bi nam bolje, ali nema nikakve dileme da je ovo izvanredan model fabrike- rekao je Tadić.\nNova linija za proizvodnju limenki za alkoholna i bezalkoholna pića počeće da radi do kraja marta 2011. sa kapacitetom od blizu 750 miliona limenki godišnje. Ovo će biti druga proizvodna linija u fabrici američke kompanije u Beogradu, koja je otvorena 2005. i trenutno zapošljava 140 ljudi.\nEBRD: Srbija povećala konkurentnost\nSrbija je napredovala u zaštiti konkurencije, jednoj od devet oblasti kojima Evropska banka za obnovu i razvoj meri napredak tranzicionih zemalja.\nKako se navodi u izveštaju o tranziciji za 2010. godinu, ocena Srbije u uređenju konkurencije popravljena je sa dva na dva plus zbog usklađivanja zakona o zaštiti konkurencije s propisima Evropske unije i jačanja uloge Komisije za zaštitu konkurencije.\nU Izveštaju o tranziciji EBRD prati napredak 29 zemalja, a Srbija je među osam država koje su ove godine ostvarile napredak u nekoj oblasti.\nEBRD očekuje da će ekonomski opravak Srbije u ovoj godini biti skroman i da će rast bruto domaćeg proizvoda biti oko 1,6 odsto.\nTri kompanije žele Telekom Srbija\nTelekom Austrija, Dojče Telekom i Frans telekom otkupili su tendersku dokumentaciju ua učešće na tenderu za kupovinu 51 odsto Telekoma Srbije, kaže Jasna Matić.\nMinistarka za telekomunikacije istakla je da je zadovoljna odzivom potencijalnih kupaca za kupovinu većinkog udela u Telekomu Srbije.\nOna je rekla da nije upoznata sa tim da li je sa manjinskim suvlasnikom, grčkom kompanijom OTE, postignut dogovor da ona proda svoj paket od 20 odsto akcija Telekoma Srbije.\nPrema ranijim najavama iz Vlade Srbije, ukoliko bi OTE prodao svoj paket onda bi Vlada prodala samo 31 odsto akcija Telekoma Srbije.


Šesta manifestacija Nađi vremena za košarku - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tŠesta manifestacija Nađi vremena za košarku\nJoš tri dana ostalo je do 20. novembra, kada počinje ovogodišnja, šesta po redu, košarkaška manifestacija “Nađi vremena za košarku”, na kojoj se takmiče košarkaši mlađih kategorija. Manifestaciju oranizuje košarkaški klub Basket IN iz Smedereva, a od pethodne godine ona je poprimila i međunarodni karakter, učešćem ekipa iz Bosne i Hercegovine. I ove godine učestvuju dve ekipe sa prostora bivše Jugoslavije, K.K.“Bratunac“ (R.Srpska – BiH) kao i K.K.“Mladinski“ (Strumica – BJRM).\nPored ekipa iz država u okruženju, na predstojećoj manifestaciji učestvovaće i ekipe: K.K.“Plana“ iz V.Plane, K.K.“Radnički“ Kovin, K.K.“Starinski“ Smederevo i ekipa domaćina K.K.“Basket IN“ Smederevo.\nOvogodišnju manifestaciju prati još jedna akcija, a reč je o promociji i popularizaciji košarke medju najmlađima, kao magične igre pod obručima! Naziv akcije, kao slogan, ali i poziv deci, glasi: “IZABERI SPORT – IZABERI KOŠARKU!” Akcija se sprovodi u saradnji sa Osnovnom školom „Sveti Sava“ u Smederevu, čiji učenici, od V/VII razreda, od septembra, treniraju košarku u okviru školske sekcije, i koji će po prvi put, kao ekipa, već u subotu, 21.novembra, biti predstavljeni na našoj manifestaciji, kada će i odigrati svoju prvu zvaničnu utakmicu, sa ekipom K.K.“Zekas 75“ iz Rače. Narednog dana, u nedelju, programom je planirano da odigraju još jednu utakmicu, i to drugu zvaničnu u takmičenju, ali i protiv inostrane ekipe K.K.“Mladinski“ (Strumica – BJRM). Cilj ove akcije je popularizovati sport i njegove vrednosti kod dece i mladih, i omogućiti im da kroz manifestacije ovakvog karaktera, jačaju sportski duh kroz takmičenja, ali i upoznaju i steknu nova poznanstava i prijateljstva, pa i van granica Srbije.\nDetaljan program manifestacije možete pronaći na zvaničnom sajtu: http://www.nadjivremenazakosarku.com/\nIzvor: KK Basket IN


utorak, 30 jul 2019 17:33\nNSZ raspisala javni poziv\nNacionalna služba za zapošljavanje raspisala je Javni poziv za učešće u finansiranju programa obuke za potrebe poslodavca za zaposlenog u 2019. godini.\nOvaj program obuke za potrebe poslodavca za zaposlena lica sprovodi se radi sticanja dodatnih znanja i veština u cilju unapređenja kompetencija, sticanja nedostajućih znanja, sposobnosti i veština, sa ciljem održanja zaposlenja kod poslodavca.\nObuka se realizuje radi posebnog usavršavanja zaposlenog ili opšteg usavršavanja zaposlenog. Pod posebnim usavršavanjem smatra se sticanje dodatnih znanja i veština namenjenih zaposlenom licu koje nisu prenosive ili su ograničeno prenosive na druge privredne subjekte ili delatnosti, dok se pod opštim usavršavanjem zaposlenog smatra sticanje dodatnih znanja i veština namenjenih zaposlenom licu, koje su većinom prenosive na druge privredne subjekte i delatnosti.\nObuku može izvoditi javno priznati organizator aktivnosti, u skladu sa Zakonom o obrazovanju odraslih, odnosno licencirani izvođač obuke na osnovu iskazane potrebe poslodavca.\nU skladu sa pravilima o dodeli državne pomoći, a u okviru raspoloživih sredstava za realizaciju obuke, Nacionalna služba za zapošljavanje može poslodavcu, na osnovu zahteva, da isplati sredstva na ime učešća u finansiranju obuke radi posebnog usavršavanja u iznosu do 25% od ukupnih opravdanih troškova, a najviše 100.000 dinara po polazniku.\nNa ime učešća u finansiranju troškova obuke radi opšteg usavršavanja isplaćuju se sredstva u iznosu do 60% od ukupno opravdanih troškova, a najviše 100.000 dinara po polazniku.\nJavni poziv je otvoren od dana objavljivanja u sredstvima javnog informisanja do utroška raspoloživih sredstava izdvojenih za ovu namenu, a najkasnije do 29. novembra tekuće godine.\nSve dodatne informacije o programu obuke mogu se dobiti u svakoj organizacinoj jedinici Nacionalne službe za zapošljavanje.


Fajon se nada prijedlogu o viznoj liberalizaciji za BIH u maju\nUkoliko Evropska komisija početkom maja predloži viznu liberalizaciju za Bosni i Hercegovinu, onda je još moguće da barem u Evropskom parlamentu napravimo sve da procedura za liberalizaciju viznog režima bude finalizovana prije sedmog mjeseca, izjavila je danas Feni zastupnica u Evropskom parlamentu Tanja Fajon.\nOna je ocijenila da je to vrlo ambiciozan i vrlo optimističan scenarij, koji nije u rukama Evropskog parlamenta.Pojašnjava da se sredinom ili krajem aprila očekuje izvještaj EK-a u kojem će biti ocijenjena spremnost BiH za ulazak u bezvizni režim. EK će, naime, izvještaj o spremnosti predstaviti u Evropskom parlamentu 26. aprila.\nFajon se nada da će Evropska komisija što je moguće prije dati prijedlog za viznu liberalizaciju te da se između izvještaja Komisije i prijedloga za viznu liberalizaciju "neće gubiti previše vremena".\nPodsjetila je takode da je više puta s još nekim kolegama iz Evropskog parlamenta pozvala EK da ubrza proceduru i da zakonodavni prijedlog za ukidanje viza predloži najkasnije u prvoj sedmici maja.\nFajon nije mogla govoriti o razlozima mogućeg odgadjanja vizne liberalizacije za septembar ili oktobar kako se o tome spekuliše.Kaže da nezvanicne informacije kojima raspolaže govore da su izvještaji ekspertskih misija, koje su boravile u BiH, pozitivni te da BiH tehnički ispunjava više ili manje sve kriterije.\nOčekujem da će izvještaj EK-a biti pozitivan, možda s još nekim manjim otvorenim pitanjima, ustvrdila je Fajon.


Šta nadležni kažu o problemu u Linglongu? Stavovi, oprečna mišljenja i zid ćutanja\nPrema poslednjim informacijama, radnici iz Vijetnama koji su angažovani na poslovima gradnje fabrike Linglong, izmešteni su na nekoliko različitih lokacija. Za to vreme svoje stavove o situaciji u Zrenjaninu izneli su premijerka Srbije Ana Brnabić, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, zaštitnik građana Zoran Pašalić, gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura, te nevladina organizacija Astra.\nSaopštenjem se oglasila i kompanija Linglong rekavši da su radnici iz Vijetnama angažovani od strane jednog od izvođača radova. Da li to znači da Linglong nema odgovornost za situaciju koja se dešava u Zrenjaninu i da ih, sve dok mediji nisu ukazali, nije briga u kakvim se uslovima realizuje njima važan projekat?\nFoto: Astra/Hristina Piskulidis\nKOMPANIJA LINGLONG: RAZGOVARAĆEMO SA IZVOĐAČIMA RADOVA\n„Želimo da naglasimo da se naša kompanija zalaže za potpuno poštovanje i human i dostojanstven pristup svim zaposlenima, te vas obaveštavamo da ćemo organizovati sastanke sa predstavnicima svih naših izvođača radova, na kojima ćemo ih obavestiti o vrednostima za koje bismo želeli da primenjuju i dele svi koji sarađuju sa našom kompanijom“.\nBRNABIĆ: DO SADA JE NAJVEĆI PROBLEM BIO ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE\nOglasila se i premijerka Ana Brnabić rekavši da je „do sada najveći problem bio zaštita životne sredine a da se sada svi brinu o radnicima“. Reč je o klasičnoj zameni teza na koju je domaća javnost navikla, jer građani Zrenjanina i aktivisti nijednog momenta nisu rekli da su zaboravili na zagađenje vazduha koje bi moglo da se desi, već nisu spremni da zatvore oči pred neljudskim ponašanjem prema radnicima Linglonga.\nMINISTAR MOMIROVIĆ: RADNICI IZ VIJETNAMA ŽIVE U LOŠIM USLOVIMA, ALI ZARAĐUJU PO 900 EVRA\nIzjavom se juče proslavio ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović rekavši da je „gradilište Linglonga najkontrolisanije u Srbiji te da su inspekcije izlazile na teren i tom prilikom nisu našle nepravilnosti“\n– Ostaje otvoren slučaj smeštaja, jer oni spavaju u neuslovnim prostorijama, ali ti radnici su jako dobro plaćeni. Veliki broj građana Srbije sa mnogo manjim platama ima dostojanstvenije uslove za život, rekao je Momirović.\nMomirović kaže da državni organi ne guraju stvari u vezi sa Linglongom pod tepih, da inspekcije kontrolišu sve procese rada, ali da „naše mogućnosti nisu tako velike“, jer, kako kaže“ nismo mi drugovi, pa da im nešto govorimo“.\n– Kako se meni čini, oni posluju u skladu sa zakonima Srbije. Ovi problemi što su se javili, nisu objektivne prirode. Moj utisak je da postoji animozitet prema kineskim investicijama u regionu i da forsiranje priče o ugroženosti prava vijetnamskih radnika ima političku notu, rekao je on.\nASTRA: ZABRINJAVAJUĆE IZJAVE UNOSE KONFUZIJU I SKREĆU PAŽNJU JAVNOSTI SA SUŠTINE PROBLEMA\nNevladina organizacija ASTRA oglašavala se nekoliko puta u javnosti skrenuvši u slučaju radnika iz Vijetnama, pažnju na mogućnost trgovine ljudima.\n„I pored vrlo jasnog zakonodavnog i institucionalnog okvira za reakciju državnih organa, do sada se beleže duboko zabrinjavajuće izjave i postupanja, čiji je cilj da minimiziraju ozbiljnost i kompleksnost situacije, unesu konfuziju i skrenu pažnju javnosti sa suštine problema.\nSve što je do sada učinjeno: od plasiranja lažnih informacija o premeštanju radnika, preko nemuštih objašnjenja za zadržavanje pasoša, komentarisanja visine plate kao izgovora za neljudski tretman i uslove rada, do konfuznog i nenajavljenog seljenja radnika na više lokacija, ukazuje na upitnu sposobnost i volju državnih organa da u ovom slučaju postupaju onako kako im zakoni nalažu.\nPodsećamo nadležne državne organe na vrlo jasne i nedvosmislene odredbe Krivičnog zakonika Republike Srbije, član 388, Krivično delo trgovina ljudima: „Ko silom ili pretnjom, dovođenjem u zabludu ili održavanjem u zabludi, zloupotrebom ovlašćenja, poverenja, odnosa zavisnosti, teških prilika drugog, zadržavanjem ličnih isprava ili davanjem ili primanjem novca ili druge koristi, vrbuje, prevozi, prebacuje, predaje, prodaje, kupuje, posreduje u prodaji, sakriva ili drži drugo lice, a u cilju eksploatacije njegovog rada, prinudnog rada, vršenja krivičnih dela, prostitucije ili druge vrste seksualne eksploatacije, prosjačenja, upotrebe u pornografske svrhe, uspostavljanja ropskog ili njemu sličnog odnosa, radi oduzimanja organa ili dela tela ili radi korišćenja u oružanim sukobima, kazniće se zatvorom od tri do dvanaest godina.“\nIstovremeno podsećamo i da je prema definiciji Međunarodne organizacije rada, prinudni rad „svaki rad ili usluga koju osoba vrši pod pretnjom kazne i za koji se ta osoba nije dobrovoljno ponudila“.\nStav ove organizacije i njihovo mišljenje o situaciji u Linglongu pročitajte OVDE\nSIMO SALAPURA: SITUACIJA U LINGLONGU NIJE U NADLEŽNOSTI LOKALNE SAMOUPRAVE\nUpitan da prokomentariše situaciju sa radnicima iz Vijetnama, gradonačelnik Zrenjanina rekao je medijima da nije u nadležnosti lokalne samouprave da rešava to pitanje. Rekao je da je država uradila svoj posao time što su inspekcije i nadležno ministarstvo izašli na teren i sagledali situaciju, a da je za Zrenjanin i Zrenjanince najbitnije to što će kineski investitor zaposliti 1200 radnika, te da će se od priliva novca od te strane investicije graditi novi vrtići, putevi i ostalo“.\nINSTITUCIJE ĆUTALE I RANIJE – POLICIJA I TUŽILAŠTVO BEZ ODGOVORA NA PITANJA NOVINARA\nPraksa je da institucije selektivno odgovaraju na upite novinara, u zavisnosti od toga o kom problemu je reč. Dok se na jednoj strani medijima nameću saopštenja za javnost o lakšim krivičnim delima, o suštinskim problemima se informacije vrlo teško dobijaju ili se jednostavno nailazi na zid ćutanja. Pre problema sa smeštajem radnika iz Vijetnama, u javnosti je obelodanjena informacija o pronalaženju zamki za divljač koje su pronađene u blizini fabrike Linglong. Iako je tokom avgusta u blizini Ečke pronađeno na desetine zamki sačinjenih od sajli i armatura, na pitanja portala I love Zrenjanin o ovom slučaju, ne žele da odgovore ni Policijska uprava Zrenjanin ni nadležno tužilaštvo u našem gradu.\nŠkola “Dositej Obradović” filmom “Prijateljstvo” osvojila prvo mesto (VIDEO)\nSuPer ideja za slavsko predjelo: Slani rolat od šargarepe (VIDEO recept)


Vreme - Međuvreme\nVREME 866, 9. avgust 2007. / NEDELJA\nKončulj: Ipak nije teroristički akt\nNa žalost i razočaranje mnogih, oružani incident koji se u subotu 4. avgusta, oko 22 sata dogodio kod sela Končulj delo je razbojničke družine, a ne, kako se u prvi mah pomislilo, teroristički akt "albanskih separatista". Ipak, grupa od desetak pljačkaša bila je naoružana "kalašnjikovima" i ručnim bacačima, odevena u maskirne uniforme po poslednjoj modi, sa podrazumevajućim "fantomkama" i, što je možda najvažnije, u borbi je, prema rečima srpskog ministra policije Dragana Jočića, pokazala izuzetnu profesionalnu obučenost. Osim Envera Dalipija (22), fizičkog radnika iz Končulja, koji je poginuo u sukobu sa policijom i Žandarmerijom te noći, ostali pripadnici grupe još nisu identifikovani, i niko ne može da garantuje da ovi ljudi neće sa drumskih prepada preći na konkretnije akcije.\nPrema zvaničnom policijskom saopštenju, maskirani razbojnici su, pre sukoba sa organima reda, uspeli da opljačkaju desetak albanskih familija sa juga Srbije i Kosova, pucajući najpre u gume njihovih automobila. Alarmirana je lokalna policija u Bujanovcu koja je brzo stigla na mesto događaja, ali su napadači i na njih otvorili vatru. Kao pojačanje stigla je Žandarmerija, koja je žestoko uzvratila paljbu, a sukob je, prema rečima Staniše Mihajlovića, istražnog sudije vranjskog Okružnog suda, trajao dvadesetak minuta. Enver Dalipi ostao je na mestu mrtav, dok su se ostali napadači razbežali. Prema rečima Dragana Stefanovića, predsednika ovog suda, nadležni organi intenzivno rade na otkrivanju grupe, ali za sada "nema hapšenja ni privođenja". Sličan incident dogodio se u ovo vreme i pre dve godine, ali tada niko nije nastradao. I tada su meta bili domicilni Albanci na radu u zemljama zapadne Evrope, koji letnje ferije tradicionalno provode u zavičaju. Međutim, napadači nisu identifikovani i sve je, vrlo brzo, potonulo u zaborav. Selo Končulj, kao uostalom i čitava ta deonica duga desetak kilometara od Bujanovca do administrativne linije sa Kosovom, koja vodi ka Gnjilanu i Prištini, nastanjena je isključivo albanskim življem. U vreme oružanih sukoba na jugu Srbije 2000. i 2001. godine selo Končulj i okolina predstavljali su najjače uporište Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca (OV PMB), oružane formacije koja je okupljala pobunjene Albance. Zbog toga se pretpostavlja da oružje i uniforme koje su 4. avgusta koristili pljačkaši, potiču iz tog perioda. Da se ovaj incident dogodio u nekom drugom delu Srbije, svakako bi se sveo na običnu priču iz crne hronike. Ovako, stvar je neminovno dobila snažan politički kontekst i po ko zna koji put otvorila pitanje koliko država Srbija zaista vodi računa o ovom regionu. Državno Koordinaciono telo za jug Srbije u poslednje dve godine samo vegetira na terenu, što i kod Albanaca i kod Srba izaziva ogorčenje. To za "Vreme" na neki način potvrđuje i Branko Delibašić iz ove institucije, inače bivši vojni obaveštajac: "Ovaj incident mogao bi da bude poziv nadležnim državnim organima da pojačaju svoje delovanje ovde. Iako nema indicija da je reč o terorizmu, činjenica je da na terenu ima mnogo nelegalnog naoružanja." Pored toga, ukazao je Delibašić, iako nije služio vojsku, nastradali je oružjem baratao kao pravi profesionalac, pa se postavlja pitanje gde je stekao to znanje.\nRemontovanje vazduhoplovstva: Očekivanja i uveravanja\nDrugi avgust, Sveti Ilija Gromovnik, obeležava se tradicionalno kao slava vazduhoplovaca, uz poluvekovni prekid između početka Drugog svetskog rata i lokalnih sukoba na prostoru nekadašnje Jugoslavije. Od 1992. godine Sv. Ilija je i zvanično dan roda Avijacije Vojske SRJ, SCG i danas Srbije, a slava je bila i prilika da komandant ViPVO general-major Dragan Katanić pojasni, prvo u intervjuu u magazinu "Odbrana", a dan kasnije i predstavnicima medija na aerodromu "Lađevci", kako je protekla reorganizacija srpskog vazduhoplovstva i dokle se stiglo sa najavljenim remontom ("Vreme" 828; "Hej, vojnici, vazduhoplovci, čelična krila naše armije"), tačnije gde su bili zastoji. Posle jednog neuspelog tendera krajem prošle godine, ugovor o remontu "migova 29" je potpisan 24. decembra, "ali, zbog privremenog finansiranja, zbog neusvojenog budžeta Srbije, početkom ove godine, novac iz Nacionalnog investicionog plana (NIP) nije uplaćen tako da (...) nije odmah došlo do početka remonta aviona". Formiranjem vlade i usvajanjem budžeta, sredinom juna "migovi 29", odnosno njihovi motori RD-33 i sklopovi koji će se remontovati van zemlje, poslati su u Rusiju, uplaćen je avans i remont je počeo. Tokom ovog meseca očekuju se ruski stručnjaci koji će zajedno sa srpskim kolegama deo remonta uraditi u Vazduhoplovnom zavodu "Moma Stanojlović" u Batajnici. "Očekujemo da će prva dva (remontovana) aviona MiG-29 poleteti nad Srbijom sredinom decembra, najkasnije do Nove godine. Od ta dva avona jedan će sigurno biti dvosed (jedini preživeli od dva "MiG-29UB", op. aut.), koji nam je neophodan da bi nastavili letačku obuku na tom tipu aviona", kaže general Katanić. Prvobitno je planirano da se, sredstvima iz NIP-a remontuje svih pet lovaca MiG-29, koliko ih ima ViPVO, međutim, iz Ministarstva finansija je stigla informacija da na remont ipak mora da se plati PDV, tako da je ionako minimalan broj "migova" za vraćanje u upotrebu smanjen na četiri. Komandant ViPVO, ipak, poručuje da su iz Vlade i Ministarstva finansija ipak stigla "uveravanja da će se iznaći dodatna sredstva i za taj peti avion". Inače, pored isteka resursa letilice, jedan od "migova 29" je svojevremeno i oštećen kada je tokom vožnje po aerodromu udario parkirano motorno vozilo (autobus?!). Ni sa ugovaranjem remonta drugih vazduhoplova nije išlo previše glatko, ali, ako je za utehu, general-major Katanić poručuje da ima naznaka od ministra da će za četiri Mi-8 koje treba osposobiti za gašenje požara do kraja ove godine vlada izdvojiti dodatnih 50 miliona dinara i početkom naredne još toliko kako bi oni bili operativni do sledećeg leta. Time bi VS imala na raspolaganju ukupno šest protivpožarnih helikoptera.\nKarticom preko interneta\nKupovina platnim karticama preko interneta, uobičajena u razvijenim zemljama, postala je moguća i u Srbiji. Internet provajder SezamPro OnLine, omogućio je, u saradnji sa Intesa bankom, da svi sadašnji i budući korisnici Sezama, bilo da su u pitanju dial-up ili ADSL korisnici, od 1. avgusta preko sajta prodavnica.sezampro.yu, plaćaju usluge SezamPro internet provajdera koristeći svoju platnu karticu. Za plaćanje se mogu koristiti najrasprostranjenije kartice – Visa, MasterCard i Maestro, sa opcijom plaćanja preko interneta i to bez obzira na to koja ih je banka u zemlji ili svetu izdala. Procedura kupovine je jednostavna i obuhvata tri koraka: pošto se korisnik uloguje na sajt prodavnica.sezampro.yu koristeći podatke iz svog SezamPro naloga, prebacuje se na stranicu gde bira usluge koje želi da kupi, zatim izabere vrstu pretplate koju koristi, preko opcije "provera i plaćanje" ide na stranicu gde može da proveri da li je odabrao sve usluge koje je želeo, a poslednji korak je da unese podatke sa kartice i klikne na opciju "plaćanje". Ovaj sistem je deo globalnog svetskog sistema plaćanja karticama koji koristi najsavremenije sisteme zaštite, tako da je plaćanje na ovaj način izuzetno bezbedno.\nSvinjska kuga: Oštra kontrola rumunske stoke\nOd 7. avgusta počele su da se primenjuju mere pooštrene kontrole uvoza i tranzita životinja iz Rumunije u Srbiju. Uprava za veterinu u Ministarstvu poljoprivrede naložila je pooštrene mere kontrole zbog pojave svinjske kuge na farmama u Rumuniji koje se nalaze u blizini granice sa Srbijom. Direktor Uprave za veterinu Miroslav Marinković tvrdi da nema opasnosti da se svinjska kuga proširi u Srbiju i da su, prema informacijama kojima on raspolaže, sve svinje koje su boravile na farmama u Rumuniji, gde je otkrivena svinjska kuga, već uništene "prema propisima koji se primenjuju u slučaju te bolesti". Mere pooštrene kontrole na granici sa Rumunijom su preventivnog karaktera, a sprovode ih zajedno MUP i veterinarska inspekcija. Redovna procedura za uvoz životinja u Srbiju podrazumeva dozvole za uvoz i dozvole za karantin, koje izdaje Ministarstvo za poljoprivredu. Dozvola Ministarstva za uvoz se podrazumeva i kada su u pitanju namirnice životinjskog porekla. Generalno, procedura je sledeća: sve životinje koje se uvoze moraju prvo u karantin, gde se njihovo zdravstveno stanje prati i upoređuje sa pratećom dokumentacijom izdatom od nadležnih institucija u zemlji porekla. Ako je bilo šta sumnjivo, veterinarska inspekcija ima pravo da uzima uzorke, ali i da vrati u zemlju porekla sporne pošiljke životinja. Za namirnice životinjskog porekla ista ovlašćenja ima fito-sanitarna inspekcija. Rumunija je druga zemlja Evropske unije koja u poslednjih desetak dana ima problema sa stokom. U Velikoj Britaniji besne slinavka i šap, a Komisija Evropske unije saopštila je u ponedeljak, 6. avgusta, da se, zbog izbijanja tih bolesti, do daljnjeg zabranjuje izvoz svežeg mesa, žive stoke i mlečnih proizvoda sa teritorije matičnog britanskog kopna.\nNagradna igra: Osvojen i BMW\nNagradna igra kompanije Frikom "Pažljivo ližite" polako dostiže svoj vrhunac. U Beogradu je na dobitnom štapiću pronađena jedna od najvrednijih nagrada koje se dodeljuju u okviru trenutno najpopularnije instant nagradne igre na našem tržištu – automobil BMW serije 6 kabrio. Srećni dobitnik je Beograđanin Nedeljko Orašanin, kome je ovu atraktivnu nagradu doneo srećni sladoled MACHO čokolada. Nagradu je na svečanoj dodeli, koju je kompanija Frikom priredila 7. avgusta u Frikom zamku na Keju oslobođenja, preuzeo Nedeljkov sin Stevo Orašanin, a ključeve automobila/nagrade mu je uručio direktor kompanije Frikom Gojko Đošić. Stevo je svojim potpisom, koji je ostavio na velikom štapiću, obeležio srećan Frikom frižider. Svim prolaznicima besplatno je deljen srećan MACHO sladoled, a gosti koji su prisustvovali dodeli uživali su u sladolednim koktelima. U okviru nagradne igre "Pažljivo ližite", koja je počela 1. maja i traje do 31. avgusta, izvučeno je i širom Srbije podeljeno više od 100 nagrada. BMW je izvučen nakon tri meseca, ali je svim ljubiteljima Frikomovih sladoleda ostala mogućnost da osvoje i onu najvredniju nagradu – potrošačku karticu OTP banke od 101.000 evra, zato i dalje "pažljivo ližite". U slučaju da neke od nagrada ne budu pronađene do 31. avgusta, biće dodeljene na finalnom izvlačenju 15. septembra, kada će biti izvučena i nagrada – Put oko sveta.\nGrađanima Srbije više nisu potrebne vize za putovanje u Albaniju. Vize su ukinute pre mesec dana i neće biti ponovo uvođene. Prethodnih godina, Albanija je ukidala vize državljanima Srbije samo tokom letnjeg perioda, od juna do septembra. Ostalih meseci su bile potrebne.\nBeogradsko izletište Ada Ciganlija dobiće do kraja avgusta najsavremeniju tzv. Holmerovu trim-stazu, dugu 1200 metara, sa 16 različitih prepreka, za čiju je izgradnju grad izdvojio oko devet miliona dinara, saopštio je Beoinfo. "To je potpuno novi tip staze koja se gradi prema najnovijim svetskim standardima i u odnosu na staru, nova će biti duža i sa novim tipom prepreka, a zbog blizine mnogo atraktivnija za korišćenje", rekao je zamenik direktora Javnog preduzeća "Ada Ciganlija" Nebojša Bošković. Staza površine 5,5 hektara nalazi se između Ade Safari i reke Save, a radove izvodi "Zelenilo – Beograd".\nNa obalama Save i Dunava i ove godine, 25. avgusta, biće održan Beogradski karneval brodova, na kojem će prvi put učestvovati karnevalske grupe iz nekoliko gradova iz okolnih zemalja, najavili su organizatori. Na četvrtom karnevalu brodova, koji će ponovo organizovati Turistička organizacija Beograda uz podršku Skupštine grada, najatraktivniji će biti večernji defile karnevalski ukrašenih brodova.\nDokumentarni film: Pad Krajine\nSA SNIMANJA FILMA PAD KRAJINE: Radoslav Ćebić, Filip Švarm i Zoran Stojičić\nDvanaest godina nakon što je Hrvatska vojska ušla u Knin, na Prvom programu Radio-televizije Srbije prikazan je u nedelju 5. avgusta, u 21.10 sati, dokumentarni film "Pad Krajine". RTS je producent, a izvršni je producent – po principu "ključ u ruke" – Vreme film, TV produkcija nedeljnika "Vreme". Koliko je i da li je ova tema danas aktuelna? Ako je suditi po gledanosti "Pada Krajine" – izuzetno. Dokumentarni film u trajanju od 104 minuta, gledalo je ravno dva miliona dvadeset sedam hiljada sedamdeset gledalaca. Drugi podatak kaže da je trećina Srbije (tačno 32,2 odsto) koja je te večeri bila pred televizorima gledala "Pad Krajine". Konačno, sam rejting ovog dokumentarnog filma iznosi 12,6 odsto. Te nedelje, 5. avgusta, samo su dve emisije bile gledanije: Dnevnik 2 RTS-a (rejting 17,2 odsto, početak u 19.30) i "Menjam ženu" Televizije Pink (rejting 12, 7 odsto, početak 20.37). Sve u svemu, veliki uspeh za Vreme film i RTS.\n"Pad Krajine" je napravila ista ekipa Vreme filma koja je prošle godine uradila izuzetno zapažen serijal "Jedinica", premijerno emitovan na Televiziji B92. Dakle: autor Filip Švarm, scenario Filip Švarm i Radoslav Ćebić, kamera Zoran Stojičić, montaža Radoslav Ćebić, originalna muzika Zoran Uzelac. Pored ove već uigrane petorke, veliki doprinos uspehu "Pada Krajine" dali su i organizatorka Marija Vidić i novinari istraživači Jasmina Lazić i Slobodan Bubnjević.\nPoslednji veliki dokumentarac Vreme filma bavi se uglavom političkim okolnostim vezanim za status Krajine i njenu sudbinu. Reč je pre svega o dogovorima i sporazumima Slobodana Miloševića i Franje Tuđmana, nesposobnosati, neodgovornosti i politikantskim igrama krajiških glavešina, tajnim pregovorima Beograda i Zagreba, ali i Radovana Karadžića sa tadašnjim hrvatskim vrhom, diplomatskim igrama, vojnim i političkim kombinacijama Srbije i Hrvatske... Posebnu vrednost "Padu Krajine" daju i sami sagovornici: o događajima od pre dvanaest i više godina govore njihovi akteri, i to prvi put, kako sa srpske tako i sa hrvatske strane. O srpskom viđenju Krajine i uzrocima sudbine koja ju je snašla, svedoče generali Srpske vojske Krajine Mile Novaković i Milivoj Sekulić, pukovnik Kosta Novaković, bivši krajiški premijer Borislav Mikelić, i poslednji ministar spoljnih poslova Krajine Milivoj Vojinović, bivši gradonačelnik Knina Drago Kovačević, te predstavnici Srba u Hrvatskoj Milorad Pupavac i Veljko Džakula. O hrvatskom viđenju istih događaja govore general Hrvatske vojske Petar Stipetić, brigadiri Dušan Viro i Ante Kotromanović, bivša predstojnica Ureda predsednika Hrvatske Vesna Škare-Ožbolt, i bivši premijer Hrvatske i bivši šef Hrvatske obaveštajne zajednice Hrvoje Šarinić.\nI na kraju, ako je suditi po reakcijama na raznim forumima na internetu, "Pad Krajine" malo je koga ostavio ravnodušnim. Pored isticanja novih i malo poznatih činjenica, te raspitivanju o terminu reprize, veliki deo diskutanata iz Srbije i Hrvatske nastavio je tamo gde se 1995. stalo...\nGeneralni sekretar Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić izjavio je da je tim koji pomaže odbranu lidera te stranke Vojislava Šešelja u Tribunalu u Hagu dobio predlog teksta nove izmenjene optužnice koje je Tužilaštvo podnelo Pretresnom veću. Vučić je na konferenciji za novinare rekao da Tužilastvo u izmenjenoj optužnici pokušava da proširi odgovornost kroz tobožnje učešće u udruženom zločinačkom poduhvatu i, prema Tužilastvu, onda bi, šta god je neko negde nešto učinio, mogao da bude odgovoran i Šešelj.\nFilaret tuži u Strazburu\nEpiskop mileševski Filaret najavio je da će Međunarodnom sudu pravde u Strazburu podneti tužbu protiv MUP-a i Vlade Crne Gore i protiv Haškog tribunala zbog zabrane ulaska u Crnu Goru. Crnogorska policija deportovala je u četvrtak vladiku Filareta iz Crne Gore kada je sa sveštenstvom boravio na ilindanskom saboru na Ilijinom brdu kod Pljevalja. Uprava policije saopštila je da je vladika Filaret deportovan, jer je ilegalno ušao u Crnu Goru. Crnogorska Granična policija vladiki mileševskom zabranila je ulazak u Crnu Goru 8. jula jer se nalazi na spisku osoba koje Haški tribunal sumnjiči da su pomagali optuženima za zločine koji su u bekstvu.\nTurističke agencije su nezadovoljnim turistima na ime neizvršenih usluga, zaključno sa julom, isplatile 605.095 dinara. Turističkoj inspekciji Srbije podnete su 154 prijave, ali su samo 64 uvažene.\nPreregistracija važećeg srpskog internet domena "yu" na "rs" počeće na jesen ili najkasnije do kraja godine. Internet adrese ubuduće se neće završavati domenom "yu", već novim – "rs". Prednost u preregistrovanju svojih domena imaće državne institucije, vlasnici intelektualne svojine i prethodni vlasnici "yu" domena, a nakon njih svi ostali zainteresovani moći će da registruju svoje domene. U Srbiji trenutno postoji 35.000 internet adresa sa "yu" domenom, registrovanih od 1994. do danas.\nU Azanji je u ponedeljak počela tradicionalna 11. turističko-poljoprivredna manifestacija "Azanjska pogača", na kojoj će tokom tri dana biti izloženi poljoprivredni proizvodi i domaća radinost. Zastavu manifestacije je u centru sela na jarbol podigla desetogodišnja Andrijana Đurđević, član karate reprezentacije Srbije, koja je bila treća na evropskom prvenstvu u karateu.\nPTSP u Srbiji\nPrema procenama stručnjaka sa Vojnomedicinske akademije, od oko 400.000 učesnika rata iz Srbije, skoro 35.000 su žrtve posttraumatskog stresnog poremećaja (PTSP). Prema mišljenju stručnjaka talas postratnog sindroma još nije prošao i tek se očekuje njegovo ispoljavanje kod učesnika poslednjeg rata iz 1999. godine na Kosovu, jer može da se pojavi i deceniju nakon traumatičnog iskustva.\nPredsednik Srbije Boris Tadić ovogodišnji je dobitnik Evropske nagrade za političku kulturu. Nagradu dodeljuje Fondacija "Hans Ringier", koja deluje pod okriljem izdavačke kuće "Ringier", najveće u Švajcarskoj, a odluku o ovogodišnjem priznanju je obrazložio šef nemačke diplomatije Frank Valter Štajnmajer. Tadić je izjavio da mu je tom nagradom ukazana čast kao čoveku duboko posvećenom napretku evropskih vrednosti u delu Evrope koji nije integrisan u Evropsku uniju. Novčani deo Evropske nagrade za političku kulturu iznosi 50.000 evra i biće uložen u opremanje porodilišta u Gračanici.\nBoris Tadić rođen je 15. januara 1958. godine u Sarajevu. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Beogradu, gde je diplomirao psihologiju na Filozofskom fakultetu. Bio je profesor psihologije u I beogradskoj gimnaziji.\nOsnovao je i bio prvi direktor Centra za razvoj demokratije i političke veštine.\nTadić je član Demokratske stranke od 1990. Za predsednika stranke izabran je 2004, godinu dana nakon ubistva Zorana Đinđića. Kao ministar telekomunikacija bio je član vlade Savezne Republike Jugoslavije. Bio je predsednik upravnog odbora JP PTT saobraćaja Srbija. Obavljao je funkciju ministra odbrane u savetu ministara Srbije i Crne Gore. U drugom krugu predsedničkih izbora 2004. godine pobedivši Tomislava Nikolića, izabran je za predsednika Srbije.\nGovori engleski i francuski. Oženjen je, ima dve ćerke.


Seiko.rs Kinetic Perpetual\nHome > Seiko svet > Tehnologije > Kinetic > Kinetic Perpetual\nKinetic Perpetual, kombinuje lepotu klasičnog mehaničkog večitog kalendara, tačnosti do 28. februara 2100. godine, sa prednostima Kinetic tehnologije, koja koristi pokrete tela, ima preciznost kvarcnog sata i mogućnost mirovanja i do 4 godine, kada se sat ne nosi.\nOvaj kalibar je trijumf klasične tehnologije proizvodnje satova i moderne mikroelektronike. Sa 232 dela , što je skoro isti broj kao i kod drugih mehaničkih hronograf satova visokih tehnologija, i najmanjim na svetu ultra - zvučnim motorom ,od samo 0,4 mm debljine, Kinetic Perpetual kalibar postavlja novi standard kod Perpetual Calendar satova.\nOvaj 0.4 mm ultra-sonični motor, je jedini izvor energije za pokretanje 101 dela mehaničkih prenosnika, na večiti kalendar koji prikazuje ispravno ne samo datum i dan, već i mesec, uključujući i februar prestupne godine.\nOvaj izuzetan kalendar je takođe regulisan foto- senzorom, koji prepoznaje određeni trag na svakom stepenu prenosa i određuje , i ispravlja datum , dan, mesec i godinu , uključujući februar prestupne godine. Ovaj kalibar takođe uključuje Seiko jedinstvenu Kinetic Auto Relay - funkciju, koju pokreće sat, pokretom tela, sa Kinetic Perpetual kvarcnom tačnosti i pouzdanošću .\nSat sa Auto -Relay funkcijom će, kada se ne nosi, raditi normalno sa rezervom snage do 6 meseci, a može preći i " sleep " mod, u kome može biti i do četiri godine . Tačnost ostaje i kalendar nastavlja da pokazuje tačan datum , mesec i godinu , ali su kazaljke zaustavljene, u fazi mrovanja, radi očuvanja energije , ali, kada se sat stavi opet na ruku, on se automatski resetuje na tačno vreme.\nEnergiju dobija od pokreta tela\nPerpetual Kalendar tačan do 2100 godine\nVremenski relay sistem obezbeđuje preciznost i do 4 godine


Lukač: Slučaj „Dragičević“ doživeo politizaciju koju porodica nije smela da dozvoli | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač izjavio je danas da je slučaj "Dragičević" doživeo politizaciju koju ni porodica, ni grupa "Pravda za Davida", nije smela da dozvoli i da su "klasični politički lešinari" taj slučaj odveli u sasvim drugom pravcu.\nČlanak Lukač: Slučaj „Dragičević“ doživeo politizaciju koju porodica nije smela da dozvoli se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas....\nIspovest Darka Lazića nakon nesreće, pevač do detalja opisao čitav događaj: Te večeri sam legao da spavam, nakon toga sam molio da me probude iz noćne more! 24 Sata (Juče) - Darko Lazić doživeo je stravičnu saobraćajnu nesreću samo 2 kilometara od svoje rodne kuće u Brestaču 23. oktobra prošle godine. On je Bogu zahvalan što je živ, kako je sam rekao,...\n"VEZALI SU ME ZA KREVET, POČUPAO SAM SVE APARATE" Darko Lazić ispričao POTRESNE detalje iz bolnice Blic :: Zabava (Juče) - Pevač Darko Lazić prvi put je ispričao pojedine detalje svog boravka u bolnici nakon teške saobraćajke koju je doživeo 23. oktobra prošle godine....\nPotrebna još jedna roditeljska kuća RTS :: Društvo (Juče) - U Srbiji postoji pet roditeljskih kuća za porodice čija se deca leče od karcinoma. U tri beogradske roditeljske kuće mesta ima za 13 porodica i to nije dovoljno. Zato Udruženje...\nPoslednja četvrtina u "Morači", Zvezda ispustila dvocifrenu prednost\nVraća se Budućnost, nerešeno u "Morači"\n"BILE SU KOLEGINICE, ALI PRE SVEGA PRIJATELJICE" Prošlo je sedam dana od potresne smrti četiri žene, ovo je poruka porodica Blic :: Republika Srpska (2 dana ) - Nakon sedam dana od tragične nesreće kod Sarajeva u kojoj su ugašena četiri života, oglasila se porodica nastradale Merime Balkić....


Kako da izračunate kolika će vam biti penzija – Naši u svetu\nObjavljeno 12/02/20 u 13:00\nHoćemo li doživeti penziju i koliko će ona iznositi. Ovo je danas jedna od vrlo čestih dilema među ljudima koji se bliže penzionisanju, ali i među sve više mladih koji se pitaju, i koliko će morati da imaju godina kada se budu penzionisali, i kolika će im biti penzija. Pitanje je aktuelnije tim pre što je juče ukupno 1,7 miliona penzionera dobilo povišicu od 5,4 odsto. Prosečna penzija danas je tako nešto manja od 28.000 dinara, piše Bliz biznis.\nNa račune i kućne adrese oko 1,7 miliona penzionera u Srbiji počinju da stižu penzije uvećane za 5,4 odsto. Isplata januarskih primanja je prva penzija koja stiže po novom obračunu, odnosno uz povišicu, zbog koje će pojedini čekovi biti “teži” i do 7.000 dinara.\nPoznato koliku će penziju primati Merkelova, a evo i šta će joj sve DRŽAVA plaćati!\n“Sada živimo LUKSUZNO, sve na DUGME”, švajcarska penzionerka se vratila u…


Izetbegovićev i Dodikov prijedlog o uzimanju novca iz Centralne banke doveo bi do galopirajuće inflacije - Klix.ba\n8.2.2017. u 20:07\nRepublika Srpska Milorad Dodik Bakir Izetbegović inflacija\n"Imamo tamo 700.000.000 KM koje stoje. Treba ih iskoristiti da se radi infrastruktura i zapošljavaju ljudi, umjesto da posuđujemo ta sredstva i plaćamo kamete stranim bankama. To je stara ideja koju bih i ja podržao", rekao je Izetbegović.\nPodsjećamo, Dodik je optužio "strance" da navodno tjeraju bh. vlasti da se zadužuju kod stranih banaka po kamati od četiri do pet posto, tražeći od Centralne banke BiH da podijeli blizu 600 miliona KM te da pored toga emitira novih milijardu KM.\n"Radi se o akumuliranim sredstvima praktično od osnivanja Centralne banke BiH. Ta sredstva se ne mogu koristiti za finansiranje fizičkih ili pravnih osoba. Ljudi koji izjavljuju takve stvari ne razumiju da Centralna banka BiH nije finansijska institucija koja posluje s fizičkim i pravnim osobama. To rade komercijalne ili razvojne banke", rekao je Đonlagić.\n"Ta sredstva su garancija stabilnosti onoga što je model monetarne politike u BiH, a to je currency board aranžman. Ako bi se ta sredstva uzimala iz Centralne banke BiH, da to čak i teoretski može, nemam nikakve dileme da bismo u nekom srednjoročnom periodu ugrozili monetarnu stabilnost i stabilnost domaćeg novca", kazao je Đonlagić.\n"Ovdje se stalno stavlja na dnevni red da bi to trebala biti sredstva Centralne banke BiH. Za mene koji sam univerzitetski profesor na monetarnoj politici i centralnom bankarstvu i koji se 20 godina bavim ovim poslom jednostavno nije prihvatljivo. Tu priču treba odmah prekinuti", rekao je Đonlagić.\n"Mi ionako imamo najniži nivo investicija u Evropi, tako da bi se svi potencijalni investitori razbježali. Centralna banka je odigrala svoju ulogu u smislu da ona godinama isplaćuje dio dobiti u državni budžet. Zašto uplate iz dobiti Centralne banke u državni budžet ne bismo iskoristili kao osnivački kapital državne razvojne banke", kazao je Đonlagić.\n"U roku od tri do pet godina naša zemlja bi imala dodatni ekonomski problem, a to je problem galopirajuće inflacije. Dakle, inflacije koja bi rasla iz mjeseca u mjesec i iz godine u godinu", zaključio je Đonlagić.\n"Ne znam odakle mu uopće ta ideja. Jasno mi je zašto to radi Milorad Dodik, ali ne znam ko Izetbegovića savjetuje za takvo nešto. Rješenje je u pokretanju realnog sektora, a ne u uzimanju novca iz Centralne banke BiH", rekao je Kešetović.\n"Država je u bankrotstvu i njemu je bolje da vodi sektorske politike. Ako nam trebaju tri milijarde za poljoprivredu, hajde da prodamo telecom operatere i Elektroprivredu BiH pa da dignemo poljoprivrednu proizvodnju. To je realno", kazao je Kešetović.\nZaključio je da je riječ o ideji koja predstavlja krajnje rušenje države BiH i koja nema nikakvog ni finansijskog, a ni ekonomskog utemeljenja s obzirom na to da predstavlja, kako kaže, pljačkanje države BiH.\nPodsjećamo, u nedavnom intervjuu za Klix.ba guverner Centralne banke BiH Senad Softić objasnio je da je neto strana aktiva uglavnom zadržana zarada, a obavezna rezerva su sredstva koja banke drže kod CBBiH na osnovu propisa o obaveznoj rezervi.\n"Sve dok je na snazi aranžman valutnog odbora, a i kroz Pismo namjera smo se obavezali na očuvanje aranžmana valutnog odbora u onom obliku u kojem je ustanovljen zakonom (kontinuirana strukturalna odrednica) i zaštitu nezavisnosti CBBiH, štampanje novca nije opcija i svaka polemika o tome je suvišna i bez ikakvog razloga unosi konfuziju među građane", kazao je Softić.\n5h 57min 55\n9h 38min 265\n9h 39min 66\n21h 37min 105


Revijom Irene Grahovac i proslavom jubileja - 20 godina rada agencije Select završen 34. Zepter Fashion Selection\n16 slika Pogledaj galeriju\nReviji Prvih 20 prethodila je revija Irene Grahovac, koja je prikazala predjesenju kolekciju Contra. I za ovu reviju tražila se karta više, a publika je u prepunom gledalištu Kristalne dvorane hotela Hyatt Regency mogla da vidi modele u Ireninom prepoznatljivom stilu. Kolekciju Contra čine prsluci, jakne, mantili, pantalone, suknje, urbanog dizajna i modernog kroja, koji su na publiku ostavili izuzetan utisak\nPoslednje veče 34. Zepter Fashion Selectiona otvorila je revija Dragane Gleđe, i autorskih brendova Miss Hoodie i Dach Swim. Dragana Gleđa, koja se uz modni dizajn bavi i slikarstvom, prikazala je kolekciju oslikanih košulja Kosmički pejzaži, praćenu njenim slikama. Glavni motiv kolekcije i umetničkih dela Dragane Gleđe je element slučajnosti, a ova kolekcija je zbog izuzetno zanimljive postavke na pisti privukla veliku pažnju. Brend Miss Hoodie, nastao iz kreativne radionice dve dame, majke i ćerke Gordane i Anje Boškić, predstavio je kolekciju bezvremenskih odevnih predmeta za svaku priliku, u kojima se svaka žena oseća sjajno. Svaki komad ove kolekcije rađen je ručno i odlikuje ga dugotrajnost i kvalitet. Atmosferu na ovoj reviji zagrejala je Danijela Labović kolekcijom kupaćih kostima svog brenda Dach Swim. Jednostavni, a efektni, svedeni, a raskošni, kupaći kostimi Dach Swim biće preporuka za ovo leto i plaže širom sveta.\nViše fotografija sa pogađaja, pogledajte u galeriji ispod:\n"OVO JE SKANDAL" Zorannah se ponovo blamira: Prodaje prljave i izgužvane stvari za 1.000 dinara, a govori da fenomenalno zarađuje


BRATIĆ: REZERVNI SASTAV POLICIJE RS IDE NA OCJENU USTAVNOSTI — Bosnjaci.Net\nBRATIĆ: REZERVNI SASTAV POLICIJE RS IDE NA OCJENU USTAVNOSTI\nObjavljeno: 18. April 2019. 17:04:20\nIzmjene i dopune Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima, kojim bi se omogućilo između ostalog i formiranje rezervnog sastava policije RS-a, u konačnici bi mogle biti predmetom ocjene ustavnosti pred Ustavnim sudom RS-a.\nNarodna skupština RS (NSRS) danas je sa 51 glasom za, 19 suzdržanih i dva protiv usvojila Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima u RS, koji podrazumijeva uspostavljanje rezervnog sastava policije.\nNo, konačnom usvajanju izmjena i dopuna pomenutog Zakona predstoji predviđena parlamentarna procedura.\nNaime, nakon javne rasprave o Nacrtu, ovo zakonsko rješenje će na izjašnjavanje u NSRS biti upućeno u formi prijedloga. A da bi izmijenjeni Zakon stupio na snagu, potrebno je da, osim u NSRS, dobije podršku i u Vijeću naroda RS.\n- Ukoliko Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima dobije potrebnu podršku u NSRS, Klub Bošnjaka će izvjesno u Vijeću naroda RS-a zatražiti ocjenu njegove ustavnosti i zakonitosti, - potvrdio je za Vijesti.ba potpredsjednik NSRS Senad Bratić.\nOsim Bratića, koji je ujedno i poslanik u Klubu koalicije „Zajedno za BiH“, danas je protiv spomenutog Nacrta zakona glasala i njegova kolegica iz kluba Begija Smajić.\nU razgovoru za naš portal, Bratić kaže da ponuđeno obrazloženje nije potvrdilo potrebu za ovom aktivnosti i da se otvara sumnja zašto se toliko insistira na uvođenju rezervnog sastava policije RS-a.\n- Apsolutno ne stoji da sadašnji kapacitet policije ne može udovoljiti potrebama na terenu, i mi imamo rezerve spram toga, - rekao nam je Bratić.\nMeđutim, još problematičnijim od samog uvođenja rezervnog sastava policije smatra član 7. Nacrta zakona koji predviđa mogućnost „legendiranja”, odnosno skrivanja identiteta osoba koje se mogu koristiti kao informatori ili prikriveni istražioci.\nPredložene izmjene, upozorava Bratić, u suprotnosti su sa Zakonom o krivičnom postupku BiH, Ustavom BiH, ali i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima.\n- Nadležnost za „legendiranje“ daje se u ruke direktoru Policije RS-a, što je do sada radio sudija za prethodni postupak, a na osnovu pismenog obrazloženja tužioca. Ovdje se otvara prostor za, ne daj Bože, velike zloupotrebe, a i dokazi koji bi bili pribavljeni na ovakav način ne bi bili validni na sudu - ističe Bratić.\nNa kraju dodaje da, ukoliko Ustavni sud RS-a kao neosnovanu odbaci apelaciju koju namjerava podnijeti Klub Bošnjaka u Vijeću naroda RS-a, nije isključena ni mogućnost pokretanja postupka pred Ustavnim sudom BiH.


MUP demantuje da policija nije reagovala na pozive Kuće ljudskih prava\nBeta 2. februara 2018. 19:35\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) demantovalo je danas navode da policija nije reagovala posle poziva predstavnika Kuće ljudskih prava i demokratije zbog protesta grupe „Zavetnici“ ispred sedišta te organizacije.\n„Svega pet minuta nakon poziva koji je primljen u 10.40 časova policija je stigla na mesto dogadjaja, gde je obavljen razgovor sa okupljenima koji su se ubrzo posle toga i razišli. Policija je propratila razilazak okupljenih i prilikom navedenog dogadjaja nije bilo narušavanja javnog reda i mira“, naveo je MUP u saopštenju.\nPredstavnici grupe „Zavetnici“ protestovali su danas ispred Kuće ljudskih prava u Beogradu, i na ulaz u prostorije te grupe nevladinih organizacija postavili više plakata kojima se protive kandidaturi osnivačice Fonda za humanitarno pravo Nataše Kandić za Nobelovu nagradu za mir.\nKako je agenciji Beta rekla Marija Vujković, predstavnica Kuće ljudskih prava, oko 20 Zavetnika okupilo se oko 10.30 ispred njihovih prostorija, gde su održali miting, razvili transparente i postavili plakate protiv Nataše Kandić na kojima piše „Nobelova nagrada za izdaju srpskog naroda“.\n„Mi smo odmah pozvali policiju, ali za pola sata koliko je trajao njihov protest policija nije došla, niti su se pojavili da uzmu izjave od nas“, kazala je Marija Vujković.


Usluga prevoza robe Srbija/Azija Hard Code Project - Prevoz robe\nKada je reč o azijskom tržištu, naročito prevoz robe iz Kine (ili u nju) kao najjače ekonomske sile na ovom području, naša kompanija je u mogućnosti da ponudi kvalitetnu uslugu, naročito kad su u pitanju prevoz robe avionom ili prevoz robe brodom. Takođe smo u stanju da prevoz robe organizujemo u najkraćem mogućem vremenskom periodu, i po povoljnim cenama.\nPrevoz robe Azija organizujemo za konvencionlanu robu, rausuti teret, robu koja zahteva kontrolisane uslove i temepraturu, specijalni teret, ali i za opasne materije, pri čemu se trudimo da obezbedimo najbolju postojeću rutu, uz poštovanje zadatih rokova, destinacije i specifičnosti robe.\nVrste prevoza robe Azija\nKada je u pitanju prevoz robe, bilo da je uvozite ili izvozite, omogućavamo vam dva vida prevoza: zbirni kontejnerskii prevoz (LCL) i prevoz punih kontejnera (FCL).\nZbirni prevoz robe Azija najradije biraju klijenti koji traže jeftiniji način transporta, s tim što je obično reč o majoj količini robe na dugim relacijama, dok prevoz punih kontejnera podrazumeva niz dodatnih aktivnosti, organizacije i koordoinacije sa naše strane, jer se radi o većoj količini robe i zakupu celokupnog kontejnerskog prostora na brodu, upravo u tu svrhu.\nUsluge prevoza robe\nDistribucija, logistika i ostalo što organizacija prevoza robe podrazumeva, vrši se na teritoriji cele Azije, pa smo u mogućnosti da vam ponudimo prevoz:\nManjih pošiljki koje ne zauzimaju mnogo prostora\nSpecijalne i vangabaritne terete, kao što su sefovi, mašine, kase itd.\nUmetničkih slika, nakita i drugih umetnina\nDifuznog tereta kao i opasne materije čiji prevoz zahteva posebno obezbeđivanje pošiljke i specijalna vozila\nSirovina, hrane u ostale robe koja zahteva kontrolisane uslove prilikom prevoza\nPored standardnih usluga koje vršimo, nudimo i dodatne usluge u koje spadaju pakovanje, skladištenje robe, utovar, kao i:\nSkladištenje na kratak vremenski rok ili duži vremenski period\nLogistička podrška tokom celog procesa prevoza\nPakvanje specijlanim folijama radi dodatne zaštite\nSređivanje kompletne carinske dokumentacije i ostalih dozvola za medjunarodni prevoz\nMedjunarodne selidbe po principu “ključ u ruke”\nUkoliko Vas zanima u koje sve države Azije obavljamo prevoz robe, to možete saznati ovde.\nPošaljite nam upit a mi ćemo se potruditi da sastavimo ponudu koja će najviše odgovarati vašim uslovima i potrebama!


Brus ONLINE - Trgovina decom i dalje u porastu na Zapadnom Balkanu\nBeograd, 24. jun 2021. godine – Trgovina decom u regionu Zapadnog Balkana i dalje je u porastu, uprkos brojnim zakonodavnim i praktičnim merama preduzetim tokom prethodnih godina.\nPandemija virusa COVID-19 dodatno je povećala ranjivost dece, usled rastuće ekonomske nesigurnosti, nezaposlenosti i ograničenja kretanja. Ovo je naglašeno tokom prvog dana dvodnevne regionalne konferencije „Zajedničko preduzimanje mera tokom krize: Zaštita dece od trgovine i eksploatacije na Zapadnom Balkanu“, organizovane u okviru zajedničkog programa Evropske unije i Saveta Evrope „Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022“, koja je okupila više od 130 učesnika iz regiona i šire.\n„Moramo da pojačamo naše zajedničke napore i posvetimo se strukturnim faktorima koji leže u osnovi trgovine ljudima, kao i da promovišemo trajna rešenja za decu osetljivu na trgovinu i eksploataciju. Mere protiv trgovine ljudima treba da budu integrisane u opšti sistem zaštite dece, pored socijalnih, zdravstvenih i obrazovnih usluga“, naglasila je Nestorova.\nU svom uvodnom obraćanju, Samir Rizvo, zamenik ministra i državni koordinator za borbu protiv trgovine ljudima i ilegalnih migracija u Ministarstvu sigurnosti Bosne i Hercegovine, podsetio je da se Zapadni Balkan suočava sa velikim bezbednosnim i humanitarnim izazovima, prouzrokovanih masovnim i mešovitim migracionim tokovima, unutar kojih je trgovina decom široko zastupljena.\n„Neizmerno sam zahvalan Savetu Evrope i Evropskoj uniji na organizaciji ove zajedničke konferencije, na kojoj ćemo moći da diskutujemo o združenim akcijama tokom krize i zaštiti dece od trgovine i eksploatacije u regionu. Ovo je posebno važno jer većinu potencijalnih i formalno identifikovanih žrtava trgovine, kao i glavne mete trgovaca, predstavljaju deca bez pratnje“, rekao je Rizvo.\nVerena Tejlor, direktorka Kancelarije Generalnog direktorata za programe u Savetu Evrope, podvukla je važnost multi-sektorske saradnje i zajedničkih napora država u borbi i sprečavanju trgovine decom.\n„Drago mi je što vidim da su se svi partneri okupili kako bi razgovarali o rizičnim oblastima i merama za borbu protiv ovog fenomena na Zapadnom Balkanu. Samo zajedničkim radom možemo sprečiti trgovinu decom i podržati razvoj politika usmerenih na žrtve. Moramo ojačati kapacitete za sprečavanje i borbu protiv trgovine ljudima i za zaštitu prava svih žrtava“, naglasila je Tejlor.\n„Prikupljanje podataka pokazuje da godišnje ima na hiljade žrtava trgovine ljudima, a pandemija virusa COVID-19 dodatno je pojačala rizik od viktimizacije i eksploatacije. Uprkos svim našim naporima, i dalje postoje značajni nedostaci. Zbog toga je Komisija usvojila novu strategiju za borbu protiv trgovine ljudima, utvrđujući širok spektar akcija kojima se osigurava da počinioci budu izvedeni pred lice pravde i da žrtve dobiju potrebnu zaštitu i podršku“, naglasila je Antoniadis.\nEkaterina Dordonova, zamenica specijalnog predstavnika EU i šefa Delegacije EU u Bosni i Hercegovini rekla je:\n„Evropska unija čvrsto podržava borbu protiv trgovine ljudima, uključujući i decu, u BiH i celom regionu, kroz niz nacionalnih i regionalnih projekata. Mnoga deca u BiH izložena su različitim vrstama zlostavljanja i eksploatacije i često su fizički i emocionalno uznemiravana. Evropska unija, zajedno sa Savetom Evrope i drugim partnerima, radi na identifikovanju i podršci žrtava i na promociji jakih struktura u BiH, kako bi se sprečili ovakvi zločini i kako bi se prava dece u potpunosti poštovala. EU je osigurala sredstva za izgradnju skloništa za više od 500 maloletnika bez pratnje, koji su ušli u BiH kroz migracione tokove, kao i pravo na obrazovanje za preko 4000 dece migranata. Ovaj rad će se nastaviti u saradnji sa lokalnim i međunarodnim partnerima.“\nPrema podacima iz najnovijih zvaničnih izveštaja Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova*, Severne Makedonije i Srbije, većina identifikovane dece žrtava tokom 2020. godine bile su devojčice (18 u Srbiji, 24 u Bosni i Hercegovini, 6 u Severnoj Makedoniji), ali bilo je i dečaka koji su identifikovani kao žrtve (6 u Srbiji, 7 u Bosni i Hercegovini).\nU Srbiji, slučajevi seksualne eksploatacije dece su u većini (37 % u 2020. godini), dok je 21% dece iskorišćavano za radnu eksploataciju. U Bosni i Hercegovini je polovina maloletnih žrtava bila prinuđena na prosjačenje, dok je 25% njih bilo seksualno eksploatisano. Kada je u pitanju Severna Makedonija, seksualna eksploatacija (50 odsto) i prinudni brak (20 odsto) bili su među najčešćim razlozima za trgovinu decom tokom prošle godine. Decom se trgovalo u okviru njihovih zemalja porekla, u regionu, u Evropskoj uniji i susednim zemljama.\nIzveštaji Grupe eksperata Saveta Evrope za borbu protiv trgovine ljudima (GRETA) ističu da je stvarni broj osoba, uključujući decu, koji su žrtve trgovine ljudima verovatno veći nego što zvanični podaci pokazuju. Stvarni obim pojave je teško izmeriti zbog nevidljive i skrivene prirode trgovine ljudima i izazova povezanih sa identifikacijom žrtava.\nIzveštaji za monitoring zemalja tela Saveta Evrope za borbu protiv trgovine ljudima GRETA OVDE


Почело да се пуца у Венецуели, Путин разговарао са Саветом за националну безбедност - Нови Стандард\nPočelo da se puca u Venecueli, Putin razgovarao sa Savetom za nacionalnu bezbednost\n30.04.2019. 17:08 16.07.2020.\nGvaido je pozvao građane Venecuele i vojsku da izađu na ulice, kako bi okončali operaciju „Sloboda“ za svrgavanje predsednika Madura\nRanije su se Huan Gvaido, koji se proglasio za predsednika Venecuele, i njegove pristalice okupili u Karakasu na auto-putu ispred vojne baze Karlota.\nPre toga je Gvaido pozvao građane Venecuele i vojsku da izađu na ulice, kako bi okončali operaciju „Sloboda“ za svrgavanje predsednika države Nikolasa Madura.\nAmbasada Venecuele u Moskvi objavila je video na kome je prikazana situacija u blizini avio-baze Karlota, gde se održava protest pristalica opozicionog lidera Huana Gvaida. Na snimku se vidi da je situacija u bazi mirna.\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton je nakon pokušaja državnog udara u Venecueli izjavio da vojska treba da podrži Nacionalnu skupštinu. Sjedinjene Američke Države su više puta pozivale vojsku Venecuele da pređe na stranu opozicije.\nBolton je na svom nalogu na Tviteru napisao da oružane snage Venecuele „moraju da štite Ustav i venecuelanski narod“. „Oni moraju da podrže Narodnu skupštinu i zakonske institucije protiv uzurpacije demokratije“, rekao je on.\nIzvor Sputnjik, 30. april 2019.\nPUTIN I SAVET BEZBEDNOSTI RUSIJE O VENECUELI\n„Velika pažnja na sednici je bila posvećena situaciji u Venecueli u pozadini vesti koje pristižu o pokušaju državnog udara u toj državi“, rekao je Peskov.\nPrema rečima portparola, na sednici je bilo reči i o tekućim unutrašnjim pitanjima. Podsetimo, kako javljaju mediji, u Venecueli je u toku pokušaj državnog udara, ali Oružane snage Venecuele ostaju verne vladi predsednika Nikolasa Madura.\nDnevne vestirusijaVenecuelaVladimir PutinDmitrij PeskovKarakasNikolas Maduropokušaj državnog udaraSavet za nacionalnu bezbednostHuan GvaidoDžon Bolton\nPutinove valdajske poruke


Naslovna/Moda/Dizajn/Uspesna revija Suzane Perić\nUspesna revija Suzane Peric na SFW-Novi sad\nPoznata kreatorka Suzana Peric po prvi put sa velikim uspehom predstavila na internacionalnom festivalu dizajna i mode – “Serbia Fashion Week” 9.04.2016 u Master centru Novosadskog sajma.\n„Kada LARA obuce crno” bio je naziv nove kolekcije Suzane Peric inspirisana modernom akcionom heroinom kakva je LARA CROFT. Revija je u Crnoj boji …..modeli su obogaceni nitnama …kao I koznim tasnama specujalo dizajniranim za reviju na SFW.\nDo saradnje Suzane Perić sa brendom IVKOVIĆ 1789 na projektu “‘LOVELion” je došlo spontatno, pozitvna energija i slično shvatanje mode vrlo brzo dovelo do jasnih unikatnih modela tašni koje se u potpunosti slazu sa novom kolekcijom.\nPredhodno Eucerin® DermoPURIFYER\nSledeće Beč : „Socijalno učenje“


Uspješno završena stručna konferencija o Tehnologiji betona\nKonferencija Sfera 2021:Tehnologija betona\nMeđunarodna stručna konferencija ''Sfera 2021: Tehnologija betona'' koja se održala u Sarajevu, 02. i 03. 11. 2021. godine je uspješno završena.\nKonferencija je trajala dva dana, a pored predavanja sponzora, partnera, izlagača, stručnjaka i profesora, drugog dana je održana i panel diskusija o temi konferencije gdje se ujedno razvila zanimljiva i korisna interakcija, sa naglascima o zaključku konferencije i budućim koracima za poboljšanje rada.\nGosti su imali priliku uživati u predavanjima regionalnih stručnjaka, te je na jednom mjestu komunicirala struka i nauka, iznosila stavove, mišljenja, i time je otvorena mogućnost za uspostavljanje domaće i međunarodne suradnje.\nJedan od noviteta na konferenciji ove godine je što su organizatori u suradnji sa izlagačem Baldini studio iz Zagreba nagradili 5 sudionika sa trodnevnom Allplan Basic edukacijom koja će se održati u periodu od 25.-27.11.2021 godine u Sarajevu.\nOrganizator je mostarska kompanija Sfera d.o.o., ovog puta u suradnji sa Građevinskim fakultetom Univerziteta u Sarajevu, Arhitektonsko građevinsko geodetskim fakultetom Univerziteta u Banjaluci, te Institutom IGH iz Zagreba.\nSponzori, partneri i izlagači konferencije su tržišni lideri kada je u pitanju tehnologija betona, a oni su putem prezentacija i izložbenih štandova ukazali na novitete i trendove.\nZaključci koji su doneseni bit će ujedno poslani vladinim institucijama na razmatranje, te će isti biti začetak jedne zajedničke suradnje Univerziteta i privrednog sektora u cilju poboljšanja edukacije kadra i struke.\nZa one koji nisu mogli prisustvovati konferenciji, osigurano je online praćenje putem Facebook stranice na kojoj možete i u narednom periodu pogledati cjelokupni program: