Politika - datum: 2019-08-11 MIRKO STANIĆ O EVROPSKOJ INTEGRACIJI CRNE GORE\nMirko Stanić Bez prave borbe protiv kriminala nema ulaska u EU Već sada pregovaramo znatno duže od poslednjih država koje su pristupile EU iz ove regije – Rumunije, Bugarske i Hrvatske, što dovoljno govori o problemima sa kojima se u ovoj oblasti treba izboriti, naglasio je Stanić\nČlan predsjedništva SDP-a Mirko Stanić ocijenio je da ulazak Crne Gore u Evropsku unije već sada nije pitanje godina, već ispunjavanja ozbiljnih kriterijuma, ponajprije kroz realizaciju obaveza iz poglavlja 23 i 24.\n– Bez suštinske borbe protiv korupcije i organizovanog krimininala, kao i uspostavljanja stvarne pravne države, Crna Gora neće ući u EU ni 2025. godine, koja se prije četiri-pet godina počela pominjati kao moguća godina ulaska. Već sada pregovaramo znatno duže od poslednjih država koje su pristupile EU iz ove regije – Rumunije, Bugarske i Hrvatske, što dovoljno govori o problemima sa kojima se u ovoj oblasti treba izboriti – naglasio je Stanić.\nOn ističe da se na primjerima nezavisnih regulatornih tijela (AEM) i antikorupcijske agencije (ASK), kao i kroz aktivnosti u Savjetu RTCG, jasno vidjela namjera vladajuće koalicije da, suprotno preporukama evropskih partnera, stavi regulatore i nacionalni javni servis pod partijsku kontrolu.\n– Partijskim smjenama i postavljanjem DPS-u lojalnih ljudi u ovim tijelima pokazala se antievropska praksa, sa kojom nema ulaska u EU – smatra Stanić.\nOn je podsjetio da Crna Gora još nije otvorila jedno od najzahtjevnijih poglavlja – 27, koje se bavi zaštitom životne sredine i za čiju će realizaciju u relativno kratkom periodu trebati više od milijardu eura.\n– Crna Gora ne može obezbijediti ta sredstva bez temeljne redefinicije postojeće prakse u ovoj oblasti i usvajanja seta reformskih zakona. Zasad ne postoji spremnost vladajuće koalicije da o ovim zakonima barem razgovaraju u Skupštini, što je još jedan dokaz neiskrene posvećenosti evropskom putu – ocijenio je Stanić.\nOn je istakao da će SDP nastaviti sa jasnom politikom čiji je krajnji cilj ne samo puki ulazak u EU, nego usvajanje evropskih standarda kojim će se značajno povećati kvalitet života svih naših građana.


Privatizacija grčkih luka privlači interesovanje globalnih investitora - Pluton Logistics\nDržavna kontrola nad dve najveće luke u zemlji – Pirej i Solun, već je ustupljena (Pirej – Cosco Shipping, Solun – Belterra Investments, u vlasništvu grčko-ruskog biznismena Ivana Savvidisa), a proces je u punom jeku kako bi još najmanje 5 ili 6 luka dobilo privatne operatere.\nInostrane kompanije već su zainteresvane za grčke luke – od Alexandroupoli na severu do Herakliona na Kritu, od luke Igoumenitsa, Astakos i Krf na zapadu, do Volosa i Kavale na istoku, kao i severoistočno – do Lavriona i Elefsine.\nSjedinjene Države zainteresovane su za udeo u lukama Igoumenitsa, Kavala i, potencijalno Volos, putem privatnih američkih kompanija, ali uz finansiranje američke finansijske korporacije za međunarodni razvoj (DFC). Portal seatrade-maritime.com piše da je grčki ministar za razvoj i investicije Adonis Georgiadis razgovarao početkom marta sa predstavnicima DFC o mogućnostima za proširenje rada DFC u Grčkoj. Razgovori su usledili kada je grčka agencija za privatizaciju započela razmatranje ponuda za luke Alexandroupoli, Kavala i Igoumenitsa. Očekuje se da će zainteresovani iz užeg kruga biti spremni za podnošenje obavezujućih ponuda za oko tri meseca.\nAlexandroupoli i Kavala razvijaju se kao energetska čvorišta, koja povezuju Egej sa Centralnom i Istočnom Evropom.\nKada je reč o luci Igoumenitsa, kompanija Belterra Investments koja kontroliše Solun pokazala je veliko interesovanje. S jedne strane, oni žele da Solun postane glavna luka za širi region Balkana, a sa druge – žele pristup Jadranskom moru koji nudi Igoumenitsa (povezana sa Solunom preko autoputa Egnatia).\nZa tu luku, međutim, postoje i drugi zainteresivani ulagači, kao što je italijanska Grimaldi Group, zatim grčka putnička brodarska grupacija Attica Group, kao i nemačke putničke brodarske kompanije sa značajnim pristupom Jadranskom moru.\n← Lizing na železnici: Nemački Railpool jača poziciju na Balkanu\nRekordna cena bakra – Raste učešće kompanije Zijin u bruto društvenom proizvodu →\n26. aprila 2017. 26. aprila 2017. marko\n27. aprila 2014. 4. maja 2017. marko


On ističe da će TE Pljevlja biti u pogonu izvesni period u skladu sa dogovorom sa Energetskom zajednicom, propisima EK i odlukama Samita u Glazgovu. On je poručio da postojeću "protivzakonitu i pogrešnu takozvanu ekološku rekonstrukciju treba odmah prekinuti jer ona predstavlja obmanu i opasnost od srljanja u još veća pogrešna zaduženja".\nPROCENA Branko Radulović, Foto Skupština CG\nRadulović je kazao da menadžment kompanija u većinskom vlasništvu države mora biti stručan, a izvršne funkcije treba birati nakon javnih konkursa.\n- Neznanje i površnost, bezobrazluk i politikanstvo, igra sa sudbinama građana Pljevalja i cele Crne Gore i sa novim stotinama miliona i milijardama evra kada je u pitanju budućnost Termoelektrane Pljevlja i energetskog sektora, ovih dana kulminira i hitno se mora prekinuti. Brojni funkcioneri od vodećih do onih po dubini su se i u ovom slučaju pokazali nedostojnim funkcije koju obavljaju. Za razliku od njih, Mladen Bojanić sa saradnicima i Nebojša Medojević u osnovi zastupaju ispravne stavove - rekao je Radulović.\nSvi različito o milionima\nO EKOLOŠKOJ rekonstrukciji TE se u poslednje vreme čuju različiti stavovi iz resornog Ministarstva kapitalnih investicija i Elektroprivrede (EPCG). Dok iz MKI kažu da bi taj posao mogao koštati i do 100 miliona, a ne bi dovoljno smanjio parametre zagađenja, iz EPCG kažu da će, ako se to ne uradi, uvoziti struju vrednu više od 100 miliona evra godišnje.\nTE Pljevlja Branko Radulović Crna Gora vesti poslanik PZP


Izronićemo, samo da zadržimo dah još godinu dana | Kamatica\nPočetna > tekst > Izronićemo, samo da zadržimo dah još godinu dana\nIzronićemo, samo da zadržimo dah još godinu dana\nTekst objavljen: 31.10.2012 7:15\nSmanjivanje javnog duga, obaranje manjka u državnoj kasi i spuštanje cena - prvi su zadaci sa kojima bi srpska vlada trebalo da se izbori tokom 2013. Od toga uveliko zavisi kako će funkcionisati srpska privreda, ali i kako ćemo živeti narednih decenija upozoravaju predstavnici vlasti ali i finansijskog sektora i privrede.\nU narednim mesecima očekuje se dalji rast cena. Tek u drugom tromesečju 2013. uslediće njihov pad i povratak u zacrtane granice do najviše 5,5 odsto, kaže Jorgovanka Tabaković, guverner NBS.\nKada je reč o finansijskoj stabilnosti, guverner NBS ističe da ona može da se postigne samo dobrom saradnjom monetarne i fiskalne politike.\nGuverner NBS potvrdila je i da će ova institucija i dalje voditi politiku plivajućeg deviznog kursa, jer je to jedini način da Srbija funkcioniše kao tržišna privreda. - Svi oni koji žele da uživo eksperimentišu na tržištu Srbije i sa merama NBS, mogli bi da budu iznenađeni - poručuje Tabakovićeva.\n-Misija MMF na pregovore u Srbiju dolazi u novembru. To je prva faza procesa koji će imati dva koraka - kaže Bogdan Lisovolik, stalni predstavnik MMF za Srbiju, i dodaje da "Fond nije u potpunosti ocenio sve mere koje je preduzela nova vlada"\nPrema njegovim rečima, pod uslovom da predstavnici MMF sa Vladom Srbije postignu dovoljan nivo saglasnosti, postoji dobra šansa da druga misija bude uspešna.\nI ministar Dinkić, bar prema najavama, ne računa da je potrebno od Fonda zatražiti i finansijsku pomoć.\n- Dolazak MMF-a u Srbiju signal je da je za 2013. godinu urađen dobar budžet. Srbija ima dovoljno novca da se finansira i bez pomoći Fonda. U novembru će se pojaviti emisija evroobveznica od 500 miliona dolara, čime će naša zemlja što se tiče finansiranja biti mirna do proleća. Očekujem da uskoro otputujem u Moskvu, da imam razgovore sa ruskim ministrom finansija i konkretizujem kreditni aranžman oko kojeg su se dogovorili predsednici Putin i Nikolić - kaže Dinkić.\n- Neophodna je prodaja dela državne imovine i smanjivanje duga kroz prihode od privatizacije - kaže ministar Dinkić.\nPavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta Srbije, pak, ističe da će javni dug u ovoj godini dostići 65 odsto, a kada bi se tu uračunala i siva ekonomija, dug bi bio tek nešto niži: 60 procenata od BDP.\nPredsednik Izvršnog odbora Rajfajzen banke Oliver Regl izjavio je da nepovoljno ekonomsko okruženje utiče i na poslovanje banaka, pre svega kroz povećanje broja problematičnih kredita.\n- Pitanje je da li je nivo problematičnih kredita od oko 20 odsto prava slika jer neke banke još nisu voljne da priznaju sve loše kredite, što bi moglo da dodatno uveća taj procenat - ukazuje Regl.\nPrivrednici ističu da je problem kod zaduživanja i nedostatak odgovarajuće ponude, prekratki rokovi otplate i previsoka kamatna stopa.\nMiodrag Kostić, vlasnik "MK grupe", ističe da banke nemaju kome da daju kredite. - Borimo se sa ročnošću i visinom kamatne stope. Kredit sa rokom otplate od 15 godina ne može da se dobije, jer su rizici preveliki. Uz to, jasna je povika mojih kolega zbog kursa dinara, jer bi ih značajniji porast evra posekao kao mač - kaže Kostić.\n- Ruska kompanija Uralvagonzavod je izrazila interes da napravi tehnički sporazum sa Vladom Srbije i pokuša da pokrene deo proizvodnje u Železari Smederevo i pre nego što dostavi konačnu ponudu - precizirao je ministar Dinkić.\nOn je najavio da bi najkasnije do januara trebalo da bude napravljen Nacrt međudržavnog sporazuma sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, a da ugovori budu konkretizovani i sprovedeni u delo najkasnije do kraja marta naredne godine.\nGuverner NBS Jorgovanka Tabaković ističe da se u 2013. očekuje neto priliv stranih direktnih investicija od 1,2 milijarde evra, pre svega u energetski sektor.\nrast cena krediti investicije dug države ekonomska kriza država Srbija


DIJASPORA PIŠE: Švicarsku zovu “rajem” humanitarnih udruženja, a znaju to pokazati i sada | ARHIV STAV\nSavezna vlada Švicarske postepeno je uvodila mjere protiv širenja virusa korona. U prvom koraku zabranjeni su javni skupovi gdje se očekivalo više od 1.000 posjetilaca. Istovremeno na kantonalnom nivou morala se tražiti dozvola za. Nastavi čitati\nSavezna vlada Švicarske postepeno je uvodila mjere protiv širenja virusa korona. U prvom koraku zabranjeni su javni skupovi gdje se očekivalo više od 1.000 posjetilaca. Istovremeno na kantonalnom nivou morala se tražiti dozvola za skupove veće od 50 do 250 osoba, zavisno od kantona do kantona. Naredni korak bio je ograničavanje javnih skupova na 100 osoba, u zatvorenom se moglo sastati maksimalno 50 osoba, s tim da ispoštuju propise o držanju rastojanja između dviju osoba, da imaju mogućnost održavanja higijene itd. Uz to je obustavljena i nastava u školama i na fakultetima, da bi u narednom koraku bili zatvoreni restorani i trgovine, osim onih s osnovnim životnim potrepštinama: prodavnice hrane, apoteke, pekare…\nZabranjeni su bilo kakvi javni skupovi, a na jednom mjestu se smije sastati maksimalno 5 osoba, uključujući i djecu, uz obavezno držanje rastojanje od dva metra. Iako su mnogi zagovarali da se uvede zabrana kretanja osim za najnužnije potrebe: odlazak na posao, u najbližu prodavnicu ili apoteku, Vlada se još uvijek odupire tome. To nam ostavlja mogućnost da možemo izaći u park, da možemo prošetati u prirodi, ali, naravno, pridržavajući se osnovnih uputa o držanju razmaka i održavanju higijene. Preporučeno je osobama starijim od 65 godina, kao i osobama sa zdravstvenim problemima da što manje izlaze te da izbjegavaju kontakte s drugima. Osobe s bilo kakvim simptomima bolesti: temperatura, kašalj, kijavica, prehlada itd. obavezno ostaju u kući i što prije kontaktiraju svog ljekara.\nOdgovorne općinske i kantonalne institucije dale su uputstva i dežurne brojeve telefona da se građani u bilo koje vrijeme mogu obratiti. Takva uputstva dala su i zdravstvena osiguranja, omogućivši i kontakt s kućnim ljekarom putem interneta. Savezna vlada posebno je apelirala na građane da se ne “trči” u bolnice ili druge zdravstvene institucije te tako “zaguše” i opterete rad ljekara. Potrebno je znati da u bolnicama ima pacijenata na tretmanu koji ne boluju od virusa korona već od drugih “uobičajenih” bolesti čiji tretman (liječenje) ne trpi odlaganje. Obrazovne institucije nastavile su da rade sistemom “distance learning”, a Savezna vlada apelirala je na firme da, ukoliko imaju mogućnosti, rade od kuće.\nUnutarnji javni saobraćaj, drumski, željeznički, vodeni i zračni, nastavio je funkcionirati bez bilo kakvog ograničenja. Poprilično je reduciran međunarodni drumski, željeznički i zračni saobraćaj (promet). Svi aerodromi u Švicarskoj rade. Pozvani su svi građani Švicarske da se vrate u svoju domovinu. U nekoliko je slučajeva Vlada organizirala evakuaciju svojih građana. Ova ograničenja okupljanja pogodila su naše džemate (centre), tako što smo do daljnjeg u njima otkazali sve aktivnosti. Mektepsku pouku organizirali smo po sistemu “distance learning”. Ustvari, sve nacionalne islamske zajednice u Švicarskoj otkazale su sve aktivnosti u svojim džematima (centrima).\nBilo bi preuveličano reći da ima panike, međutim, postoji velika doza opreza. U jednom momentu je bila velika navala na osnovne životne potrepštine, u međuvremenu se situacija popravila, nema gužvi u trgovinama, sve što se moglo kupiti prije širenja virusa korona može se kupiti i sada po istim cijenama. Primjetno je smanjenje broja osoba na ulicama, mlađi vode brigu o starijima na način da za njih kupuju namirnice i tako im omogućavaju da se zaštite od mogućeg inficiranja.\nŠvicarsko društvo slovi kao jedno od najhumanijih u Evropi, ako ne i u svijetu. Ovu državu zovu “rajem” humanitarnih udruženja i asocijacija. Znaju i umiju to pokazati u ovakvim momentima, ali su i jako oprezni, osjetljivi su na nadolazeće krize, pa se ponekad stekne dojam da su sebični (hladni), a ipak nisu. Zakone i preporuke svoje Vlade poštuju bez iznimki, tako da Savezna vlada i nema potreba da uvodi strožije mjere borbe protiv pandemije virusa korona.\nUkoliko ovo stanje potraje, neminovno će doći do gubitka radnih mjesta. Država je pripremila paket pomoći privredi vrijedan 42 milijarde švicarskih franaka (40 milijardi eura), ali stručnjaci upozoravaju da je to malo u odnosu na stvarne potrebe koje će biti. Nije za očekivati da će se prilikom smanjivanja radnih mjesta gledati na ime i prezime, odnosno porijeklo (nacionalnost), koliko god to igralo ulogu, ipak se očekuje da bi stručne kompetencije trebale biti presudne prilikom donošenja takvih odluka. Stoga očekujemo da ćemo mi, odnosno naši građani u ovom slučaju, podijeliti sudbinu građana Švicarske bez obzira na broj provedenih godina u Švicarskoj.\nZavisno od toga iz kog ugla gledamo na EU i šta od nje očekujemo, može se donositi sud o ponašanju njenih institucija. Ako očekujemo od EU i njenih članica da budu kao jedna, onda ćemo ostati razočarani njihovom reakcijom. Međutim, ako gledamo na EU kao skup nezavisnih država koje su se ujedinile u određenim interesima, onda su reakcije koje pokazuju institucije EU, kao i njenih članica, sasvim očekivane i logične jer svaka od država prvo štiti sebe pa onda gleda na koji način može da pomogne onima oko sebe. Mišljenja smo (ako je relevantno) da će ipak Evropska unija opstati jer to žele njena dva “motora”, Njemačka i Francuska. Upravo se u ovoj krizi pokazala briga evropskih zajedničkih institucija za svojim članicama, tako da je ta “sebičnost” pogodila sve nečlanice Evropske unije, čak i Švicarsku.\nPrimjerice radi, Njemačka je u svoje bolnice primila nekoliko hiljada Francuza zaraženih virusom korona. Pratimo vijesti i iz BiH, u kojoj se sebičnost “pokazuje” među strankama, a da ne spominjemo među entitetima, dakle, nema jake solidarnosti među političarima, kao što je zasigurno ima među građanima, posebno Bošnjacima. Žalosno je kada pročitamo sljedeće: “Građani BiH iz FBiH idu u karantin u studentski dom na Bjelavama, a građani iz RS su upućeni u entitet RS.” Evropska unija nije i neće biti mrtvo slovo na papiru, čak smatramo da će izaći iz ove krize čvršća i jača nego prije, a i skorašnje izjave njihovih čelnika ukazuju na to da pokazuju brigu prema BiH, tako što će novčano s nekoliko miliona pomoći institucije BiH u borbi protiv pandemije virusa korona.\nNaša država BiH ima puno toga naučiti od Evropske unije, a Bošnjaci BiH i Sandžaka od njenih naroda koji su doskoro međusobno ratovali. Ova pandemija zasigurno neće uništiti ono što su evropske institucije brižljivo gradile i njegovale nakon dva svjetska rata, koja su odnijela milione žrtava, ponajviše iz redova evropskih naroda. A po svim statistikama, pandemija virusa korona neće odnijeti ljudskih života više od dva svjetska rata ili kao što je to, prije 100 godina, učinila pandemija španska gripa, usmrtivši više ljudi nego oba svjetska rata, evropsko stanovništvo je prepolovila. Naučili su ovi narodi da iz krize izlaze jači i međusobno čvršći.\nRukovodioci Islamske zajednice Bošnjaka u Švicarskoj (zajednički stav)


Uputiću dopis FIBA i Evroligi, što pre naći rešenje\nBeta\t 18. aprila 2016. 16:00\nPredsednik Košarkaškog saveza Srbije Dragan Djilas rekao je danas da će uputiti dopis čelnicima Fibe i Evrolige sa željom da se što pre pronadje rešenje za novonastalu situaciju i suspenziju reprezentacije sa Evropskog prvenstva.\nFiba Evropa suspendovala je 14 košarkaških saveza sa Evropskog prvenstva 2017. godine jer su njihovi klubovi izabrali da od sledeće sezone učestvuju u Evroligi i Evrokupu, a ne u takmičenjima pod okriljem Fiba Evropa.\nTim povodom danas je u Beogradu održan sastanak predstavnika KSS i klubova, a Djilas je novinarima posle sastanka rekao da je informisao klubove o novonastaloj situaciji.\n“Informisao sam klubove o situaciji nakon dopisa Fibe, kao i činjenice da Fiba Evropa traži od Fiba Svet da ta odluka važi i za takmičenja pod njenom jurisdikcijom”, rekao je Djilas.\nPredsednik KSS je rekao i da je Fiba uputila dopis na adrese sedam zemalja učesnika kvalifikacionih olimpijskih turnira u Italiji i Srbiji sa pitanjem da li su spremni da preuzmu organizaciju, kao i nekolicini zemalja koje nisu medju 18 učesnika turnira da li žele da uzmu učešće ako neka od ovih zemalja bude suspendovana.\n“Medju zemljama koje igraju kvalifikacioni turnir to se odnosi na Italiju, Hrvatsku, Srbiju, Grčku i Tursku, čak i na Češku, pošto je Nimburk potpisao za Evrokup. Jedino na koga se u ovom trenutku ne odnosi je Francuska, sve ostale evropske zemlje učesnice kvalifikacionih turnira su u istoj situaciji”, naveo je Djilas.\nDjilas je kazao i da je razgovarao sa čelnicima italijanske federacije, koji su takodje domaćini turnira.\n“Izneli su mi šta će oni učiniti – zajedno sa svojim Olimpijskim komitetom će postaviti zahtev pred tri kluba koja su odlučila da igraju Evrokup da od toga odustanu ili će biti suspendovani iz njihove nacionalne lige”, rekao je Djilas.\nDjilas je istakao da situacija nije ista za sve.\n“Za zamlje našeg regiona postoji uslovljavanje od strane Evrolige da pobednik ide u elitno takmičenje, ali da tri ekipe moraju u Evrokup, što ne važi za Italiju, Grčku i Tursku. Oni već imaju svoje predstavnike, jedno ili dva garantovana mesta u Evroligi, pitanje je šta ostali hoće, ali nemaju tu vrstu uslovljavanja da moraju da igraju Evrokup. Tu imam duboko neslaganje sa ljudima koji vode Evroligu, počevši od toga da nema uslovljavanja za zemlje koje imaju 11 garantovanih mesta, a koje važi za ostatak Evrope”, rekao je on.\n“Našli smo se u situaciji da je od uslovljavanja od strane Evrolige, Fiba Evropa odgovorila svojim uslovljavanjem, ne mislim da je to rešenje”, dodao je Djilas.\nZbog toga će, kako je rekao, uputiti dopis Patriku Baumanu i Djordiju Bertomeuu, sa željom da se pronadje neko rešenje.\n“Nije sporno da Fiba prihvata da prvi ide u Evroligu. Ako je tako, ne vidim zašto bi Evroliga sama imala i drugo takmičenje, zar nije bolje da se dogovore oko toga i da nas sve zajedno reše ovog problema u koji su nas uveli. Ne znam da li će to naći na neki odjek, ali smatram da je to moja obaveza”, rekao je Djilas.\nDjilas je obavestio klubove i da će sutra biti održana sednica Upravnog odbora i istakao da ne može da prejudicira stav UO, ali da smatra da KSS mora da sprovodi odluke Fiba dokle god one postoje, bez obzira da li se sa njima slaže ili ne.\n“Mislim da se u delu javnosti pravi priča da je ovde u pitanju samo Partizan, o čemu možemo da pričamo tek kada vidimo koji klub bi mogao da dodje u ovu situaciju, odnosno kada se završi ABA liga i vidimo ko je dobio mesto u Evroligi, koja takmičenja žele da igraju naši klubovi i ko uopšte ima ponudu za Evrokup, da bismo onda videli na koga se to odnosi”, rekao je Djilas.\n“Na sastanku smo svi zajedno pokazali jednu dozu razumevanja, mi iz Saveza za situaciju u klubovima, a klubovi za situaciju u kojoj je nacionalni Savez koji mora da učini sve što je potrebno da se spreči diskvalifikacija Srbije”, zaključio je Djilas.


KONFERENCIJA O INOVATIVNOSTI: SERTIFIKACIJA ZA PROFESORE, LEKARE, INžINJERE PO NOVIM MEDJUNARODNIM STANDARDIMA\nU organizaciji Evropske Komisije i pokrajinskog Centra za standardizaciju Novi Sad će desetog i jedanaestog aprila biti domaćin Konferencije o inovativnosti na kojoj će učestvovati i predstavnici regija iz Rumunije, Nemačke, Austrije i Mađarske.\nBiće reči o mehanizmima podizanja konkurnetnosti regiona, a kako RTV saznaje Centar za poslovnu standardizaciju uskoro će obavljati i sertifikaciju osoba po novom međunarodnom ISO standardu.\n"Profesori, lekari, inženjeri .. stručnjaci gotovo svih profesija uskoro će moći da sertifikuju svoju profesionalnu kompetentnost po zahtevima novog međunarodnog standarda ISO 17024. I to zahvaljujući pokrajinskom centru za standardizaciju i sertifikaciju koji je započeo proceduru akreditacije za tu oblast. Možda zvuči komplikovano i nerazumljivo, ali suština je jasna", kaže direkorka BSC-a Marija Vujaković.\nDo sada su međunarodnim standradima mogli da se sertifikuju poslovni sistemi, organizacije proizvodi i usluge a sada i osobe.\nPrve sertifikacije tog tipa biće obavljene do kraja godine , a sada je u BSC-u aktuelan i projkat prekogranične saradnje "Kros Klaster" koji je baziran na podizanju konkurentnosti kroz inovativnost. Projekat vredan 106 hiljada evra realizuje se sa Agencijom za inovativnost iz Segedina, a finansiran je sredstvima predpristupnih fondova Evropske Unije\nVojvodina je jedini region izvan Evropske Unije koji ima inovacionu Strategiju, a o tom dokumentu iskustva će razmeniti sa rumunskim i nemačkim regijama čiji će stručnjaci učestvovati na velikom međunarodnom skupu desetog i jedanaestog aprila u Novom Sadu.


LŠ: Borusija i Marsej igraju za prve bodove , Arsenal dočekuje Napoli – Nadlanu.com\nLŠ: Borusija i Marsej igraju za prve bodove , Arsenal dočekuje Napoli\nFudbaleri Borusije igraju sutra u Dortmundu protiv Olimpika iz Marseja, utakmicu Drugog kola Grupe F i pokušaće da osvoje prve bodove u grupi.\nVicešampion Evrope Borusija je u prošlom kolu izgubila od Napolija sa 1:2, a na toj utakmici isključen je trener nemačke ekipe Jirgen Klop, te će sutra od 20.45 ekipu predvoditi njegov pomoćnik Željko Buvač.\nBuvač je rekao da mu za komunikaciju sa Klopom neće trebati nikakva moderna oprema, pošto oni imaju “telepatsku vezu”. Oni zajedno rade već 12 godina, a vezni fudbaler Nurat Sahin rekao je da su Klop i Buvač “kao blizanci”.\nU ekipi iz Dortmunda zbog suspenzije neće biti prvog golmana Romana Veidenfelera, a zbog povreda utakmicu će propustiti i Sebastijan Kel, Ilkaj Gundogan i Lukas Pišček.\nBorusija u utakmicu ulazi posle ubedljive pobede od 5:0 nad Frajburgom i sa Bajernom iz Minhena deli prvo mesto na tabeli Bundes lige sa po šest pobeda i remijem.\nPrve bodeve želi i Marsej koji je u prošlom kolu izgubio od Arsenala sa 1:2. Francuski tim u meč ulazi posle dve uzastopne prvenstvene pobede, ali je trener Eli Baup rekao da “ekipa mora dramatično da napreduje”.\nU francuskom timu neće biti najboljeg strelca iz prošle sezone Pjera Andrea Žinjaka koji se oporavlja od povrede stopala.\nU drugoj utakmici Grupe F Arsenal od 20.45 na svom stadionu igra protiv Napolija.\nTrener Arsenala Arsen Venger rekao je da bi njegovoj ekipi pobeda mnogo značila, ali da ta utakmica nije odlučujuća po pitanju plasmana u osminu finala.\n“Napoli je u prošlom kolu pobedio Borusiju i to je za mnoge bilo iznenađujuće. Sigurno je da će im taj trijumf doneti mnogo samopouzdanja”, rekao je Venger i kao najveću opasnog po gol svoje ekipe naveo Lorenca Insinja.\n“Dobro smo počeli takmičenje u grupi i ako pobedite drugu utakmicu na svom terenu znate da imate velike šanse da prođete dalje. Ali, mislim da sutrašnja utakmica nije odlučujuća”, dodao je Venger.


Dodik: Akcija SIPA mogla da izazove oružani sukob - Sputnjik Srbija\n15:58 10.12.2015 (osveženo 17:33 13.12.2015) Preuzmite kraći link\nOni koji misle arogancijom i mimo Ustava Bosne i Hercegovine da deluju moraće da odustanu, izjavio je predsednik Republike Srpske Milorad Dodik za Sputnjik.\n„Niko ne bi trebalo da iskušava opredeljenje Vlade u Republici Srpskoj o tome da zaštiti dignitet svojih institucija i ustavnu poziciju Republike Srpske. Oni koji misle da arogancijom i mimo Ustava Bosne i Hercegovine deluju — moraće da odustanu“, izjavio je Dodik za Sputnjik.\nAkcija SIPA mogla da izazove oružani sukob\nZaključke vlade podržao je i parlament RS na vanrednoj sednici. Dodik je obraćajući se poslanicima izjavio da je akcija Agencije za istrage i zaštitu BiH/SIPA/ u Novom Gradu, gruba provokacija.\n„SIPA je poništila sve dosadašnje rezultate saradnje i odlučila je da ignoriše institucije Srpske pretresom Policijske stanice u Novom Gradu u delikatnim okolnostima koje su mogle da izazovu oružani sukob. Zbog savesti, u Novom Gradu to se nije dogodilo“, rekao je Dodik na posebnoj sednici Narodne skupštine Republike Srpske.\nOn je pozvao poslanike da usvoje zaključke Vlade Srpske, među kojima je da se zbog protivustavnog delovanja SIPA prekida saradnja sa ovom agencijom, kao i sa Sudom i Tužilaštvom BiH.\n„Na ovo smo prisiljeni, ali vjerujemo da niko neće probati našu odlučnost. Moramo jasno poručiti svima da mislimo ozbiljno i da nećemo odustati, te da će prekid saradnje trajati dok se procedure ne uspostave u skladu sa nadležnostima u BiH“, dodao je Dodik.\nOn je rekao da će prekid saradnje sa organima BiH trajati do trenutka kada se uspostave Ustavom predviđene procedure.\nPredsednik Srpske je podsetio da je BiH složena zajednica dva entiteta i tri naroda.\n„U BiH je jasno definisano da je sve ono što joj nije dato u isključivoj nadležnosti entiteta. BiH, prema Ustavu, nema nadležnost za bezbednost i odbranu“, rekao je Dodik i podsetio da, osim za Oružane snage BiH, parlament Srpske nije dao saglasnost za bilo koje pitanje u vezi sa odbranom i bezbednošću.\nOn je napomenuo da je Ustavom određeno da postoji Ustavi sud BiH i sve je jasno napisano, ali praksa rušenja Dejtonskog sporazuma traje sve vreme.\n„Oni koji su trebali da ga zaštite promovisali su duh, a ne slovo Dejtona. Postoje agencije koje u BiH nisu predviđene Ustavom, a danas funkcionišu“, ponovio je Dodik.\nOn je ocenio da je ozbiljna stvar kada se dođe do kršenja Ustava BiH, kao što je današnji slučaj.\n„Ovde sam da podržim aktivnosti kojima bi se zaštitili suverenitet i političke nadležnosti Republike Srpske. Podržaću zaključke Vlade Srpske, a oni koji misle da radimo mimo nadležnosti neka probaju i vide šta može da se dogodi“, kategoričan je Dodik.\nOn navodi da Srpska ne želi nikakav sukob, nego da zaštiti svoja prava, te da Narodna skupština danas neće odlučivati o vanrednom stanju, nego o podršci merama Vlade.\n„Potrebno je konstatovati da je ovo gruba provokacija, da imamo pravo na legitiman odgovor i da je prekršen Dejtonski mirovni sporazum“, zaključio je Dodik.\nbojkot, Sud BiH, MUP Republike Srpske, Tužilaštvo BiH, Skupština RS, Milorad Dodik, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina


source.ba | Nakon 98 dana u nedjelju ističe vanredno stanje u Španiji\nMinistarstvo zdravlja Španije saopćilo je da je u toj zemlji od posljedica zaraze koronavirusom (COVID-19) tokom posljednje sedmice umrlo 36 osoba, prenosi Anadolu Agency (AA).\nU toj zemlji su dosad od posljedica zaraze koronavirusom preminule ukupno 28.322 osobe.\nTokom protekle sedmice najviše smrtnih slučajeva povezanih sa COVID-19 zabilježeno je u Madridu, ukupno 13, a potom slijede Castilla y Leon sedam, te Katalonija pet.\nVanredno stanje koje je u Španiji trajalo 98 dana ističe sutra, nakon čega će u cijeloj zemlji biti uveden proces "nove normalnosti".\nŠpanija će od sutra početi otvarati granice za sve zemlje članice Evropske unije (EU), osim za susjedni Portugal, a od 1. jula počet će prihvaćati i turiste iz Portugala i zemalja izvan EU-a.\nOčekuje se da će već sutra oko 100 aviona sletjeti u tu zemlju nakon što istekne vanredno stanje te se počnu otvarati granice.


Novi Sad: Konkurs za rehabilitaciju u vojvođanskim banjama - Penzin\nPoznato je da je Fond PIO i ove, kao i prethodnih godina, samo sa većim zakašnjenjem, objavio konkurs za besplatan boravak penzionera u nekoj od 25 banja u Srbiji. Kašnjenje je, naravno, ove godine opravdano. Pandemija koronavirusa uticala je i na raspisivanje konkursa, kao i na tolike druge stvari tokom 2020. godine.\nV: Konkurs za banje 2020\nUdruženja penzionera na teritoriji Novog Sada i okoline, pored oglasa Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, sprovode i konkurs Grada Novog Sada. Novi Sad je, naime, objavio poziv za besplatnu rehabilitaciju novosadskih penzionera u vojvođanskim banjama.\nKorisnici penzija sa teritorije Novog Sada mogu da se prijave u Poštanskoj broj 3 i Ulici Dimitrija Avramovića br. 10. Mogu da se prijave i u svakom udruženju penzionera svoje mesne zajednice.\nNije nam poznato da li i Grad Novi Sad, baš kao i Fond PIO, plaća troškove prevoza u visini autobuske ili vozne karte drugog reda, kao ni da li su u program uključeni i lekarski pregledi i terapije u banjama.\nUslovi za boravak u vojvođanskim banjama o trošku Grada Novog Sada\nDok je za konkurs Fonda PIO neophodno da korisnik penzije nema penziju veću od od 27.775,00 dinara, za konkurs Novog Sada granica je nešto viša.\nNaime, penzionerima koji se prijavljuju za besplatnu rehabilitaciju Grada Novog Sada penzija ne sme da prelazi iznos od 33.278 dinara. (Prosek penzija na nivou teritorije Republike Srbije je niži od proseka penzija na teritoriji Grada Novog Sada.) Penzioneri koji konkurišu ne smeju imati druga lična primanja.\nPored toga, penzioneri koji konkurišu za rehabilitaciju u vojvođanskim banjama o trošku Novog Sada, moraju da imaju najmanje pet godina prebivališta na teritoriji grada\nFotografija: All Free Photos\nTags:besplatna rehabilitacijabesplatno banjsko lečenjeNovi Sad


04.07.2019 u 18:28\nDačić: EU se ponaša kao sveštenik sa Tibeta\nPOZNANj - Šef srpske diplomatije Ivica Dačić, koji je u Poznanju učestvovao na sastanku ministara spoljnih poslova zemalja učesnica „Berlinskog procesa”, izjavio je da se polako postavlja pitanje svrsishodnosti održavanja takvih sastanaka, naročito kada neki vodeći evropski lideri govore da im ne pada na pamet da govore o proširenju EU. „Ako je to zaista tako, onda ne razumemo smisao ovakvih sastanaka”, rekao je Dačić novinarima u Poznanju nakon sastanka i podsetio da on na sastancima Berlinskog procesa učestvuje od početka, odnosno od 2014. godine. Preneo je i da je on to pitanje „proširio” i na to da i sam region mora da bude mnogo odgovorniji. Poslednja odluka Prištine, takse, zatim i to što su objavili da su potpisali sporazum o zajedničkoj diplomatiji, da bi pokazali\n04.07.2019 u 13:02\nPozicija EU u dijalogu se ne menja, pregovori neophodni\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici izjavio je danas da se izborom novog rukovodstva Evropske unije njena pozicija u dijalogu Beograda i Prištine neće promeniti i dodao da je neophodno da se pregovori nastave kako bi se postiglo rešenje za pitanje Kosova i Metohije. ''EU je posrednik u pregovorima. Federika Mogerini je mnogo puta izjavila da će ostati posvećena tome do kraja svog mandata, koji traje do oktobra'', rekao je Fabrici novinarima pre početka panel diskusije „Od Rumunije do Finske - Daljina (ni)je bitna”. Fabrici je naglasio da poruka EU ostaje ista, odnosno, da Beograd i Priština moraju da se vrate za pregovorački sto kako bi postigli važeći sporazum o KiM. Ambasador Finske u Srbiji Kimo Lahdevirta rekao je da ta zemlja, koja je nedavno preuzela predsedavanje EU,\n03.07.2019 u 16:51\nBrnabić: Makronov stav o EU ne utiče na ciljeve Vlade Srbije\nVlada Srbije ne bi menjala svoje ciljeve i ono što radi, čak i u slučaju da sve članice Evropske unije kažu da proširenja neće biti u narednih 10 ili 20 godina, što nije slučaj, izjavila je danas premijerka Srbije Ana Brnabić. Brnabićeva je, komentarišući izjavu francuskog predsednika Emanuela Makrona da ne bi trebalo govoriti o proširenju dok se ne sprovedu reforme unutar EU, kazala da je Makronov stav poznat i da ne utiče na ciljeve Vlade Srbije. Premijerka je, odgovarajući na pitanja novinara posle obilaska radova na rekonstrukciji Kliničkog centra Srbije, kazala da su tri stuba Vlade Srbije - ekonomska stabilnost, reforma javne uprave i vladavina prava oblasti u kojima moraju da se nastave započete reforme, i istakla da se to prvenstveno radi zbog građana Srbije, prenosi\n03.07.2019 u 16:22\nSrbija spremna za angažovanje u borbenoj grupi EU „Helbrok”\nGrčki brigadni general Georgios Bosmalis, komandant borbene grupe Evropske unije „Helbrok”, posetio je bazu „Jug” i poligon „Borovac” gde je prisustvovao evaluaciji snaga Vojske Srbije za učešće u ovoj borbenoj grupi, saopštilo je Ministarstvo odbrane. General Bosmalis je izrazio zadovoljstvo nivoom obučenosti, zalaganja i motivisanošću pripadnika Vojske Srbije. U prvoj polovini 2020. godine u pripravnosti za angažovanje ove borbene grupe nalaziće se pet štabnih oficira, vod Vojne policije i tim za civilno-vojnu saradnju iz Vojske Srbije. Borbena grupa „Helbrok” je jedna od borbenih grupa Evropske unije spremna za angažovanje u njenim operacijama i misijama. Ovu borbenu grupu su formirale Republika Grčka, kao vodeća država, Rumunija, Bugarska i Kipar, 2007. godine i od tada\n03.07.2019 u 15:18\nPOZNANj - Samit Zapadnog Balkana okupiće ove nedelje u Poznaju šefove država i vlada, ministre i predstavnike civilnog društva iz regiona ali i više članica EU, među kojima je svakako najzvučnije ime nemačka kancelarka Angela Merkel koja je 2014. i pokrenula inicijativu godišnjih okupljanja pod generalnim nazivom Berlinski proces. Cilj procesa je da se Albanija, BiH, Crna Gora, Kosovo, Severna Makedonija i Srbija podrže na putu u Evropsku uniju. Kako prenosi Dojče vele, u video poruci uoči samita Merkel je navela da je taj put i dalje trnovit jer, iako je situacija danas mirna, „postoji niz napetosti koje se moraju prevazići, mnoštvo uslova mora još da se ispuni, kako bi sve zemlje Zapadnog Balkana ispunile sve pretpostavke za pristupanje EU”. Najbolji primer za prepreke je konflikt\n02.07.2019 u 12:20\nMakronov stav ne dovodi u pitanje članstvo Srbije u EU\nNOVI PAZAR – Šef Delegacije Evropske Unije u Srbiji (EU) Sem Fabrici ocenio je danas da stav predsednika Francuske Emanuela Makrona da u postojećoj strukturi nema mesta da se govori o budućem proširenju, ne dovodi u pitanje članstvo Srbije u EU. Odgovarajući na novinarsko pitanje, Fabrici je u Novom Pazaru naglasio „jasan stav EU” da želi proširenje na ceo zapadni Balkan. „Ja ne vidim da reforme i proširenje treba posmatrati odvojeno, već su to paralelni procesi koji će samo dovesti do toga da sutra imamo veću, proširenu Evropu, ali isto tako i efikasniju”, rekao je Fabrici, prenosi Beta. Potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović je istim povodom naglasila jasno opredeljenje Srbije za članstvo u EU, „o čemu će sigurno biti reči i tokom predstojeće posete predsednika\n27.06.2019 u 20:33\nHan najavio otvaranje novih poglavlja sa Srbijom\nBRISEL - Komesar za pristupne pregovore Johanes Han ocenio je da je otvaranje poglavlja 9, o finansijskim uslugama važan korak u pregovorima Srbije o članstvu u EU i pozvao Beograd da ubrza reforme i otvaranje novih poglavlja do kraja ove godine. „EU ostaje u potpunosti posvećena EU perspektivi Srbije, a Evropska komisija i zemlje članice uvek podržati otvaranje novih poglavlja ako zemlja napreduje u oblasti reformi. Ubeđen sam da će u drugom delu ove godine još otvorenih poglavlja”, poručio je Han. Johanes Han je nakon Međuvladine konferencije EU Srbija na kojoj je otvoreno poglavlje 9 naglasio da je u pitanju „važan korak” jer dobre regulative u oblasti finansijskih usluga osiguravaju makrofinansijsku stabilnost i ekonomski razvoj. On je ocenio da Srbija već i danas ima dobrobiti od\n27.06.2019 u 17:44\nSrbija u Briselu otvorila poglavlje devet o finansijskim uslugama\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je danas da je otvaranje Poglavlja 9 pokazatelj usklađenosti sa svim kriterijumima i merilima koje predviđa oblast finansijskih usluga i da je Srbija na putu ka EU uradila veliki deo posla u ovoj oblasti, prenosi Tanjug. Oblast finansijskih usluga pokriva sektor banaka, osiguranja, bankarskih konglomerata, investicionih fondova, tržišta kapitala, strukovne penzije. „Otvaranje Poglavlja 9 u dobroj meri govori da je Srbija na putu ka EU i da je već veliki deo posla uradila u ekonomskoj oblasti”, rekla je Tabaković za Tanjug.\n27.06.2019 u 16:21\nFajon: Otvaranje novog poglavlja uspeh i za Srbiju i za EU\nBRISEL – Poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon smatra da je otvaranje još jednog, 17. po redu, poglavlja u pristupnim pregovorima Srbije sa EU uspeh i za našu zemlju i za Uniju, posebno, napominje, ako se ima u vidu kakva je situacija u Briselu kada je reč o proširenju na Zapadni Balkan. U tom kontekstu, Fajon je u intervjuu za Juropijan Vestern Balkans rekla da se proces proširenja ne kreće očekivanom i željenom brzinom, te ističe da se EU nalazi u postizbornom periodu i da institucije još nisu formirane. Fajon je, međutim, rekla da očekuje da će se proširenje na Zapadni Balkan naći visoko na agendi, podsetivši da predsedavanje EU preuzima Finska, a potom Hrvatska i Slovenija, prenosi Tanjug. Kao značajnu poruku, u tom smislu, Fajon vidi i dolazak predsednika Francuske\nNenad Stanković je 1999. sa Kosova i Metohije izbegao u Obrenovac, a 15 godina kasnije zatražio je azil u Nemačkoj. Razlozi su, kako kaže, bili isključivo ekonomski – već dovoljno mučan raseljenički život dodatno su otežale poplave koje su 2014. zadesile Obrenovac. – Za te četiri godine u Nemačkoj već smo se navikli na novi život, deca su uveliko išla u školu... Lepo smo živeli, a onda smo se suočili sa mogućom deportacijom, pa smo odlučili da se dobrovoljno vratimo u Srbiju. I naše institucije i organizacije obećale su da će nam pomoći, što su i učinile – rekao je Nenad Stanković, jedan od oko 30.000 povratnika


Jednostavno i simpatično zavrnite klasične, "radne" pantalonne sa ravnim nogavicama, koje već decenijama ne izlaze iz mode, bar ne trajno. Bilo da imaju visoki struk ili da kreću od bokova, ove pantalone nosive su sa gotovo svim odevnim predmetima. Od osnovne majice do košulje, ovaj ansambl kombinacija možete poneti bilo gde i izgledati elegantno. Budite kreativni i počnite da mešate kombinacije boja. Viktorija Bekam često kombinuje plavu, narandžastu i crvenu boju - to su nijanse koje dobro idu u svim sezonama i lako se skidaju\nKada temperatura padne i vreme je da ostanete toplije, opredelite se za dugački kaput sa rolkom. Viktorija Bekam ih često kombinuje kako bi istakla svoju vitku figuru. Najbolje izgleda u tamnim nijansama, ali nemojte se plašiti i da kombinujete sa drugim, jarkim bojama kako biste ulepšali svima dan. Izgled zaokružite dugim pantalonama sa blagim odsjajem i bićete spremni za trenutak da krenete iz kancelarije na modnu reviju.


Lidl počeo sa radom\nU 8h otvoreno je 16 Lidl radnji u 12 gradova Srbije, od čega pet u Beogradu, čime je započelo poslovanje ove nemačke kompanije u Srbiji.\nVeliki broj ljudi čekao je u redu pred otvaranje, kom prisustvuju direktor “Lidl Srbija” Tomislav Šapina i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ministar Rasim Ljajić i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić.\nTomislav Šapina je rekao da veruje da će ta kompanija uspešno odgovoriti na potrebe potrošača.\n-Ponudićemo vam Lidl brendove, sveže voće, povrće, pecivo iz Lidlove pekare, više od 350 proizvoda domaćih proizvođača, a pre svega ponudićemo vam najpovoljniju potrošačku korpu u Srbiji- naveo je.\nGradonačelnik Radojičić je najavio otvaranje još jedne prodavnice Lidla do kraja godine u Beogradu, kao i još jedne sledeće godine, jer je cilj, kako je naveo, da svaka opština u Beogradu ima Lidl.\nU pitanju je investicija vredna 205 miliona evra, rekao je Vučić koji je dodao i da su nemačke kompanije najviše ulagale u Srbiju i da sa Nemačkom imamo jednu od najvećih spoljno-trgovinskih razmena.\nVučić je naveo da su za Srbiju važni ovakvi supermarketi, jer “od njih možemo dosta da naučimo, pre svega o organizaciji posla, logistici…” “A mislim da je Lidl jedan od najvećih učitelja koje smo u toj oblasti mogli da dobijemo”, dodao je.\nMarketi ovog nemačkog lanca otvoreni su istovremeno i u Boru, Kragujevcu, Nišu, Leskovcu, Smederevu, Subotici, Somboru, Užicu, Šapcu, Novom Sadu i Zrenjaninu.\nU 16 radnji Lidla u Srbiji radiće preko 1.500 ljudi. Iz uprave kompanije tvrde da će cene biti niže, kao i da je angažovan veliki broj dobavljača iz Srbije. Kako navode, u asortimanu od 1.500 proizvoda, 350 će biti iz domaće proizvodnje.\nObeležen Dan sopstvenog poslovanja\nUdruženja finansijskih direktora Srbije: Uspešni projekti, edukacija, društvena odgovornost\nLidl otvara vrata radnji do kraja godine


EY: Srbija na petom mestu po otvorenim mestima iz direktnih investicija\nSrbija je na petom mestu liste 15 evropskih zemalja po broju radnih mesta stvorenih iz direktnih stranih investicija po glavi stanovnika u 2014. godini, a u 2013. je bila na prvom mestu, saopštila je revizorsko-konsultanska kuća EY (ranije Ernst & Young).\nIstraživanje EY o atraktivnosti evopskog tržišta je pokazalo da je u prošloj godini 305 milijardi dolara investirano u Evropi, što je godišnji rast od 36 odsto, a da je najviše investicija ostareno u Velikoj Britaniji, Nemačkoj i Francuskoj.\nKako je navedeno, 43 evropske zemlje, uključujući Rusiju i Tursku, imale su 4.341 investicioni projekat, što je za 10 odsto više nego u 2013. godini, čime je obezbeđeno otvaranje 185.583 novih radnih mesta, 12 odsto više u poređenju sa prethodnom godinom.\n“Zapadna Evropa privukla je polovinu svih svetskih investicija u 2014. godine, što je rast od pet odsto u odnosu na 2013. godinu. Tim rezultatom Evropa je prestigla Kinu koja trpi pad investicionih projekata od šest odsto, i tako postala najatraktivnija destinacija za strane investicije”, ističe se u saopštenju EY.\nDodaje se da je rast investicija u Severnu Ameriku, sa 31 na 39 odsto, postavio taj region na drugo mesto po atraktivnosti na globalnom nivou, dok je Kina pala sa prvog na treće mesto.\nIstraživanje EY pokazalo je da 59 odsto investitora pozitivno gleda na perspektivu Evrope u naredne tri godine, ali samo 32 odsto rukovodilaca ima planove da otpočne ili proširi svoj posao u Evropi tokom naredne godine.\nStrani investitori vide birokratiju (20 odsto) i spor ekonomski rast (17 odsto) kao najveće nedostatke Evrope, dok su geopolitička nesigurnost evropskih granica (11 odsto) i velike deficiti (11 odsto) navedeni kao mnogo manji nedostaci.\nUkazano je da evropske zemlje moraju dodatno poboljšati fleksibilnost tržišta rada, pojednostaviti regulativu i podsticati kooperativno poslovno okruženje.


Bh. građani dnevno potroše 3,7 miliona KM na kafu, cigarete i alkohol – Zvornicki.ba\nObjavio: Autor A.M.\t Objavljeno Feb 15, 2019\nGrađani Bosne i Hercegovine godišnje popiju skoro 25 miliona kilograma kafe, te oko 70 miliona litara piva, dok tokom jedne godine ispušimo najmanje 265 miliona paklica cigareta, piše Srpskainfo.\nPopijemo i značajnu količinu žestokih alkoholnih pića i vina na čiji uvoz, zajedno s pivom, godišnje ukupno potrošimo oko 150 miliona maraka.\nA kad se sabere trošak za kafu, alkoholna pića i cigarete dođe se do vrtoglave cifre od preko 1,35 milijardi KM, koje za samo 12 mjeseci damo na ova zadovoljstva.\nTako je lani u BiH uvezeno kafe u vrijednosti 112.265.000 KM, pokazuju podaci Uprave za indirektno oporezivanje BiH, dok je, s druge strane, na pomenute stotine miliona paklica cigareta potršeno oko 1,1 milijardu KM.\nTo, praktično, znači, da na alkohol, kafu i cigarete godišnje spiskamo svotu dovoljnu da se, naprimjer, isplati 1,5 miliona prosječnih plata, te čak 3,5 miliona prosječnih penzija.\nUprkos tome, statistika potvrđuje da za dobru kapljicu mora da se nađe para, a, kad je riječ o alkoholu, najviše trošimo na pivo, koje uglavnom uvozimo iz Hrvatske i Srbije, Slovenije, Crne Gore i Holandije.\nNije teško izračunati da na kafenisanje, konzumaciju alkohola i pušenje dnevno potrošimo skoro 3,7 miliona KM. U prosjeku, građani BiH dnevno popiju skoro 68.500 kilograma kafe i 191.800 litara piva, dok ispuše oko 725.000 kutija cigareta.


Press Online :: Zdravlje :: Žene danas piju koliko i muškarci\nŽene danas piju koliko i muškarci\nŽene su prestigle muškarce u konzumiranju alkohola, i tako povećale stopu rizika kojem može biti izloženo njihovo zdravstveno stanje, navodi globalna studija koja je proučavala navike konzumiranja alkohola kod 4 miliona ljudi u periodu od jednog veka.\nOva promena je delimično rezultat uspešnih marketinških kampanja i kreacija zaslađenih proizvoda namenjenih mladim ženama i devojkama, kao pada cena. Pojedine studije čak navode da mlađe žene verovatno mnogo više piju od muškaraca.\n“Konzumiranje alkohola i alkoholizam su se uvek kroz istoriju gledali kao problem pretežno kod muškaraca. Današnja studija dovodi ovo u pitanje i stavlja žene u prvi plan za smanjivanje konzumiranja alkohola i štetnih posledica“, navode istraživači.\nAnaliza studije proučavala je konvergenciju navika konzumiranja alkohola između muškaraca i žena, u periodu od 1891. do 2014. godine. Udruženi su rezultati 68 internacionalnih studija objavljenih od 1980. godine, kako bi utvrdili odnos promene u konzumiranju kod oba pola.\nPorast stope alkoholizma kod žena dogodio se iz nekoliko razloga. Žene koje su uspele da dobiju poslove koji su nekada bili rezervisai samo za muškarce, pridružile su se timu koji “voli da popije posle posla“.\nOsim marketinga koji je usmeren samo na žene, niske cene vina i piva koji su dostupni sa potrebnim namirnica u supermarketima, su takođe važan faktor.\nŽensko telo ne toleriše alkohol dobro kao muško, zato što imaju veću razmeru masnoće i vode. Alkohol ostaje više koncentrisan zato što imaju manje vode u telu, a i imaju manje jetre od muškaraca, što otežava procesuiranje alkohola.


Specijalna policija ROSU uhapsila Marka Đurića | Skandalozno\nfoto: TV Most/ Promo\nInterventna jedinica privela je danas Marka Đurića nakon što su on i generalni sekretar Predsedništva Srbije Nikola Selaković došli u Kosovsku Mitrovicu uprkos zabrani.\nĐurić je uhapšen u sali Mitrovačkog dvora, gde je počeo razgovor u okviru unutrašnjeg dijaloga o KiM. S obzirom na to da su građani Mitrovice koji su se okupili ispred pokušali da spreče ulaz u zgradu, kosovska policija bacila je šok bombe, nakon čega su ušli i odveli Đurića.\nPrema pisanju TV Most, Čuli su se pucnji, lomljava stakla i uzvici na albanskom jeziku, a suzavac je bačen i u sali Mitrovačkog dvora gde su bili okupljeni politički predstavnici Srba na Kosovu i Metohiji.\nKako javljaju kosovski mediji, Marko Đurić odveden je u Prištinu, ali ta informacija još nije potvrđena.\nSvakako, u Kosovskoj Mitrovici je izuzetno napeto posle hapšenja, javlja Tanjugov izveštač sa lica mesta i dodaje da se i dalje čuju sirene za uzbunu, već pola sata.\nUprkos zabrani ulaska, direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić i generalni sekretar Predsedništva Srbije Nikola Selaković došli su u Kosovsku Mitrovicu, gde prisustvuju okruglom stolu u okviru unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji.\nPOSLEDNJA VEST: Predsednik Srbije Aleksandar Vučić zakazao za večeras u 19.30 hitnu sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost\nBudite prvi sa komentarom na članku "Skandal na Kosovu: Specijalna policija ROSU upala u Mitrovicu, Marko Đurić uhapšen!"


Datum objave: 22.06.2018 09:06 | Autor: MSP\nOvaj sastanak je znak kontinuirane saradnje između dvije države, a imao je za cilj dalju konkretizaciju aktivnosti vezanih za Sporazum o saradnji u oblasti vazdušnog saobraćaja između Crne Gore i Kraljevine Maroko. Naime, od posljednjeg razgovora sa ministrom Sajidom koji je održan 18. septembra 2017. godine do sada, operativni timovi iz oblasti vazdušnog saobraćaja su aktivno radili na usaglašavanju teksta Sporazuma. Ovom prilikom, oba ministra su naglasila posvećenost svojih saradnika ovom zadatku, ističući zadovoljstvo što je tekst Sporazuma usaglašen. Poslije internih Vladinih procedura obje države u predstojećem periodu, Sporazum će biti potpisan.\nMinistar Nurković je sa svojim kolegom ministrom Sajidom podijelio i utiske sa Crans Montana Foruma koji je organizovan pod pokroviteljstvom kralja Muhameda VI, a koji je održan u Dakhli, od 15. do 20. marta 2018. godine, kao i sa bilateralnog sastanka održanog u Rabatu, na kojem je ministar Nurković razgovarao o unapređenju saradnje između dvije države u oblasti pomorstva sa ministrom za opremu, transport, logistiku i vode Kraljevine Maroko, Abdelkader Amarom. Dva ministra su ovom prilikom razgovarala o predstojećim aktivnostima vezanim za potpisivanje Sporazuma o saradnji u oblasti pomorskog saobraćaja, na kojem se kontinuirano radi.\nS obzirom na to da se ove nedelje u okviru manifestacije Podgoričko kulturno ljeto organizuje Marokanska nedelja zanatlija u Podgorici, ministar Sajid je iskoristio priliku da pozove kolegu ministra Nurkovića da prisustvuje otvaranju, ali i da ga upozna sa aktivnostima koje predstoje u toku ove manifestacije, tokom koje će marokanske zanatlije prikazati svoje proizvode, muziku i nacionalnu kuhinju stanovnicima Crne Gore. Događaj se organizuje u saradnji sa Ambasadom Kraljevine Maroka i Glavnim gradom Podgorica.\nMinistar Nurković je poželio uspjeh kolegi ministru Sajidu na manifestaciji, a oba ministra su izrazila posvećenost produbljivanju i daljem unapređenju dobrih odnosa između Crne Gore i Kraljevine Maroko, kako u oblasti saobraćaja tako i u drugim oblastima od značaja za dvije države.\nMinistra Nurkovića su ovom prilikom pratili državni sekretar Muamer Hajdarpašić i generalni direktor Direktorata za vazdušni saobraćaj Zoran Kostić.


Pada broj novozaraženih u KS: Potvrđena 282 nova slučaja - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Pada broj novozaraženih u KS: Potvrđena 282 nova slučaja\nPada broj novozaraženih u KS: Potvrđena 282 nova slučaja\nU protekla 24 sata u Kantonu Sarajevo (KS) obrađeno je 1.094 uzoraka, a pozitivne na koronavirus bile su 282 osobe, podaci su Kriznog štaba Ministarstva zdravstva.\n- U proteklih 48 sati obrađena su 2.103 uzorka, od čega su na koronavirus bila pozitivna 522 slučaja. Uzorci su pristigli u periodu od 15. do 19. novembra - rekao je na konferenciji za novinare član Kriznog štaba Kemal Beganović.\nPrema njegovim riječima, trenutni broj hospitaliziranih je 185, od čega je 78 smješteno u izolatoriju Podhrastovi, a u Općoj bolnici 107. Na respiratoru su četiri pacijenta. Broj otpuštenih u protekla 24 sata je 17.\n- Bitno je napomenuti da se i dalje trend nastavlja. U odnosu na broj novozaraženih, danas je znatno veći broj oporavljenih. U protekla 24 sata oporavilo se 477 osoba - kazao je Beganović.\nNaveo je da su u periodu od 20. marta do 16. novembra u KS potvrđena 15.924 slučaja infekcije koronavirusom. U septembru je bilo 697 slučajeva, u oktobru 4.402, a od 1. do 16. novembra 6.890 slučajeva.\nBeganović je iznio podatak da je sredinom oktobra jedan zaraženi u prosjeku zaražavao skoro dvije nove osobe (1,96), dok je od 16. novembra primijetan znatan pad tog broja koi je sad stabilan i kreće se između 0,81 i 0,89.\n- Bitno je da se ovaj broj drži ispod jedan, što znači da broj novozaraženih u Kantonu Sarajevo opada, a broj oporavljenih raste - rekao je Beganović.


Šta predstavlja integrisani administrativni sistem kontrole plaćanja (Integrated Administration and Control System – IACS)? – ProLex Consulting\nŠta predstavlja integrisani administrativni sistem kontrole plaćanja (Integrated Administration and Control System – IACS)?\nHome/Nekategorizovano/Šta predstavlja integrisani administrativni sistem kontrole plaćanja (Integrated Administration and Control System – IACS)?\nIntegrisani administrativni sistem kontrole placanja (Integrated Administration and Control System – IACS) u državama članicama EU ima za cilj da se mjere podrške poljoprivrednim proizvodacima primenjuju po jedinici površine. Kao preduslov za njegovo funkcionisanje potrebno je uspostaviti i sistem identifikacije parcela (Land Parcel Identification System – LPIS), koji omogućava evidentiranje (bjeleženje) svake pojedinacne proizvodne parcele kao i njenog vlasnika/korisnika (poljoprivrednik ili preduzeće).\nPokretanje Zajednicke poljoprivredne politike zahtijeva uspostavljanje sistema menadžmenta i kvaliteta, kao što su platna agencija i integrisani sistem administracije i kontrole (IACS), kao i kapaciteti za sprovođenje mjera ruralnog razvoja. Države clanice moraju biti u mogucnosti da primjenjuju zakonodavstvo EU o direktnim šemama podrške poljoprivrednim gazdinstvima i primjenjuju zajednicke tržišne organizacije za razlicite poljoprivredne proizvode.\nDa bi država mogla da primijeni sistem direktnih plaćanja, neophodno je osnivanje IACS sistema, a prema iskustvima prethodnih država kandidata za članstvo, formiranje ovog sistema finansirano je iz pretpristupnih fondova EU (IPA) .\nSanja Zečević2018-03-05T16:50:39+00:00March 4th, 2018|Nekategorizovano|


UEFA - Superligaška sezona u retrovizoru - Sportske.net\nUEFA - Superligaška sezona u retrovizoru\nKao i svakog leta na zvaničnom sajtu UEFA napravljen je kraći osvrt na fudbalsku sezonu u zemljama čiji se Savezi nalaze pod patronatom "evropske kuće fudbala". U sredu je došao red na Srbiju.\nFoto: Screenshot: uefa.com\nEvo koliko će Partizan tražiti za brendiranje stadiona!"Grobari", jeste li spremni?Partizanovo najveće pojačanje!Neočekivano - Fabrisio spreman za Dilu?"Večitima" ispunjena želja - FSS aminovao veći broj stranaca!\nPod okriljem UEFA bitiše 54 fudbalskih saveza a praksa zvaničnog sajta te organizacije je da svakoga leta bude napravljen kraći osvrt na minulu sezonu u svakoj od zemalja koje se nalaze "pod kapom" Unije evropskih fudbalskih asocijacija.\nU sredu je na red došla Srbija a izveštaj iz naše zemlje UEFA je dostavio Aleksandar Bošković, tim menadžer reprezentacije Srbije i jedan od operativaca u srpskoj kući fudbala.\n"Fudbalski klub Partizan osvojio je sedmu šampionsku titulu u Srbiji u poslednjih osam godina ali je ostao bez duple krune pošto je poražen od Čukaričkog u finalu nacionalnog Kupa. Tim koji postoji 89 godina tako je stigao do prvog trofeja u istoriji" stoji u kratkom osvrtu na sezonu.\nPartizan i Čukarički dobili su još po jedan pasus zahvaljujući uspesima koje su postigli u prethodnoj sezoni a fudbalskoj Evropi je predočeno da je za najboljeg igrača u Superligi proglašen Predrag Rajković, dok je za najperspektivnijeg fudbalera imenovan Andrija Živković.\n"Kapiten i golman Crvene zvezde Predrag Rajković imao je impresivnu sezonu a uspehe je ostvario i na internacionalnoj sceni. Devetnaestogodišnjak je primio najmanje golova u Superligi (20), a prethodnog meseca dobio je zlatnu rukavicu kao najkvalitetniji golman na Svetskom prvenstvu za igrače do 20 godina" stoji u izveštaju.\nUz rame mladom golmanu Crvene zvezde stavljen je i krlni fudbaler Partizana Andrija Živković.\n"Osamnaestogodišnjak je blistao tokom proleća, postigao je četiri gola u prvenstvu i dva u Kupu. Živković igra na krilnim pozicijama po levoj i desnoj strani terena a lani je izrastao u zvezdu Svetskog prvenstva za igrače do 20 godina" dodaje se u retrospektivi sezone.\nNa kraju su pobrojane ekipe koje su izgubile status Superligaša kao i one koje su dospele u elitu, a napadač Mladosti iz Lučana Eze Frajdej naveden je kao najbolji strelac prošle sezone sa 15 postignutih golova.


ponedeljak, 22. mar 2010, 07:30 -> 08:04\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija od 1993. godine obeležava 22. mart kao Svetski dan voda. Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut" organizovaće stručnu konferenciju o aktivnostima na implementaciji protokola "Voda i zdravlje".\nUjedinjene nacije obeležiće 22. mart - Svetski dan voda, kojim žele da ukažu na važnosti zaštite voda i njen nedostatak u mnogim krajevima sveta.\nOvogodišnja tema Svetskog dana voda odnosi se na izazove i razmenu znanja o kvalitetu vode čije očuvanje i zaštita nalaze mesto u Protokolu "Voda i zdravlje".\nU obeležavanje tog datuma uključiće se i Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut", koji će organizovati stručnu konferenciju na kojoj će biti reči o aktivnostima vezanim za sprovođenje tog protokola, kao i o direktivi EU o kvalitetu površinskih voda koje se koriste za rekreaciju.\nU Srbiji postoji veliki broj površinskih voda koje se koriste kao javna kupališta gde veliki broj građana dolazi na odmor i rekreaciju, pa je samim tim i kontrola kvaliteta ovih voda od velikog značaja.\nPrema podacima Instituta "Batut", u 2008. godini u Srbiji je kontrolisano 56 površinskih voda koje se koriste za rekreaciju i to, 28 u centralnoj Srbiji i 28 u Vojvodini.\nOd ukupnog broja kontrolisanih površinskih voda koje se koriste za rekreaciju, 12,5 odsto voda u centralnoj Srbiji pokazuje odstupanje samo u fizičko-hemijskom pogledu od prve i druge klase.\n"Batut" podseća da je u cilju obezbeđenja higijenski i zdravstveno ispravnih površinskih voda koje se koriste za rekreaciju, a samim tim i zaštite zdravlja stanovništva, neophodno sprovesti harmonizaciju propisa Srbije sa propisima EU.\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija, rezolucijom 1992. godine u Rio de Žaneiru, za Svetski dan voda odredila je 22. mart. Obeležavanje ovog dana počelo je 1993.godine, a od 2005. godine počela je da se obeležava i Dekada voda.\nPrema podacima UN, oko milijardu ljudi u svetu nema pristup zdravoj i čistoj vodi.\nRadna grupa za bezbednost novinara osudila pretnje Veranu Matiću\nPašalić: Što pre usvojiti akt zaštite od seksualnog uznemiravanja\nNormalizovana situacija na Aerodromu "Nikola Tesla", voda i blato očišćeni\n"Pošta Srbije" počela da izdaje vaučere od 15.000 dinara


Popularnu aplikaciju koja računa "one dane" vode protivnici abortusa | Kodex.ME\nPopularnu aplikaciju koja računa "one dane" vode protivnici abortusa\nPopularna aplikacija za žene koja prati plodne dane sadrži tvrdnje ljekarskih savjetnika koji nemaju licencu za rad.\n01. 06. 2019 - 17:44 Autor: Kodex\nAplikaciju Femm koja od korisnica prikuplja podatke o seksualnim odnosima i menstruaciji otkada se pojavila 2015. godine skinulo je više od 400.000 žena iz čitavog svijeta. Ipak, Gardijan piše da dvoje ljekarskih savjetnika za aplikaciju uopšte nemaju licencu za medicinsku praksu, ali i da su bliski Katoličkom univerzitetu u Santijagu, u Čileu, gdje je pristup abortusu i dalje striktno ograničen.\nFemm se uglavnom finansira od privatnih donacija, a među donatorima je i Fondacija Kjaroskuro, dobrotvorna organizacija koju podržava i finansira Šon Filer, imućni katolik iz svijeta investicionih fondova u Njujorku.\nFilerova fondacija je dugo podržavala organizacije - kao i političare poput Majka Pensa - koje se protive kontroli rađanja i abortusu. Filer je kritikovao republikance zato što nisu uspjeli da delegalizuju abortus.\nFondacija Kjaroskuro na čijem je čelu Filer donirala je aplikaciji Femm 1,79 miliona dolara tokom poslednje tri godine, a Filer se takođe nalazi u odboru Fondacije Femm koja upravlja aplikacijom.\nGardijan piše da aplikacija ne otkriva zadnje namjere niti filozofiju svojih tvoraca i finansijera na prvu loptu, a na tržištu je predstavljena kao način da se "izbjegne ili postigne trudnoća".\nDostupni tekstovi na aplikaciji razmatraju bezbjednost i efikasnost hormonalne kontrole rađanja, odnosno kontracepcije, ističući da bi ona mogla biti pogubna po zdravlje žene, te da je “prirodni” način da žene izbjegnu trudnoću tako što će pratiti plodne odnosno neplodne dane. Naravno, nije potrebno isticati da seksualni odnosi u neplodnim danima nisu nikakva garancija da ne dođe do trudnoće, a procjenjuje se da ovakvom metodom kontrole rađanja koju promoviše Femm, a koja je najneefikasnija, čak 24 žena od 100 ne uspije da izbjegne neželjenu trudnoću.


NA DNEVNOM REDU SKUPŠTINE RS PONOVO ĆE SE NAĆI ZAKON O OTVARANJU DOSIJEA\nPoslanicki klubovi SPO i DHSS opet će Skupštini RS podneti predlog zakona o otvaranju dosijea na početku jesenjeg zasedanja parlamenta, najavio je danas šef poslaničkog kluba SPO-DHSS Aleksandar Jugović.\n"Tražićemo podršku od ostalih stranaka kako bi ova tačka bila uvrštena u dnevni red", rekao je agenciji Beta Jugović, koji je i potpredsednik SPO-a.\nJugović je podsetio da je EU saopštila da Srbija ne može postati njena članica dok ne otvori tajne dosijee.\n"Sve bivše komunističke zemlje to su učinile. Naš predlog zakona o otvaranju dosijea biće prilika da se dokaže evropsko opredeljenje, kao i težnja da se utvrdi istina o svemu i svakome", naveo je Jugović.\nJugović je rekao da je DOS obećao 2000. godine, pa nije otvorio tajne dosijee.\n"Današnja Vlada je obećala da će to učiniti, a mi ćemo im ponuditi baš kao što smo i DOS-u, i prethodnoj Vladi, naš predlog zakona. To će ujedno biti šansa novoj Vladi da pokaže da je spremna za reforme", dodao je Jugović.


BRISELSKI SPORAZUM PORAZ DRŽAVNE POLITIKE\nBriselski sporazum o normalizaciji odnosa s Kosovom je „poraz državne i nacionalne politike“ Srbije i „poraz vladavine prava“, izjavio Dobrica Ćosić. „Za takav poraz krivicu snosi celokupna srpska politika do dana današnjeg“, kazao je književnik i bivši predsednik Savezne Republike Jugoslavije Dobrica Ćosić na promociji knjige „Kosovo 1966-2013″ u kojoj je njegova ćerka Ana sabrala njegove zapise.\nDOGOVOREN POZIVNI BROJ ZA KOSOVO\nBRISEL, 29.jun - Šef evropske diplomatije Ketrin Ešton saopštila je u Evropskom parlamentu da su Srbija i Kosovo „postigli dogovor o pozivnom broju za Kosovo“ koji čini deo paketa o drugim pitanjima vezanim za telekomunikacije koji čeka konačnu potvrdu. Eštonova je to rekla odgovarajući na pitanje izvestioca Evropskog parlamenta Jelka Kacina „da li ima pozitivnih vesti ili progresa u dijalogu Beograda i Prištine o energiji i telekomunikacijama“. Ministar telekomunikacija Rasi\nOD DANAS TEHNIČKA ORGANIZACIJA PRIPREME ZA PREGOVORE\nBEOGRAD, 26.jun - Premijer Srbije Ivica Dačić izjavio je da danas počinje tehnnička organizacija pripreme za pregovore sa EU, da predstoji formiranje 35 timova za svaku oblast i jednog centralnog tima.On je rekao da još nije dogovoreno ko će voditi glavni pregovarački tim Srbije.On je dodao da Srbija nije možda ni svesna istorijskog dana i početka novog procesa i procedura jer se do sada uglavnom bavila rešavanjem pitanja Kosova a otvaranje pregovora podrazumeva ubuduće bavl\nPREKO HILJADU BAJKERA KRENULO KA KOSOVU\nKOSOVSKA MITROVICA, 29.jun - Preko hiljadu bajkera danas je sa platoa ispred Narodne skupštine Srbije krenulo ka Kosovskoj Mitrovici, u okviru tradicionalne humanitarno-kulturne Bajk rok misije, koja se održava već sedmu godinu zaredom."Na putu ka Kosovskoj Mitrovici pretežno nas prati loše vreme, ali to ne može da pokoleba bajkere koji svake godine tradicionalno odlaze na Kosovo i Metohiju", izjavio je organizator vožnje Milić Radević.On kaže da i ova, sedma misija bajkera\nVIDOVDAN NA PRILEPCU\nPRILEPAC, 28.jun - Srpska pravoslavna crkva I vernici danas obeležavaju Vidovdan. Veliko Ropotovo je inaše, proteklih deset dana bilo centar zbivanja kulturnih i sportskih manifestacija koje se odrzavaju povodom obelezavanja Vidovdanskih svecanosti a veceras ce posetioci posebno uzivati uz pesme poznatih estradnih umetnika iz centralne Srbije Centralna manifestacija u Kosovskom Pomoravlju odrzana je na Prilepcu, rodnom mestu kneza Lazara. Nakon liturgije, kolac je od Zora\nPOBEDNIČKI VIDOVDAN - I SRBIJA I EU ISPUNILE OBEĆANJA\nBEOGRAD, 28.jun - Šef delegacije EU u Beogradu Vensan Dežer ocenio je da je danas za Srbiju ne samo istorijski, već i pobednički Vidovdan i da je Evropski savet današnjom odlukom uputio jasnu poruku - Srbija je ispunila svoja obećanja, a sada je i EU ispunila svoje. Ambasador EU je, međutim, upozorio da nema vremena za gubljenje i da i Srbija i EU moraju već danas da se bace na posao. "Današnja odluka predstavlja priznanje napora demokratskih snaga u Srbiji od 2000. godine",\nNOOVI SASTANAK EŠTON-DAČIĆ-TAČI 8. JULA\nBRISEL, 28.jun - Visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton sastaće se ponovo sa premijerom Srbije Ivicom Dačićem i kosovskim premijerom Hašimom Tačijem 8. jula, saopštila je danas putem Tvitera njena portparolka Maja Kocijančič.\nKAMENOVANI AUTOOBUSI KOD GAZIMESTANA\nGRAČANICA, 28.jun - Nekoliko osoba lakše povređeno kada su, za sada nepoznate osobe, zasule kamenicama autobuse kojima su se deca i učenici vraćali u Gračanicu posle proslave Vidovdana na Gazimestanu. javlja dopisnik RTS-a.Od krhotina stakla i kamenica lakše je povređeno nekoliko osoba.To je, za sada, jedini incident zabeležen tokom proslave Vidovdana na Kosovu.Izvor:RTS.


Đurić sa Bocan-Harčenkom o problemima Srba na KiM - 27.07.2020, Sputnik Srbija\nDirektor Kancelarija za Kosovo i Metohiju Marko Đurić razgovarao je danas sa ambasadorom Rusije u Srbiji Aleksandrom Bocanom-Harčenkom o problemima Srba na... 27.07.2020, Sputnik Srbija\n© Foto : Kancelarija za KiMSastanak ambasadora Rusije Aleksandra Bocana-Harčenka i direktora kancelarije za KiM Marka Đurića\nKako je saopšteno iz Kancelarije za KiM, Đurić je ambasadora Rusije upoznao sa političko-bezbednosnom situacijom u pokrajini, problemima srpskog naroda i tokom dijaloga - kako na političkom tako i na ekspertskom nivou.\nĐurić je na sastanku rekao da je Beograd opredeljen za dijalog kao sredstvo za normalizaciju prilika u regionu i stvaranje uslova za ekonomski razvoj, ali nikome neće biti dozvoljeno da ponižava Srbiju i ispostavlja joj zahteve da zanemari elementarne državne i nacionalne interese.\nPrema Đurićevim rečima, bratske veze srpskog i ruskog naroda, kao i odnos suštinskog razumevanja i poverenja koji su izgradili predsednici Aleksandar Vučić i Vladimir Putin, nastaviće da budu temelj izvanrednih odnosa Rusije i Srbije.\nDirektor Kancelarije za KiM izrazio je uverenje da će Srbija i nadalje imati podršku Rusije na međunarodnom planu kada je reč o KiM.\nU ime Vlade Srbije i srpskog naroda, Đurić je još jednom ambasadoru Bocan Harčenku zahvalio zbog dragocene pomoći koju je Rusija obezbedila u borbi protiv pandemije ali i na podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nVučić upoznao Moskvu sa sadržajem dijaloga o Kosovu


Niški folkloraši osvojili brojna priznanja na Festivalu zlatnih ansambala Srbije - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nFoto: AFA ORO\nNa XIII Festivalu zlatnih ansambala Srbije u Novom Sadu Nišlije su osvojile niz značajnih priznanja. Sandra Ivanović i Aleksandar Mladenović, članovi AFA "ORO" osvojili su zlatne medalje u nadigravanju kola, dok su priznanja u oblasti koreografskih minijatura tradicionalnog plesa pripale Nataliji Stojković i Marku Živiću.\nFokloraši Sandra Ivanović i Aleksandar Mladenović osvojili su zlatne medalje u nadigravanju za “Zlatno kolce” u muškoj i ženskoj kategoriji, organizovanog okviru Festivala.\nInavovićeva nam je u razgovoru oktrila da je folkor zavolela i zaigrala od malena, te je svako priznanje za nju ne samo potvrda već i podstrek za dalji rad i usavršavanje.\nZlatni folkloraš, Aleksandar nije krio radost zbog nagrade. “Punog srca i sa ogromnom dozom sreće sam se vratio kući znajući da neko ceni i poštuje to što si godinama gradio sebe. Nagradu nisam očekivao jer je bila jaka konkurencija, sa dosta kvalitetnih igrača, ali svakako da je zbog toga jos draže što je stručni žiri video u tebi ono što te izdvaja”, ističe s ponosom .\nOvo nisu jedine nagrade za niški ansambl. Laureat drugog stepena je Natalija Stojković. Ovo laskavo priznanje dobila je za koreografsku minijaturu “Otac”, koju je odigrala sa kolegom Vladicom Janoševićem.\n“Važno priznanje za još važnije emocije koje su stale u tih 3 minuta. Ovo je posvećeno delo i baš kao takvo, sada nagrađeno, ima veći značaj za mene”, ističe Natalija i dodaje da je Vladica podržao njenu umetničku vitiju i pružio joj veliku podršku.\nJoš jedan član ansamba Marko Živić dobio je priznanje u vidu diplome za dinamičko korišćenje prostora za koreografsku minijaturu “Po igri se prepoznajemo”.\nOn ističe da nagradu nije očekivao, ali priznanje daje vetar u leđa da nastavi da da se usavršavai dodaje da ovaj uspeh ne bi mogao da ostvari bez saigrača: Anđelije Đorđević, Sandre Ivanović i Aleksandra Mladenovića.\nAFA”ORO” dobio je diplomu za doprinos negovanju srpskog kola kao nematerijalnog nasleđa Srbije.\nPodsetimo Festival zlatnih ansambala Srbije održana je za vikend u Novom Sadu.\nOznakeAFA ORO dimlope Festivalu zlatnih ansambala Srbije fiklor foklor Izdvajamo minijature zlatna nagrada Zlatno kolce


'Zlatni brojevi': Cijene lako pamtljivih brojeva BH Telecoma i do 845 KM | Gračanički.ba\nYou are at:Home»Zanimljivosti»‘Zlatni brojevi’: Cijene lako pamtljivih brojeva BH Telecoma i do 845 KM\nBy mustafa mulahusejnovic on\t 17.08.2019. Zanimljivosti, Slajder, Ostalo\nNa drugom profilu ‘Ivo1111’, za čiju lokaciju prodavača je naveden Široki Brijeg, prodaje se 700 brojeva.\nTaj profil navodi da “svake sedmice ima nove brojeve i da je cijena po dogovoru”. Poređenja radi, cijena jednog broja na šalteru BH Telecoma košta pet KM, bez obira da li broj bio teže ili laše pamtljiv.\n“Prema našim informacijama, riječ je o brojevima koji su u toku prethodnih 10 i više godina kupljeni u BH Telecomu, nakon čega su, vjerovatno kao prepaid brojevi, mijenjali svoje vlasnike dok nisu završili kod nekog od preprodavača na kupoprodajnoj mreži olx.ba.\nNe možemo komentarisati da li se radi o ilegalnoj prodaji, obzirom da je riječ o prepaid brojevima koji se jednokratno kupuju, bez sklapanja ugovornog odnosa sa BH Telecomom, ali možemo svakako preporučiti našim korisnicima da, zbog vlastite sigurnosti i garantnog certifikata, prepaid pakete/brojeve kupuju na prodajnim mjestima BH Telecoma ili partnerskim prodajnim mjestima”, izjavili su iz BH Telecoma za Novinsku agenciju Patria.


Studijska posjeta LGBT aktivista sa Zapadnog Balkana i Turske institucijama Evropske unije , Brisel, jun 2010.\nCilj ove studijske posjete je da se aktivisti informišu o radu institucija Evropske unije,kao i mogućnostima zastupanja koje ove institucije posjeduju.\nAktivisti su zvaničnicima EU predstavili situaciju i prepreke sa kojima se susrijeće LGBT zajednica u njihovim zemljama. U studijskoj posjeti učestvovali su predstavnici partnerskih organizacija na projektu iz: Hrvatske (Kontra), Albania (Aleanca), Crne Gore (Juventas) i Srbije (Labris), i predstavnici turske organizacije Pembe Hayat.\nTokom posjete aktivisti su učestvovali u konsultacijama vezanim za izvještaj Evropske Komisije o napretku za 2010. godinu, upoznali se sa radom Intergrupe za LGBT prava u okviru Evropskog parlamenta i sastali sa poslanicima. Učesnici su razgovarali i sa relevantnim predstavnicima Belgijskog permanentnog predstavništva pri EU i Sektora za ljudska prava u okviru Generalnog sekretarijata za vanjske odnose Evropske Komisije.\nStudijska posjeta institucijama Evropske unije i trening o strateškim sporovima za aktiviste u oblasti LGBT ljudskih prava sa Zapadnog Balkana i iz Turske\nBrisel ,10-14 maj, 2011\nILGA-Europe organizovala je i ove godine studijsku posjetu institucijama Evropske unije i trening o strateškim sporovima za devet aktivista u oblasti ljudskih prava LGBT sa Zapadnog Balkana i Turske.\nCilj ove studijske posjete je edukacija aktivista o radu institucija Evropske unije, ali i mogućnostima zastupanja koje ove institucije posjeduju. Takođe, aktivisti su zvaničnicima EU predstavili situaciju i prepreke sa kojima se susrijeće LGBT zajednica u njihovim zemljama.\nTokom posjete aktivisti iz: Albanije, BIH, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Srbije i Turske, sreli su se sa zamjenicom komesara Füle-a, ali i sa relevantnim predstavnicima Evropske eksterne akcije, Generalnog sekretarijiata pravde, Generalnog sekretarijata za proširivanje i Evropske Komisije. Aktivisti su učestvovali i u konsultacijama vezanim za Izvještaj Evropske komisije o progresu za 2011. godinu i imali individualne sastanke sa predstavnicima Generalnog sekretarijata za pridruženje zaduženim za njihovu zemlju. Upoznati su sa radom Intergrupe za LGBT prava pri evropskom Parlamentu, kao i Sekretarijatom Evropske mreže tijela zaduženih za jednakost .\nStudijsku posjetu pratio je dvodnevni trening o strateškim sporovima.\nTrening je imao za cilj da pruži učesnicima dovoljno znanja o strateškim parnicama, kako bi ono u kasnijem periodu bilo integrisano u njihov plan zastupanja. Tokom treninga aktivisti su saznali sve o konceptu strateških sporova, načinima korišćenja novih antidiskriminacionih zakona usvojenih u njihovim zemljama, kako da prikupljaju dokaze o postojanju diskriminacije, i rade sa tijelima organizacija zaduženim za jednakost. Takođe, aktivistima su predstavljeni relevantni slučajevi Evropskog suda za ljudska prava, i to posebno oni vezani za slobodu okupljanja, govor i zločin iz mržnje, ali i transrodna pitanja. Posebno su obrađene i praktikalije rada na slučajevima pod Evropskim sudom za ljudska prava. Trening je bio sačinjen od prezentacija trenera, praćenih praktičnim vježbama, studijama slučajeva i diskusijama.


Адвокат Тартаља добио 181 слични спор у Италији: НАТО ће морати да обештети оболеле од канцера у Србији\nHomeDRUŠTVOAdvokat Tartalja dobio 181 slični spor u Italiji: NATO će morati da obešteti obolele od kancera u Srbiji\nItalijanski advokat Angelo Fiore Tartalja smatra da će obolelima od kancera u Srbiji, kao posledice NATO bombardovanja naše zemlje osiromašenim uranijumom 1999. godine, biti dosuđena odšteta ukoliko se pred sudom dokaže krivica NATO.\n„Ako bismo dokazali krivicu NATO za obolevanje ljudi, to bi omogućilo da se obolelima dosudi odšteta“, rekao je Tanjugu Tartalja.\nOn je, zajedno sa advokatskom kancelarijom „Aleksić“ iz Niša, pokrenuo pred Višim sudom u Beogradu spor po prvoj tužbi protiv NATO u ime obolelih od kancera, kao posledice bombardovanja naše zemlje osiromašenim uranijumom 1999. godine.\n„Ukoliko postoji obavezujuća presuda svakako postoji način da oni to isplate i ispune svoju obavezu“, decidan je u stavu Italijanski advokat, koji je u istim predmetima u Italiji uspeo da dobije 181 pravnosnažnu presudu u korist svojih klijenata – italijanskih vojnika koji su oboleli od kancera, jer su bili raspoređeni u mirovnoj misiji na Kosovu i Metohiji.\nU Italiji on je u ime vojnika tužio Ministarstvo odbrane Italije, jer tužbe nisu mogle da budu usmerene protiv NATO, jer nije bombardovao teritoriju te zemlje, već Kosova, BiH i Srbije.\n„Ova dva slučaja povezuje mogućnost da se uspostavi uzročno- posledični odnos usled upotrebe osiromašenog uranijuma i oboljevanja od malignih bolesti“, istakao je Tartalja i napomenuo da je mnogo lakše dokazati uzročno-posledični odnos upotrebe osiromašenog uranijuma i oboljevanja ljudi na teritoriji Kosova i Srbije.\nU prvom slučaju bili su italijanski vojnici koji su proveli na Kosovu po četiri ili šest meseci u mirovnoj misiji, a u ovom slučaju je mnogo lakše dokazati uzročno-posledičnu vezu kada je reč o srpskom stanovništvu i stanovništvu koje je bilo prisutno tamo tokom samog bombardovanja, kaže Tartalja.\nAdvokat Srđan Aleksić navodi da je prva tužba protiv NATO, od preko 500 strana, podneta parničnom odeljenju Višeg sudu u Beogradu 20. januara, prevedena na srpski i u martu dostavljena sudu.\n„Sud je tužbu dostavio NATO sa sedištem u Briselu i dao mu nalog da se u roku od 30 dana od prijema tužbe izjasni o njenim navodima, a ako to ne uradi, trpeće posledice našeg Zakona o parničnom postupku, prema kojem sud može da donese presudu zbog izostanka tužene strane (u korist tužioca)“, rekao je Aleksić Tanjugu.\nOn očekuje da odgovor od NATO stigne do septembra, jer slede letnje pauze u radu sudova, u kom će se otkriti stav Alijanse – da li prihvata tužbu, da li će da izjavi odgovor ili ospori tužbeni zahtev ili će je ignorsati.\n„Nadam se da će se uključiti u postupak, jer su dokazi jasni i nedvosmisleni da je moj klijent, kao vojni oficir bio i na Kosovu i Metohiji i u kopnenoj zoni bezbednosti – 210 dana, posle čega je nakon više godina dobio kancer mekih tkiva i u teškoj je situaciji“, rekao je niški advokat.\nIstakao je da je nedvosmisleno dokazano da taj kancer izaziva radijacija od osiromašenog uranijuma, a što je već pokazao i advokat Tartalja zastupajući tužbe italijanskih vojnika koji su oboleli iz istog razloga, jer su udisali teške metale osiromašenog uranijuma.\n„Smatram da onaj ko je izazvao štetu mora da je nadoknadi, kao i da očisti teritoriju od osiromašenog uranijuma ako još postoji“, naglasio je Aleksić.\nKancelarija Aleksić je ranije najavila da će tražiti da se njeni klijenti oslobode plaćanja sudskih taksi u tim postupcima, jer su oboleli od najteže bolesti.\nTužbenim zahtevom u svim ovim tužbama tražiće se odšteta od oko 100.000 evra zbog oboljevanja od kancera usled trovanja osiromašenim uranijumom konkretnih klijenata, a to su mahom vojnici, policajci ili vojni rezervisti, koji su bili 1999. godine na Kosovu i Metohiji ili Jugu Srbije“.\nPred sudovima u Srbiji, uz pomoć italijanske sudske prakse i veštačenjima u predmetima u kojima je postupao italijanski advokat, ali i drugim dokazima, Aleksić i Tartalja će pokušati da pokažu postojanje uzročno-posledične veze između trovanja osiromašenim uranijumom i oboljevanja od raka srpskih vojnika i policajaca.


I komunalni milicajci kažnjavaju kršenje mera, mogu naložiti zatvaranje lokala - Novinari Online\n„Novim zakonom, mogućnost kontrole primene mera data je i Komunalnoj miliciji i Komunalnoj inspekciji. Tako da će Komunalna milicija u punom kapacitetu raditi i na kontroli ugostiteljskih objekata, tržnih centara, maloprodaje, ali i građana koji ne nose maske u zatvorenom prostoru“, pojasnio je za Tanjug sekretar za poslove Komunalne milicije Ivan Divac.\nIzmenama Zakona, koje su od petka 13. na snazi, Komunalna milicija može da naloži da se isprazni prostor u kojem je došlo do kršenja zaštitnih mera, kao i da zatvore objekat najduže do 72 sata.\n„Sinoć smo, sa komunalnom inspekcijom, bili u kontroli ugostiteljskih objekata. Sinoć nije bilo kršenja mera, odnosno samo dva ugostiteljska objekta su radila posle 23 sata, a Komunalna milicija je naložila da se oba isprazne i zatvore“, rekao je Divac.\nPrethodni tekstHala Čair otvorena za prijem kovid pacijenata\nSledeći tekstLIČNO ONLINE: Stari Niš – Kuća Paligorića


Garisa: Identifikovan jedan od napadača\n5. april/travanj, 2015.\nJedan od četiri napadača na kenijski univerzitet u Garisi, gde je ubijeno 148 ljudi, identifikovan je kao mladi Kenijac somalijskog porekla koji je diplomirao na pravnom fakultetu u Najrobiju, objavilo je kenijsko ministarstvo unutrašnjih poslova.\n„Jedan od četiri pripadnika ekstrmističke grupe Al Šabab koja je napala univerzitet u Garisi identifikovan je kao Abdirahim Abdulahi, somalijskog porekla, koji potiče iz oblasti Mandera na severoistoku Kenije na granici sa Somalijom“, rekao je portparol ministarstva Mvenda Ndžoka.\nAbdirahim Abdulahi, koji je ubijen u akciji kenijskih bezbednosnih snaga, diplomirao je na pravnom fakultetu u Najrobiju a jedan poznanik ga je opisao kao brilijantnog pravnika, rekao je on.\nOtac mladića, koji je lokalni zvaničnik u Manderi javio je ranije vlastima da je njegov sin nestao 2013. godine i da sumnja da je otišao u Somaliju.\nKenijske vlasti još pokušavaju da identifikuju tela ostale trojice napadača nađenih posle 16-očasovne opsade tokom koje su ubijena 142 studenta, tri policajca i tri vojnika.\nU svom prvom obraćanju naciji od napada na univerzitet kenijski predsednik Uhuru Kenijata rekao je sinoć da je postalo posebno teško suprotstaviti se terorizmu jer su oni koji planiraju i finansiraju terorizam duboko ukorenjeni u zajednicu i smatraju se običnim i nenasilnim ljudima.\nKenijski predsednik je pozvao na jedinstvo i rekao da opravdan bes ne sme da se pretvori u žigosanje ljudi, misleći na muslimane, Somalijce ili Kenijce somalijskog porekla koje često policija zlostavlja posle ovakvih napada.\nTrodnevna nacionalna žalost počela je u nedelju u sećanje na žrtve, među kojima je bilo najviše hrišćana. Danas nije organizovana nikakva zvanična komemoracija, ali su se hrišćani okupili u crkvama za tradicionalnu uskršnju misu, gde su molitve velikim delom bile posvećene ubijenima u napadu na univerzitet.\nPapa Franja je u Rimu, u svojoj uskršnjoj poruci svetu, zatražio od celog sveta da se moli za žrtve nasilja na afričkom kontinentu, posebno za mlade koji su ubijeni na univerzitetu u Garisi i za one koji su oteti.


NEĆETE UBIJATI SRBE: 1999. Grci legli na pistu da spreče avion da poleti ka Jugoslaviji | Najnovije vesti - Srbija danas\n24.03.2018. • 09:34 Srbija Danas/ Srpski Telegraf\nPredvodio ih je Janis Trepeklis\nPre 19 godina, u vreme NATO bombardovanja Jugoslavije, grčki narod pokazao je natčovečnu solidarnost prema Srbima.\nKada je agresija već uzela maha, negde početkom aprila na aerodrom "Kapodistrijas" na Krfu sleteo je vojni avion bez jasnih obeležja. Vest o tome brzo se proširila grčkim ostrvom, pa su se građani, ubeđeni da je reč o NATO avionu, uputili na aerodrom, gnevni što se koristi za bombardovanje Srba. Više od 4.000 Krfljana probilo je ogradu aerodroma i svesno mu nanelo štetu, na pragu turističke sezone od koje inače i žive. Polegali su na pistu kako bi sprečili da avion poleti.\nŽeljko Popović, Srbin koji već 24 godine živi na Krfu I predsednik krfskog društva grčko-srpskog prijateljstva, kaže da su zbog Srba organizovane najveće demonstracije u istoriji ovog ostrva.\n- Kada su građani čuli da je taj avion sleteo, odmah su izleteli na ulice i uputili se ka aerodromu. Predvodio ih je Janis Trepeklis, kome se i sudilo za remećenje vazdušnog saobraćaja, a koji je 12 godina kasnije postao i gradonačelnih Krfa. Meštani su probili ogradu i legli na pistu. Opsada je trajala skoro čitav dan, intervenisala je i policija, koja je uklonila protestante - priča Popović.\nMeđutim, tu se protesti nisu završili.\n- Kada su ih oterali sa aerodroma, građani su se već okupili na glavnom trgu u još većem broju. Prema procenama, bilo je oko 16.000 ljudi I to su najmasovnije demonstracije u istoriji Krfa – tvrdi Popović.\nPrema njegovim rečima, ni danas nije utvrđeno kojoj je vojsci pripadala misteriozna letelica.\nSrbija NATO bombardovanje NATO bombardovanje Jugoslavija Grčka Krf Kapodistrijas Željko Popović


Organski otpad kao naizgled nerješiva enigma za Visoko čini dvostruku štetu i Preventu i Visokom\nI dok vremenske prognoze svakodnevno ukazuju kako više nemamo proljeća nego iz zime direktno ulazimo u ljeto i kao posljedica se javljaju neke nove prirodne pojave i fenomeni kao invazija mušica od neki dan, bar u Visokom te ogromne temperaturne razlike uskoro bi mogle polučiti još neke neželjene rezultate. Naime već duži vremenski period iz kruga fabrike Prevent zvanično se ne odvozi otpad. Isti onaj optad protiv kojeg smo se borili građanskom sviješću i izborili protiv spalionice u kojoj bi bio tretiran sa dokazano štetnim posljedicama po stanovništvo. To je isti onaj otpad koji je posredstvom Hilme Neimarlije kao inicijativa za rješavanje problema stigao i u klupe državnog parlamenta. Zbog tog i takvog otpada grad nam smrdi i mi to godinama trpimo kompezirajući kompletnu situaciju brojem zaposlenih u kompaniji Prevent.\nPriča o organskom otpadu koji nastaje procesom obrade kože u ovoj fabrici sa svim negativnim uticajima na okoliš i dalje je ista, ništa nije učinjeno da se tretman tog otpada poboljša, odnosno da se smanji emisija neugodnih mirisa. Naravno da nakon masovnih otpuštanja u Preventu nikome više nije ni bilo do otpada i smradova, radnici se bore za golu egzistenciju i žele sačuvati radno mjesto po svaku cijenu pa makar i kad bi isti taj otpad morali deponovati u vlastitu avliju. Međutim, novonastala situacija ne rješava problem cca. 40.000 stanovnika Visokog od kojih većina nema nikakvog dodira sa Preventom.\nNije da Prevent nije pokušavao riješiti taj problem, ali svaki put prilikom pokušaja iznalaženja rješenja završavali bi kao negativni PR na lokalnim medijima u gradovima gdje bi odvozili otpad, a nedugo zatim bi im bilo i zabranjeno odlaganje istog. Nerijetko se dešavalo i da budu u centralnim informativnim emisijama državnih medija u negativnoj konotaciji. Nemogućnost iznalaženja rješenja, čak i kad je direktno država pozvana da pomogne izazvali su određene nesuglasice unutar same firme između rukovodećeg kadra ove kompanije, ceh loših odluka i procjena prebacivan je sa jedne na drugu adresu, a za sve to vrijeme otpad se i dalje nije odvozio.\nNakon neuspjelih i propalih dogovora sa Sarajevom, Zenicom, Kiseljakom, Kreševom, Travnikom, Rogaticom, Kaknjem …, nadošlo se i na ideju da se pokuša napraviti direktni ugovor sa deponijom bivšeg partnera u ovom poslu koji ima ugovor sa istom i koji je zadnjih nekoliko godina potpuno uspješno odvozio taj isti otpad iz kruga fabrike kao i iz Visokog. Posmatrajući poslovno, taj potez je potpuno nekorektan i jednak je poslovnom bezobrazluku odlaska direktno na adrese proizvođača automobila u Njemačkoj i ponuda nekih boljih uslova od onih koje nudi Prevent u Visokom. U tim pregovorima sa vlastima u RS-u, tačnije u Doboju uključio se veliki broj sudionika, a upletena je i politika. U razgovore je navodno bio uključen i potpredsjednik Republike Srpske Enes Suljkanović, inače Dobojlija, ali ni to nije dalo željeni rezultat. Ono što je indikativno u cijeloj priči o Preventovom otpadu, a vezano je za razgovore u Doboju jeste informacija prema kojoj je navodno aktuelna vlast u Visokom obećala Preventu rješavanje ovog problema!? Istinita ili ne, ova informacija ne ide u korist Visokog, posebno ako je netačna jer je zloupotrebljena funkcija i zakonodavne i izvršne vlasti i u konačnici nije dala rezultat, a što se prevedeno na politički jezik zove nesposobnost. U nemogućnosti kvalitetnog i dugotrajnog rješenja sa tretmanom svog otpada pojedinci iz, i u ime, kompanije Prevent špekulišu i trguju u ime Visokog po Doboju u svrhu vlastitog interesa i ličnog statusa unutar same kompanije.\nU svakom slučaju jako negativnu poruku šalje cjelokupna novonastala situacija, prvo iz razloga što pojedinci iz kompanije Prevent direktno svojim ponašanjem ugrožavaju status firme sa kojom su donedavno uspješno sarađivali, zatim šteta nastaje i što se na taj način pojeftinjuje stvarni utjecaj aktuelne vlasti u Visokom izvan lokalnih granica i treća šteta koja je ujedno i najveća šteta po Visoko jeste otpad koji i dalje stoji u krugu fabrike i samo se nadamo da neki novi “mrzitelji” Visokog opet neće doći na ideju da ga zakopavaju direktno u krugu fabrike sa trajnim i katastrofalnim posljedicama na životnu okolinu.\nPolicijski komesar i ministar MUP-a ZDK u posjeti PU Visoko


Tanjug 21. aprila 2022. 06:34\nNJUJORK – Ministarka spoljnih poslova privremenih prištinskih institucija Donika Gervala je na sednici SB UN o situaciji na Kosovu i Metohiji optužila Srbiju i Rusiju da predstavljaju najveću pretnju miru u regionu.\n„Evropa koja je postojala pre ruske invazije u Ukrajini više ne postoji, uništavajući posleratni poredak Rusija ugrožava i Ujedinjene nacije. M smo deo Zapada, dok Srbija ostaje ruski satelit. To je jedinstven slučaj danas i glavni razlog zašto naš region ostaje nestabilan“, rekla je Gervala na sinoćnoj sednici SB UN.\nOna je ocenila i da zato debata u SB UN ne može da bude samo o Unmiku, već mora da se uzme u obzir aktuelna situacija oko Ukrajine.\nOna je rekla da je svet čuo za ruske zločine u Buči i optužila srpske snage za navodne zločine na Kosovu 1999. godine uz tvrdnju da su ubile 377 civila u jednom katoličkom selu.\n„Srbija se pod Vučićem naoružava bez presedana, to je vojska spremna da napadne a ne da se brani“, rekla je Gervala i dodala da je to „najveća briga za sve susede u regionu“i da nije u pitanju samo oprema, „već i ideologija, medijska kampanja“.


Delegacija Narodne skupštine pri PS OEBS učestvovala na zimskom zasedanju 20. i 21. februara 2020. godine, u Beču. Delegaciju su činili narodni poslanici Dušica Stojković, Branimir Jovanović i Vesna Marković.\nŠef delegacije pri PS OEBS i specijalni predstavnik PS OEBS za digitalnu agendu Stefana Miladinović boravila je u trodnevnoj studijskoj poseti generalnom sekretarijatu PS OEBS u Kopenhagenu, od 20. do 22. januara 2020. godine.\nŠef delegacije pri PS OEBS Stefana Miladinović i Branimir Jovanović, član ad hoc Odbora za borbu protiv terorizma PS OEBS boravili su u studijskoj poseti, u organizaciji ad hoc Odbora za borbu protiv terorizma PS OEBS, u Oslu, Norveškoj 14. i 15. januara 2020. godini.\nNa konferenciji Dani bezbednosti OEBS, 8. novembra 2019. godine u Beču, učestvovala je narodna poslanica Stefana Miladinović, kao specijalni izvestilac za digitalnu agendu PS OEBS.\nDelegacija Narodne skupštine u sastavu: šefica delegacije Stefana Miladinović i narodni poslanici Dušica Stojković, Vesna Marković i Branimir Jovanović, učestvovali su na jesenjem zasedanju PS OEBS, u Marakešu, od 4. do 6. oktobra 2019. godine. Članice Delegacije Stefana Miladinović i Dušica Stojković učestvovale su i na sastanku Grupe za podršku putu svile, organizovanom u okviru jesenjeg zasedanja.\nPredsednik PS OEBS Georg Cereteli imenovao je 27. septembra 2019. godine Stefanu Miladinović, šefa delegacije Narodne Skupštine pri PS OEBS za specijalnog izvestioca PS OEBS za digitalnu agendu.\nČlanice delegacije Narodne skupštine pri PS OEBS Stefana Miladinović i Dušica Stojković učestvovale su na međunarodnoj konferenciji Grupe za podršku putu svile PS OEBS od 5. do 7. septembra 2019. godine u Andermatu, Švajcarska.\nStalna delegacija Narodne skupštine u PS OEBS učestvovala na redovnom godišnjem zasedanju od 4. do 7. jula 2019. godine u Luksemburgu. U delegaciji Narodne skupštine, koju je predvodila Stefana Miladinović, bili su i Dušica Stojković, Branimir Jovanović i Vesna Marković.\nStefana Miladinović i Dušica Stojković narodne poslanice, članice delegacije pri PS OEBS učestvovale na Međunarodnoj konferenciji Grupe za podršku putu svile PS OEBS. Druga po redu konferencija je održana 29. i 30. aprila 2019. godine u Minsku, u Belorusiji.\nDelegacija Narodne skupštine pri PS OEBS učestvovala je na Zimskom zasedanju Parlamentarne skupštine OEBS 21. i 22. februara, koje se svake godine održava u Beču. U delegaciji Narodne skupštine, koju je predvodila Stefana Miladinović, bili su i Dušica Stojković, Branimir Jovanović i Vesna Marković.\nČlanovi stalne delegacija Narodne skupštine: Stefana Miladinović, šef delegacije, Dušica Stojković i Milimir Vujadinović, učestvovali na jesenjem zasedanju Parlamentarne skupštine OEBS, od 3. do 6. oktobra 2018. godine u Biškeku, Kirgijska Republika. Članovi delegacije su učestvovali 5. oktobra 2018. godine i na sastanku Grupe za podršku putu svile, koji je organizovan u okviru zasedanja.\nDelegacija Narodne skupštine u Parlamentarnoj skupštini OEBS u sastavu Stefana Miladinović, šef delegacije, Dušica Stojković i Vesna Marković, članovi, učestvovale na 27. godišnjem zasedanju Parlamentarne skupštine OEBS u Berlinu od 8. do 11. jula 2018. godine i na sastanku Grupe za podršku Putu svile, neformalne grupe zemalja članica PS OEBS koja okuplja 23 zemlje.\nStalna Delegacija Narodne skupštine pri PS OEBS učestvovala na Međunarodnoj konferenciji o ulozi parlamentaraca u jačanju ekonomske saradnje i kulturnih veza duž Puta svile, u Bakuu, 13. i 14. marta 2018. godine. Delegaciju su činile šef stalne Delegacije Stefana Miladinović i član Delegacije Dušica Stojković.\nStalna delegacija Narodne skupštine pri Parlamentarnoj skupštini OEBS, koju je predvodila šef stalne delegacije Stefana Miladinović, učestvovala na Zimskom zasedanju PS OEBS, u Beču 22. i 23. februara 2018. U delegaciji su bili i Dušica Stojković, Milimir Vujadinović i Meho Omerović.\nDelegacija Narodne skupštine, koju je predvodila Stefana Miladinović, učestvovala je na jesenjem zasedanju Parlamentarne skupštine OEBS, u Andori od 3. do 5. oktobra 2017. godine. Članovi delegacije bili su i Dušica Stojković, dr Vesna Rakonjac, Ljupka Mihajlovska i Meho Omerović.\nStalna delegacija Narodne skupštine pri PS OEBS učestvovala je od 5. do 9. jula 2017. godine na 26. godišnjem zasedanju Parlamentarne skupštine OEBS, u Minsku, Republika Belorusija. U okviru PS OEBS, 8. jula 2017. godine, formirana je „Grupa za podršku Putu svile“ na inicijativu Azaja Gulijeva (Azerbejdžan), potpredsednika PS OEBS. Osnivači ove neformalne grupe, pored Srbije su i: Albanija, Azerbejdžan, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Gruzija, Kirgistan, Crna Gora, Rumunija, Srbija, Tadžikistan, Turkmenistan, Turska, Španija, Švajcarska, Uzbekistan i Ukrajina. U ime srpske delegacije Statut grupe su potpisale šef delegacije Narodne skupštine pri PS OEBS Stefana Miladinović i član delegacije Dušica Stojković. U delegaciji Narodne skupštine bili su i Milimir Vujadinović, Meho Omerović i Dragomir Karić.\nStalna delegacija Narodne skupštine u PS OEBS učestvovala je na jesenjem zasedanju PS OEBS, od 29. septembra do 2. oktobra 2016. godine u Skoplju. Delegaciju su činili: šef delegacije dr Dijana Vukomanović i članovi delegacije Dušica Stojković, Meho Omerović i Milimir Vujadinović.\nšef Delegacije SPS Beograd, Čukarica 1981.\nčlan Delegacije SDPS Kraljevo 1979.\nzamenik člana Delegacije - Niš 1969.\nzamenik člana Delegacije SNS Beograd 1974.\nORLIĆ dr VLADIMIR\nčlan Delegacije SNS Beograd 1983.


U Briselu je 17. juna 2022. godine održana godišnja konferencija Evropskog biroa za životnu sredinu (EEB) hibridnog tipa: „Podsticanje dogovora za zeleniju Evropu u turbulentnim vremenima“. Konferenciji je prisustvovalo preko 200 predstavnika organizacija članica mreže EEB. Predsednica Ambasadora održivog razvoja i životne sredine, Aleksandra Mladenović, prisustvovala je konferenciji, kao i sastanku gupe za biodiverzitet i poljoprivredu, koji je održan 15. i 16. juna, u prostorijama EEB u Briselu.\nTokom Konferencije dat je osvrt na početke „Zelenog dogovora“, gde su evidentirana poboljšanja i napredak, gde su rezultati pomešani, a gde još uvek nije bilo pomaka. Poseban naglasak je stavljen na rat u Ukrajini, koji je dao ubedljive razloge za ubrzavanje zelene tranzicije, ali istovremeno se koristi i kao izgovor za nedovoljnu primenu Zelenog dogovora. Takođe je bilo razgovora o ulozi Evrope u širem svetu. Diskusija se odnosila i na to kako pokrenuti tranziciju celog društva ka životu unutar planetarnih granica i šta treba učiniti da bi se osiguralo da Zeleni dogovor postane verodostojna agenda transformacije, koja je tako hitno potrebna.\nKonferenciji su prisustvovale organizacije koje se bave zaštitom životne sredine, političari, kreatori politike i predstavnici EU, regionalnih i međunarodnih institucija, kao i međunarodni akteri civilnog društva koji rade na transformaciji Evropske unije. Nakon Konferencije održan je prijem kao oproštajna proslava za Džeremija Vejtsa, odlazećeg generalnog sekretara EEB-a koji će se penzionisati krajem juna. Mnoge kolege, članovi upravljačkog odbora, prijatelji i saradnici oprostili su se od Džeremija kao generalnog sekretara, uz jednoglasne želje da i dalje ostane na putu koji je gradio i kao visoki predstavnik EEB-a, zagovaranja za životnu sredinu po meri svakog građanina. Istovremeno su prisutni poželeli dobrodošlicu i sreću u daljem radu Patriku ten Brinku, novoizabranom generalnom sekretaru Evropskog biroa za životnu sredinu.\nViše o Konferenciji 2022. na sledećem linku.


Puna kasa – putara nigde - PPmedia\nPosted on\t22 јула, 2018 10:17 am by adminpp033\nIz budžeta Opštine Nova Varoš ove godine biće izdvojeno skoro 150.000.000 dinara za izgradnju i modernizaciju tridesetak kilometara lokalnih saobraćajnica. Unapređenje putne infrastrukture u zlatarskom kraju u značajnoj meri podržaće i država, iz čije kase se trenutno realizuju investicije vredne oko 30.000.000 dinara. Iako im vremenske prilike zbog čestih i obimnih padavina nisu išle na ruku, putari su u protekla dva i po meseca na teritoriji nekoliko seoskih mesnih zajednica i u samom gradu postavili preko pet kilometara novog asfalta, a poslove je sa oko 23,5 miliona dinara finansirala lokalna samouprava. U opštini, ipak, strahuju kakav će biti nastavak građevinske sezone jer su još od lane suočeni sa problemom nedostatka izvođača radova.\n– Dok se najveći broj opština i gradova muči sa manjkom para, mi smo u apsurdnoj situaciji da punu kasu ne možemo da praznimo planiranom dinamikom jer nema izvođača – kaže predsednik novovaroške opštine Radosav Vasiljević. „Prošla godina završena je sa nerealizovanim ugovorima vrednosti od oko 54 miliona dinara, koje smo bili prinuđeni da prenesemo u 2018. Problem nas je, međutim, sačekao i uoči ove građevinske sezone jer se na četiri javna poziva za izvođača radova niko nije javio. Reč je uglavnom o poslovima na hitnoj adaptaciji nekoliko značajnih putnih pravaca za koje su izdvojena sredstva od preko sedam miliona dinara. Činimo sve da problem prevaziđemo kako bismo što pre ispunili obećanja data građanima, ali situacija je prilično obeshrabrujuća“, naglašava Vasiljević, dodajući da su na teritoriji novovaroške opštine mehanizaciju već uveliko pokrenule tri najveće firme u ovom delu Srbije, ali se na tenderima ne kandiduju i neka druga putarska preduzeća licencirana i osposobljena za ovu vrstu poslova. „Kako saznajemo, i ona su uglavnom opterećena dugovanjima, nedostatkom stručnog kadra, teške mehanizacije i slično“, ističe predsednik opštine Nova Varoš.\nUkoliko se situacija u skorije vreme ne promeni, eventualno ponovo propali tenderi odnosno manjak putara prete tako da ugroze rehabilitaciju kolovoza i dela putnih pravaca na opštinskom putu Akmačići -Božetići, kraku od Štitkova do Trudova, ka Pejovićima, Radoinjskom jezeru, na potezu Zlošnica-Vilovi, Petlovac-Mandići, Centar-Zećevići… U Opštinskom odeljenju za investicije, uprkos problemima sa nedostatkom izvođača , radi se, ipak, punom parom. U protekla dva meseca već su realizovani brojni putni projekti u koje je investirano skoro 24 miliona dinara. Raspisani su i tenderi za izvođača radova na popravci i održavanju putnih pravaca na području 13 mesnih zajednica u ukupnoj vrednosti od oko 17.000.000 dinara.\nОзнаке: infrastruktura Zlatar, Putevi Zlatar, Radosav Vasiljević, smeštaj na Zlataru, vesti nova varoš