Šehović: Osnivanje Montenegro Worksa još jedna avantura Vlade – CG Vijesti\n„Osnivanje novog državnog ‘preduzeća nad preduzećima’, koje treba da prati i analizira finansijsko stanje i rad postojećih, predstavlja nepotrebnu, nezakonitu, finansijski neodrživu, netransparentnu i brzopletu avanturu Vlade, koja će, kao i sve prethodne kojih je nažalost prethodnih mjeseci bilo i previše, pasti na teret državnog budžeta“, naveo je Šehović u saopštenju.\n„Osnivanjem Montenegro Worksa, ne samo da je obesmišljen rad odbora direktora, resornih ministarstava i Vlade, čiji je posao da, između ostalog, prati i unapređuje efikasnost upravljanja postojećim državnim preduzećima, nego je sama Vlada, iako se na sva zvona hvali da je ekspertska, priznala da nije sposobna da obavlja kontrolnu funkciju na adekvatan način“, rekao je Šehović.\n„Opravdanost osnivačkog kapitala od pola miliona EUR apsolutno nije dokazana bilo kakvom ozbiljnijom finansijskom analizom, niti su date valjane garancije da se isti, kao u slučaju To Montenegra, neće povećavati“, naveo je Šehović.\n„Krajnje je upitna i održivost izvora finansiranja – od koga će da naplaćuje uslugu za redovnu djelatnost, iz kojih se to donacija planira finansiranje i gdje je finansijska i druga opravdanost za finansiranje kreditnim sredstvima“, saopštio je Šehović.\n„Očigledno je da svjedočimo obračunu među ministrima u smislu grabanja nadležnosti koje im nijesu dodijeljene Uredbom o načinu organizacije državne uprave, a ne o javnom interesu“, kazao je Šehović.\nPovezane teme:Damir ŠehovićekonomijaMilojko SpajićMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaMontenegro WorksSocijaldemokrateVlada Crne Gore\nRUP: Olujni vjetar podiže prašinu koju je nemoguće spriječiti\nLokalna vlast u Ulcinju nije vratila u državni trezor 933,5 hiljada eura za ratu kredita kod KfW banke koju joj je platilo Ministarstvo finansija za projekat vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda. Na naplatu stiže uskoro druga rata, a opštinski parlament formirao anketni odbor koji će ispitati detalje tog posla i eventualnu odgovornost pojedinaca zbog višegodišnjeg kašnjenja projekta\nŠta je radila komisija za nadzor:Ulcinj (ilustracija), Foto: Shutterstock\nOpština Ulcinj još nije u državni trezor vratila 933,5 hiljada eura za ratu kredita kod Njemačke banke za razvoj (kfW) za realizaciju projekta vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda koju je platilo Ministarstvo finansija i socijalnog staranja, iako je imala obavezu da to plati do 29. juna. Zato je ministarstvo uputilo dopis Opštini u kome je opominje da u što kraćem roku izmiri ugovorene i dospjele obaveze, saznaju nezvanično “Vijesti”.\nZbog ovog projekta je u lokalnom ulcinjskom parlamentu formiran anketni odbor koji će ispitati detalje ovog posla i eventualnu odgovornost pojedinaca zbog kašnjenja u realizaciji projekta.\nMinistarstvo finansija, tivatski Vodacom i KfW banka, zaključili su 2013. godine ugovor o zajmu na iznos od 36 miliona eura za projekat vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda za crnogorsko primorje, od čega se 20 miliona odnosilo na Opštinu Ulcinj.\nSa Opštinom Ulcinj, dvije godine kasnije, ministarstvo zaključilo ugovor o potkreditu, odnosno prosljeđivanju novca. Prema tom ugovoru, Opština je dužna da na glavni državni račun trezora uplati svaku dospjelu ratu, prema utvrđenom planu otplate.\nRok za raspolaganje novcem kredita od KfW, istekao je krajem prošle godine, a rate u iznosu od 900 hiljada eura u šestomječenim razmacima, počeli su na naplatu da stižu ove godine uprkos tome što Opština još nije ni počela realizaciju projekta.\nOd prve rate, koju je platilo Ministarstvo finansija, 900 hiljada eura predstavlja glavnicu, 10,67 hiljada kamate, dok se ostatak odnosi na ostale troškove. Druga rata u istom iznosu, na naplatu stiže krajem godine. Opština ima aktivan kredit i kod EIB-a sa polugodišnjom ratom u iznosu od 107 hiljada eura.\nZašto je Opština probila petogodišnji grejs period i zašto još nije došlo do realizacije projekta iako su rate počele da stižu na naplatu, trebalo bi da utvrdi Anketni odbor, koji je konstitutivnu sjednicu održao prošle sedmice. Time je i zvanično počela skupštinska istraga u cilju prikupljanja informacija i činjenica i utvrđivanja eventualne odgovornosti u vezi ovog kreditnog zaduženja.\nIstraga će trajati tri mjeseca\nKoordinator Anketnog odbora Naser Resulbegović (SDP) potvrdio je “Vijestima” da je na sjednici odlučeno da se uputi dopis predsjedniku Opštine Aleksandru Daboviću radi dostavljanja svih akata sačinjenih do sada u postupku realizacije projekta. Kako je naveo, dogovoreno je da se isti dopis uputi i predsjedniku Komisije za nadzor i praćenje realizacije sredstava dobijenih od KfW banke Redžepu Taganiju (DPS). U narednoj fazi istrage, odbor će tražiti dokumentaciju i od drugih institucija koji su bili uključeni u posao vezan za dobijanje kredita.\n”U ovoj fazi postupka skupštinske istrage, ovaj odbor nema mandat da sudi o nečijoj eventualnoj krivici. Želimo samo da građani saznaju kako se upravlja njihovim novcem”, kazao je Resulbegović.\nOn je kazao da će istraga trajati tri mjeseca nakon čega će se izvještaj naći pred odbornicima loklanog parlamenta, kao i da u slučaju da se utvrdi nečija odgovornost to biti poziv nadležnim organima da rade svoj posao.\nResulbegovićeva saznanja su da se izvještaj Komisije za nadzor i praćenje realizacije sredstava kredita za šest godina nikad nije našao na dnevnom redu sjednice lokalnog parlamenta.\nKomisiju od devet članova, SO Ulcinj formirala je u oktobru 2015. godine i u rješenju o njenom formiranju piše da novac za njen rad pada na teret budžeta Opštine.\n”Ne znam da li se komisija ikad sastala, ali i to ćemo utvrditi istragom”, kazao je Resulbegović.\nOd ugovorenih 20 miliona eura Opština Ulcinj do sada je povukla 1.318.204,52 eura i banci platila obaveznu naknadu za rizik u iznosu od 140 hiljada eura.\n”Vijesti” su ranije objavile da inspektori kriminalističke policije provjeravaju da li su i koliko država i Opština oštećene nepovlačenjem novca kredita od KfW-a.\nPitanja kojima će se baviti anketni odbor\nAnketni odbor će u naredna tri mjeseca pokušati da odgovori na pitanja da li su uplaćena i gdje se nalaze sredstva odobrenog kredita, da li su ona preusmjerena na nekog drugog korisnika, da li su ona još uvijek operativna.\nResulbegović kaže da će tražiti odgovore na pitanja može li se desiti da se dovede u pitanje realizacija projekta u cjelini i ako se to desi ima li Opština obavezu da vraća kredit koji nije iskoristila, kao ida da li je i kada uplaćen grant u iznosu od dva miliona eura i za šta su utrošen.\nPitanja su i da li Opština zbog kašnjenja u realizaciji projekta i zbog nepovlačenja obezbijeđenog novca plaćala penale, po kom osnovu i u kojem iznosu, ima li Opština obavezu za plaćanje dodatnih naknada za nastavak realizacije projekta, u kojem iznosu, po kojem osnovu i iz kojih izvora će platiti te troškove…\n„Svima kojima su lični ili partijski interesi iznad Crne Gore, poručujemo: pustite nas da radimo! Svima koji žele da pomognu, dobrodošli su“, kazao je premijer\nPremijer Zdravko Krivokapić kazao je da najavljene mjere ministra finansija i socijalnog staranja Milojka Spajića, u okviru programa „Evropa sad!”, služe za ponos Vladi na čijem je čelu.\nDodatna su, kako je rekao, i motivacija za predani rad na unaprjeđenju životnog standarda svih građana.\n„Svima onima, kojima su lični ili partijski interesi iznad Crne Gore, poručujemo: pustite nas da radimo! Svima koji žele da pomognu, dobrodošli su! Konačno će mladi i vrijedni ljudi dobiti priliku da učestvuju u stvaranju svjetlije i prosperitetnije budućnosti ove prekrasne zemlje“, napisao je Krivokapić na Tviteru.\nSpajić je na današnjoj pres konferenciji najavio da će iduće godine biti ukinuti doprinosi za zdravstveno osiguranje na zarade, da neće biti oporezivane zarade do bruto iznosa od 700 eura, da će smanjenje dažbina za koje bi trebalo da se poveća zarada zaposlenog iznositi 17 odsto. Najavio je i da će minimalna zarada biti povećana na 450 eura, dok će prosječna neto zarada zbog tih mjera, kako je najavio ministar, biti povećana na 700 eura.


Vlada FBiH: Izgradnja magistrale Neum-Stolac od javnog interesa - Klix.ba\nOd 109,8 miliona KM osigurano 6,8\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je na današnjoj sjednici u Sarajevu donijela Odluku kojom se utvrđuje javni interes za izgradnju magistralne ceste Neum - Stolac prema usvojenoj projektnoj dokumentaciji i planskim dokumentima prostornog uređenja.\nRiječ je o magistralnoj cesti dužine 48,8 kilometara, podijeljenoj na pet dionica, od kojih je najduža trasa od Bročanaca do Drenovca (25 km).\nUkupni troškovi izvođenja radova na cesti iznose 109,8 miliona konvertibilnih maraka, od kojih je do sada osigurano 6,8 miliona KM.\nZa cijelu trasu su izrađene studija izvodljivosti i zaštite okoliša, kao preduslov za pristup izvorima finansiranja.\nU svrhu izrade, odnosno dopune projektne dokumentacije, pristupiće se geodetskom snimanju i istražnim radovima te izradi eksproprijacionog elaborata i eksproprijaciji zemljišta i nepokretnosti za potrebe magistralne ceste, saopćeno je iz Urada za odnose s javnošću Federalne vlade.\nKorisnik eksproprijacije je JP Ceste Federacije BiH, koje će osigurati elaborat i snositi troškove eksproprijacije, a za realizaciju odluke su odgovorni Federalno ministarstvo prometa i komunikacija, JP Ceste Federacije BiH i općine Neum i Stolac.


Marković Palma zove Djilasa i Mariniku Tepić na televizijski duel – Okvir\nPredsednik Skupštine Jagodine i lider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma pozvao je danas predsednika i potpredsednicu Stranke slobode i pravde (SSP), Dragana Djilasa i Mariniku Tepić, na televizijski duel zbog kako je rekao, „laži“ koje su o njemu izneli u vezi s navodnim podvodjenjem maloletnica.\nMarković je u pisanoj izjavi naveo da duel može biti „bilo kada na bilo kojoj televiziji“ i dodao da je njegov jedini uslov da u toj emisiji učestvuje i Djilas, koga je optužio da stoji iza „prljave kampanje blaćenja“.\n„Oni sve vreme lažu svesno da bi skrenuli pažnju sa istine o njihovoj pljački Srbije, da bi skrenuli pažnju sa istine da je Dragan Djilas čovek koji je sklon porodičnom nasilju, zato čitavu aferu vode isključivo gnusnim lažima i isključivo preko medija ignorišući institucije države Srbije“, naveo je predsednik Skupštine Jagodine.\nPozivajući se na izjave svedoka, potpredsednica SSP iznela je prethodnih nedelja informacije o navodnom podvodjenju maloletnica u Jagodini za šta je kao organizatora, optužila Dragana Markovića Palmu.\nStefanović: Nisam učestvovao u aktivnostima koje bi ugrozile Vučića ili članove njegove porodice\nKon: Datum dozvole većih okupljanja nametnut, može da bude pomeren


pink.rs | MARATONSKI SASTANCI SE NASTAVLJAJU - Predsednik Srbije sa svetskim zvaničnicima u Minhenu! (FOTO)\nMARATONSKI SASTANCI SE NASTAVLJAJU - Predsednik Srbije sa svetskim zvaničnicima u Minhenu! (FOTO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas u Minhenu sa Ričardom Murom, političkim direktorom u Forin ofisu, kao i sa Damonom Wilsonom, izvršnim direktorom Atlantic Council.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić učestvuje na 56. Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji (MSC 2020), gde je počeo sa nizom bilateralnih sastanaka sa svetskim zvaničnicima.\nKao što je bilo najavljeno izvršni direktor Atlantskog saveta, Dejmon Vilson, i Ričard Mur, politički direktor u Forin ofisu takođe su na spisku Vučićevih sagovornika, odnosno bilateralnih susreta u bavarskoj prestonici.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić danas se sastao sa Ričardom Murom, političkim direktorom u Forin ofisu, kao i sa Damonom Wilsonom, izvršnim direktorom Atlantic Council, objavljeno je na Instagram profilu buducnostsrbijeav.\nPredsednik Vučić danas u Minhenu čeka još bitnih sastanaka, a kako je ranije istakao,smisao svih tih sastanaka je, pored ostalog, što vode percepciji Srbije kao zemlje povoljnog poslovnog ambijenta i atraktivne destinacije za investitore.\nVučić se u Davosu sastao sa izvršnim direktorom Mubadale


Firma "MPR" Petrović Mito nalazi se u Čačku. Postoji od 1983. godine i specijalizovana je na polju izrade različitih mašinskih elemenata. Preko 20 godina jedna je od glavnih dobavljača za termoelektrane.Uspešno poslujemo u Srbiji, a svoje poslovne planove usmeravamo na internacionalno tržište, a to potvrđuje i činjenica da smo preko 90% prometa proteklih godina napravili upravo poslujući u zemljama evropske unije, a najviše u Nemačkoj, Austriji i Švajcarskoj.\nNaš mašinski park tehnološki može odgovoriti na sve zahteve 3,4 osnog glodanja, sve vrste struganja, sve vrste zavarivanja, kao i obimnog, ravnog i unutrašnjeg brušenja.\nU ovom trenutku imamo 28 stalno zaposlenih, a po potrebi dodatno zapošljavamo majstore i inženjere.\nMožemo reći da se naša firma od osnivanja nalazi u stalnom usponu i ta tendencija biće zadržana nabavkom najmodernije opreme i daljim usavršavanjem radnika, a poštujući tradiciju zanatstva koja je duboko ukorenjena u porodici Petrović.


Dodik: Nova provokacija od koje neće biti ništa\nMunira predala spisak\nPredsjednica udruženja "Majke Srebrenice", Munira Subašić, danas je, u Srebrenici, glavnom njemačkom tužiocu predala spisak sa imenima 22 hiljade pripadnika Vojske Republike Srpske tražeći da se provjere imena i privedu oni koji su, trenutno, u Njemačkoj kako bi tamo i odgovarali.\nZa Subašićevu su svi sa spiska, za koji ističe da ga je napravila Vlada Srpske 2005. godine, zločinci odgovorni za stradanje u Srebrenici. To je možda i najveći apsurd, poručuje Milorad Kojić direktor Centra za Istraživanje rata i ratnih zločina Republike Srpske, jer njemački tužilac nema nikakve veze sa onim što se dešavalo devedesetih godina na prostoru BiH. Smatra da je spisak, na kome su čak i kuvari i spremači, čista provokacija i sijanje straha.\n"Na tim spiskovina ima kuvara. Na tim spiskovima ima ljudi koji su ranjeni i liječili se negdje u bolnicama i nisu bili uopšte tu. Ima ljudi koji su bili u toj jedinici, ali su bili na odsustvu ili imali slobodne dane. Dakle, nisu bili uopšte na tom području. Veliki broj lica. Ali šta se stvara.. stvara se problem nesigurnosti. Oni sad kroz te spiskove nameću pitanje kolektivne odgovornosti," rekao je Kojić.\nReagovala je i premijerka Srpske. Kaže da nikome ne osporava pravo da traži pravdu, ali da je začuđujuće da se uvijek, u politički problematično vrijeme, dolijeva ulje na vatru i stvara nesigurnost.\n"Mislim da je to nepotrebna bila stvar da vi predajete tamo nekom njemačkom gostu koji je bio ovdje spiskove od zamislite toliko lica. Inače, mislim da su neke stvari trebale da se dešavaju drugačije i da se određenim važnim pitanjima u Republici Srpskoj trebalo postupati drugačije. Mnoge od posljedica koje danas trpimo, trpimo zato što su neki bili politički kratkovidi u vrijeme kada su trebali da vide mnogo daleko i da mnogo jasnije vide neke stvari. Ali evo to su tereti koje mi danas nosimo, rekla je Željka Cvijanović.\nSpisak nije samo podgrijavanje nesigurnosti nego i provokacija od koje na kraju neće biti ništa, kaže predsjednik Republike. Onima čija se imena nalaze na spisku poručuje da Srpska spisak ne priznaje.\n"Nema stvarne nadležnosti suda iz Njemačke. Bez obzira na pokušaje da se to nametne, mi ćemo odbaciti svaku vrstu pribavljanja te nestvarne nadležnosti. Mislim da je to čisto iživljavanje nad ljudima koji su na tom spisku i razloga neke greške koja je učinjena," kaže Milorad Dodik.\nDodik je ponovio da će okupiti sve političke faktore u Republici Srpskoj u namjeri da Narodna skupština zaduži Vladu da povuče i proglasi ništavnim izvještaj o Srebrenici.\n"Očigledno da je to od početka zloupotreba. To je napisala međunarodna zajednica i tadašnju vlast natjerala da to objavi", rekao je Dodik i napomenuo da se u tom dokumentu navode podaci koji nisu tačni i nisu potvrđeni ni u Haškom tribunalu, a koji federalna javnost smatra relevantnim.\nMunira Subašić spisak reakcije


Sistem državne pomoći medijima: Tek rijetki traže odobrenje vlasti - Zenicablog\nSistem državne pomoći medijima: Tek rijetki traže odobrenje vlasti\nSistem državne pomoći medijima: Tek rijetki traže odobrenje vlasti – Sistem primjene i nadziranja državne pomoći medijima u BiH za sada nije razrađen na način da bi doprinio unapređenju kriterija i legitimnosti mehanizama finansiranja medija iz javnih sredstava.\nUsvajanjem Zakona o sistemu državne pomoći 2012. godine, Bosna i Hercegovina je preuzela sistem državne pomoći iz regulative Evropske unije.\nZakon o sistemu državne pomoći BiH uređuje uslove za dodjelu, kontrolu dodjele i korištenje državne pomoći u BiH, i odnosi se, između ostalog, i na dodjelu javnog novca medijima. Iako su se zakonom mogli na adekvatan i sistematičan način regulisati dodjela i nadzor nam državnom pomoći medijima, ipak kriteriji za dodjelu ostaju parcijalni, a nadzor veoma ograničen. Javni novac se medijima i dalje dijeli netransparentno i ne postoje garancije protiv uplitanja političkih struktura u uredničke politike.\nJavna sredstva medijima\nJavna sredstva koja vlasti dodijele medijima dio su sistema državne pomoći koji obuhvata: subvencije, nepovratna sredstva, izuzeća, umanjenja poreza ili izuzeća od poreza, otpisivanje dugovanja ili preuzimanje dugovanja, davanje zajmova, kredita s preferencijalnim kamatnim stopama, koje dodjeljuju državne, entitetske, kantonalne i općinske vlasti, kao i vlasti iz Brčko Distrikta, a kojima se određeni privredni subjekt dovodi u povoljniji položaj u pogledu tržišne konkurencije.\nDržavna pomoć treba biti prijavljena entitetskim vladama, vladi Brčko Distrikta ili Vijeću ministara BiH. Ove institucije su dužne prikupiti podatke o dodijeljenoj državnoj pomoći i dostaviti ih Vijeću za državnu pomoć, nadležnom regulatornom tijelu, čiji članovi zatim pripremaju konsolidirani godišnji izvještaj, koji se šalje Vijeću ministara BiH, a zatim Evropskoj komisiji.\nPored toga, za svaku pomoć koja prelazi 200.000 eura za jednog subjekta tokom tri fiskalne godine neophodno je odobrenje Vijeća za državnu pomoć BiH. Vijeće čine stručnjaci iz oblasti ekonomije i prava, a biraju ih Vijeće ministara (tri člana), Vlada Republike Srpske (dva člana), Vlada Federacije (dva člana) i Vlada Brčko Distrikta (jedan član). Iznos od 200.000 eura preuzet je direktno iz regulative Evropske unije, a ipak on za malo bh. tržište predstavlja značajnu cifru. Odobrenje se, međutim, ne treba tražiti ukoliko je riječ o uslugama od “općeg ekonomskog značaja”. Zakon ove usluge definiše kao ”aktivnosti koje su identificirali javni organi kao usluge od posebne važnosti za građane koje ne bi bile dostupne građanima ili bi im bile dostupne pod manje povoljnim uvjetima od uobičajenih ako bi izostala intervencija javnih organa”.\nPored Zakona, sistem je uređen i podzakonskim aktima, među koje spadaju i entitetske uredbe o namjeni, kriterijima i uvjetima za dodjelu državne pomoći. Član 67 u Uredbi o namjeni, kriterijima i uvjetima za dodjelu državne pomoći u FBiH definira uvjete za dodjelu državne pomoći javnim medijima koji moraju zadovoljavati interese javnosti na nacionalnom i lokalnom nivou, voditi računa o “nacionalnoj zastupljenosti informativnog, kulturnog, obrazovnog, sportskog i zabavnog programa”, te emitirati radijski ili televizijski program od važnosti za građane Bosne i Hercegovine, odnosno Federacije. Pored toga, neophodno je da nezavisan organ prati pružanje javne usluge, te da vodi odvojeno računovodstvo za poslove pružanja javne usluge emitovanja radio-televizijskog programa od drugih poslova. Uredba, međutim, ne spominje državnu pomoć privatnim medijima, a kriteriji prema kojima bi mediji koji dobivaju pomoć trebali zadovoljavati interes javnosti i biti od važnosti za građane BiH nisu dalje precizirani.\nZahtjevi za odobrenje državne pomoći medijima\nDo sada su Vijeću za državnu pomoć Bosne i Hercegovine dostavljena dva zahtjeva za odobrenje državne pomoći medijima, koji su veoma ilustrativni kada je riječ o dodjeli javnog novca medijima i upućuju da se zahtjevi ne razmatraju suštinski. Zahtjevi su dostavljni ex-ante, tj. nakon što je pomoć ugovorena ili izvršena, što je također predviđeno zakonom pod određenim okolnostima.\nPrvi je bio zahtjev za odobrenje državne pomoći Federalnog ministarstva prometa i komunikacija za subvenciju u iznosu od 382.000 maraka za RTVFBiH. Zaključeno je da riječ o de minimis državnoj pomoći, za koju nije potrebno tražiti odobrenje (ispod 200.000 eura u tri fiskalne godine).\nDrugo rješenje tiče se zahtjeva Vlade Tuzlanskog kantona za odobrenje državne pomoći Radio-televiziji Tuzlanskog kantona (RTVTK) za pokriće dijela troškova poslovanja u 2014. godini u iznosu od 1.520.000 maraka, a nakon što je izvršeno finansiranje.\nVijeće za državnu pomoć je uvrdilo da RTVTK vodi odvojenu evidenciju troškova za poslove pružanja javne usluge, da RAK kao nezavisno tijelo prati davanje ove usluge, te da Zakonom o RTVTK ova televizija obavlja usluge od općeg ekonomskog interesa.\nVijeće je zaključilo da ova kantonalna televizija obavlja usluge od općeg ekonomskog interesa i da zadovoljava interes javnosti na lokalnom i nacionalnom nivou i na osnovu postojanja Uredničkog vijeća. Uredničko vijeće su dužni imati svi javni emiteri prema pravilima RAK-a, a članovi se imenuju iz “reda istaknutih predstavnika obrazovanih, naučnih, kulturnih, sportskih institucija i vjerskih organizacija”.\nS obzirom na to da je Vijeće u navedenom primjeru ustanovilo da je riječ o uslugama od posebne važnosti za građane, koje ne bi bile dostupne ako bi izostala intervencija javnih tijela, zaključeno je da odobrenje Vijeća nije bilo ni potrebno. Ovim rješenjem se, prema tome, postavlja presedan prema kojem se usluge javnih medija gotovo po automatizmu imaju smatrati uslugama od općeg značaja, pa je time propuštena šansa da se razmotri i uspostavi bolji sistem osiguranja javnog interesa u djelovanju medija koji primaju državnu pomoć.\nNa kraju, činjenica da su do sada Vijeću podnesena tek dva zahtjeva za odobrenje državne pomoći medijima upućuje na to da je iznos pomoći za pojedinačne medije mahom niži od 200.000 eura u toku tri fiskalne i da organi vlasti još uvijek nisu dovoljno upoznati sa obavezom upućivanja zahtjeva.\nTagovidrzava mediji novac odobrenje pomoć sistem sredstva vlast\nWizz Air objavio plan za ljeto 2022: Letovi iz BiH ka četiri zemlje Evrope\nVIDEO: Vlada ZDK dodatno ublažila protivpandemijske mjere


Na današnji Dan sećanja na žrtve Holokausa posetioci ispred nacističke zastave u Jad Vašem Holokaust muzeju u Jerusalimu\n27. januar – godišnjica datuma na koji su sovjetske snage 1945. oslobodile koncentracioni logor Aušvic-Birkenau\nPreživele žrtve holokasuta, političari i verski lideri, obeležili su danas Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta molitvama i upozorenjem da ne sme da se dozvoli da se slične tragedije ikada ponove. Glavna komemoracija je održana u Aušvic-Birkenau na jugu Poljske, bivšem koncentracionom logoru u kojem su nacisti pobili najmanje milion i 100 hiljada ljudi, većinom Jevreja.\nU Varšavi, molitva je održana pored spomenika borcima Ustanka u varšavskom getu, 1943. Papa Benedikt Šesnaesti je upozorio da čovečanstvo uvek mora da pazi da se ne ponovi smrtonosni rasizam. Američki predsednik Barak Obama je rekao da će sprečavati genocid odajući poštu uspomeni na „šest miliona Jevreja i milione drugih nedužnih žrtava čiji je život tragično prekinut tokom holokausta pre više od šezdeset gofina“. On je naglasio da je godišnjica „vreme za akciju“.\nMeđutim, nisu sve reči dostojanstvenika izgovorene u odgovarajućem tonu. Bivši italijanski premijer, Silvio Berluskoni, izazvao je danas zaprepašćenje hvaleći diktatora Benita Musolinija koji je – kako je rekao – „činio dobro“, uprkos tome što je fašistički diktator proganjao Jevreje i dopustio da hiljade budu deportovane u Aušvic. Berluskoni je to rekao na marginama obeležavanja Međunarodnog dana sećanjanja na žrtve holokausta u Milanu.\nVisoka komesarka Ujedinjenih nacija za ljudska prava Navi Pilaj rekla je da sećanje na milione Jevreja, Roma, Slovena, invalida, homoseksualaca, komunista i ostalih političkih disidenata "brutalno ubijenih" pre 70 godina, budi odgovornost da se spreči da se sličan zločin nikada više ne ponovi.\nU današnjem saopštenju za medije, Organizacija za bezbednost i saradnju u Evropi, traži da se ulože dodatni napori u borbu protiv netrpeljivosti i naglašava važnost upoznavanja mladih sa ljudskim pravima. Ujedinjene nacije su proglasile 27. januar – godišnjicu datuma na koji su sovjetske snage 1945. oslobodile koncentracioni logor Aušvic-Birkenau – za Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta.


Borba protiv korupcije u vrhu dnevnog reda zasedanja MMF i Svetske banke\nSvetska banka i Medjunarodni monetarni fond saopštili su da će borba protiv korupcije biti jedna od najvažnijih tema njihovog ovogodišnjeg zasedanja, 19. septembra u Singapuru.\nTe dve institucije kažu da korupcija najviše pogadja siromašne, jer se sredstva namenjena razvoju slivaju u džepove političara i moćnika.\nSvetska banka je saopštila da je korupcija smanjena u bivšim komunističkim zemljama Istočne Evrope i Centralne Azije, ali da se druge zemlje u razvoju još bore sa tim problemom. Direktorka američkog ogranka organizacije Transparensi internešenel, Nensi Bosvel, kaže da presumeravanje ka borbi protiv korupcije predstavlja krupnu promenu za Svetsku banku:\n”Novi predsednik Svetske banke, Pol Volfovic, jasno je rekao da je korupcija jedna od najvećih prepreka ukidanju siromaštva. Prema podacima banke, svake godine u svetu više od bilion dolara odlazi na podmićivanje.“\nSvetska banka takodje sastavlja spisak korumpiranih kompanija i pojedinaca, na kome se od početka akcije našlo više od 330 imena. Ali Nensi Bosvel kaže da bi spisak korumpiranih firmi morao da bude znatno širi i da bi ga trebalo staviti na uvid i drugim bankama i javnosti. Ali ona dodaje da bi obustavljanju dodele sredstava trebalo pribeći samo kao krajnjoj meri:\n”Ukidanje pomoći trebalo bi primeniti samo u ekstremnim slučajevima, kada ste uvereni da ih vlada koja ih dobija neće upotrebiti za ono čemu su namenjena. U takvim slučajevima trebalo bi pronaći alternativne načine pomaganja tim ljudima. Možda preko grupa koje mogu da ih prenesu direktno onima kojima su najviše potrebna.“\nOčekuje se da će Svetska banka, na sastanku u Singapuru, otkriti nešto više o svojoj strategiji za borbu protiv korupcije. Medjutim, kritičari kažu da banka, u toj borbi, ne bi smela da ispusti iz vida svoj zadatak unapredjivanja razvoja. Lusi Hejs je savetnik za borbu protiv siromaštva, u organizaciji Evropska mreža za dugove i razvoj, u Briselu. Ona kaže da bi Svetska banka trebalo da se pozabavi eliminacijom uzroka korupcije, a ne njenim simptomima:\n”Mislim da se u bitci protiv korupcije, koju Svetska banka u poslednje vreme gura u prvi plan, na pomalo uprošćen način povezuju korupcija i spor razvoj. Korupcija nije uzrok siromaštva, već je siromaštvo najčešće uzrok korupcije.“\nLusi Hejs dodaje da bi Svetska banka takodje trebalo da omogući uvid u to kako odobrava pozajmice i finansira projekte, ako želi da njena kampanja protiv korupcije bude uzeta za ozbiljno. Ta banka je ovog meseca objavila novu inicijativu za oduzimanje sredstava koja su ukrali korumpirani lideri, posle uspešnog povraćaja 500 miliona dolara od bivšeg nigerijskog diktatora Sanija Abače.


Bez Furioze u novom Pobesnelom Maksu? Prolog\nImperatorka Furioza koju je Šarliz Teron igrala u najnovijem nastavku serijala "Pobesneli Maks- Autoput besa", najverovatnije se neće pojaviti u nastavku.\nRežiser filma Džordž Miler rekao je da će se opasna heroina samo na kratko pojaviti u dva nastavka "Autoputa besa" koje planira.\n"Nisam siguran", rekao je on na pitanje da li će se Teron vratiti i dodao: "Ona nije u nastavku priče o "Pobesnelom Maksu", ali u jednoj od priča dolazi do interakcije između Maksa i Furioze, ali ne mogu ništa više da kažem jer je sve i dalje u razvoju", objasnio je režiser.\nDžordž je naveo i da se nastavak možda neće zvati "Mad Max: The Wasteland". "To je samo radni naslov. Niko Laturis i ja smo napisali priče za sve likove i one su vremenom prerasle u scenarija za još dva filma", rekao je Miler.\n"Radujem se što o njima sada razgovaramo, ali se nadam da će sledeći film koji snimim biti mali, sa nimalo specijalnih efekata i veoma malo kaskaderskih scena", zaključio je režiser.\nLadies night uz film ,,Dublerka" 21. januara u Cineplexx Niš bioskopu


Kompanija je usvojila najrazličitije metode za samoprocenu, kako bi se uskladila sa smernicama Globalne inicijative o izveštavanju (Global Reporting Initiative - GRI), istovremeno podržavajući Ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih nacija (SDGs), kroz proces koji se naziva „procena materijalnosti”, a sve u cilju obezbeđivanja najvećeg mogućeg uticaja u ovoj oblasti.\nU ovogodišnjem Izveštaju o održivosti saznaćete više o:\n- Strategiji kompanije Tetra Pak kada je u pitanju portfolio održive ambalaže i investiciji od 80 miliona evra u razvoj papirnih slamčica, neodvojivih čepova i drugih rešenja koja će zameniti plastične slamke izrađene na bazi fosilnih goriva u periodu od 2019. do 2021. godine.\n- Načinu na koji kompanija Tetra Pak ostvaruje svoju ambiciju smanjenja emisije ugljen-dioksida do 2020. godine, kroz kumulativnu redukciju CO2 i srodnih gasova za 10 miliona tona, počev od 2010. godine, kroz čitav lanac vrednosti.\n- Sklapanju partnerstava u oblasti recikliranja, sa kompanijama kao što je Veolia, sa ciljem proširivanja saradnje i ubrzavanja globalnog procesa reciklaže višeslojne kartonske ambalaže za napitke. Investicije kompanije Tetra Pak u infrastrukturu za prikupljanje i reciklažu višeslojne kartonske ambalaže su od 2012. godine iznosile 20 miliona evra, a sa istim ciljem u kompaniji je otvoreno i 45 novih pozicija na globalnom nivou. U regionu Jugoistočne Evrope Tetra Pak sarađuje sa različitim lokalnim organizacijama, kako bi nivo svesti o recikliranju bio unapređen. Više od 23.500 dece i nastavnika u Grčkoj, Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji, Sloveniji, Rumuniji i Srbiji učestvovalo je u edukativnim programima u vezi sa životnom sredinom koje je podržao Tetra Pak u 2018. godini.\n- Načinu na koji model „Centara za mlečne proizvode” (Dairy Hub) kompanije Tetra Pak integriše male poljoprivredne proizvođače u lanac snabdevanja. U martu 2019. godine kompanija Tetra Pak potpisala je predlog Projektnog zadatka za prvi Centar za mlečne proizvode u Albaniji. Očekuje se da će ovaj Centar povećati proizvodnju mleka i prihode malih poljoprivrednih proizvođača za minimum 20-30%.\n- Tokom 20 godina mog angažmana u kompaniji Tetra Pak, održivi razvoj je uvek bio srž našeg obećanja da štitimo hranu, ljude i budućnost - izjavio je Mario Abreu, potpredsednik za održivi razvoj. - Proces godišnjeg izveštavanja pomaže nam da ostanemo fokusirani i posvećeni održivom razvoju, kako na internom, tako i na eksternom nivou. Na tom putu smo dosta toga naučili – posebno o značaju partnerstava, konstantnog ostvarivanja malih pobeda i potpune transparentnosti.\nKompletan Izveštaj o održivom poslovanju ovde: tetrapak.com


Izglasano poverenje vladi Nikole Gruevskog\nMakedonsko Sobranie je izglasalo poverenje vladi. Za ostajanje na vlasti koalicije između VMRO DPMNE premijera Nikole Gruevskog i Demokratske Unije za integraciju Alija Ahmetija, nekoliko minuta pre ponoći, glasalo je 68 poslanika, a 42 su bili protiv.\nInterpelaciju o poverenju vlade je podnela opozicija na čelu sa Socijaldemokratskim savezom, da bi dokazali, kako su rekli, da je vladina kriza poslednjih nekoliko nedelja samo najobičnija gluma da bi se povećao rejting partija na vlasti.\nU maratonskoj debati, koja je trajala skoro 12 sati, poslanici opozicije su kritikovali vladu da kreira medjuetničku krizu i da je kriva za zastoj u evrointegrativnim procesima, kao i za poražavajuće rezultate u ekonomiji.\nPremijer Nikola Gruevski, koji je govorio pola sata pre glasanja, rekao je da opozicija u svemu vidi neki scenario zato jer je navikla na takav način rada i podsetio je na sve neuspehe za vreme vladavine Socijaldemokratskog saveza, ističući da se takve stvari sada ne događaju.\nOn je naglasio da kriza između koalicionih partnera nije fingirana.\n„Neću da budem premijer po svaku cenu i da zbog fotelje ćutim o nekim stvarima sa kojim se ne slažem“, rekao je Gruevski.\nU makedonskom parlamentu ima ukupno 123 poslanika, a za pad vlade bili su potrebni glasovi 62 narodnih izabranika.


Breskve i nektarine iz EU u Rusiju preko Srbije uprkos sankcijama - Agroportal\nUprava carina Srbije potvrdila je da sprovodi pojačane kontrole utvrđivanja srpskog preferencijalnog porekla voća i povrća namenjenog izvozu u Rusiju.\nU Upravi carina za Radio Slobodna Evropa (RSE) su objasnili da pojačana kontrola znači da je izvoznik dužan da uz zahtev za overu dokaza o poreklu koji se odnose na voće i povrće dostavi sva dokumenta neophodna za utvrđivanje porekla – od uzgoja do otpreme proizvoda kupcu.\n“Ako se tokom postupka posumnja u stvarno poreklo proizvoda, Uprava carina sprovodi detaljne naknadne provere ispunjenosti uslova za izvoz u Rusku Federaciju kod izvoznika i dobavljača – proverava poslovne knjige, otkupne listove, izjave i svu ostalu dokumentaciju kako bi dokazala da li se radi o legalnom poslu ili zloupotrebi”, navodi se u pisanom odgovoru Uprave carina.\nPodaci srpske policije\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) saopštilo je 26. aprila da je policija uhapsila petoro odgovornih lica privrednih društava i 63 poljoprivredna proizvođača zbog postojanja osnova sumnje da su malverzacijama oštetili budžet Srbije za 107.103.765 dinara (915.000 evra).\nSumnja se da su članovi ove grupe tokom 2017. i 2018. godine, breskve i nektarine uvezene iz Grčke lažno deklarisali da su srpskog porekla kako bi izvršili reeksport voća kupcima u Ruskoj Federaciji, navodi se u saopštenju policije.\nSve to pratila je navodno falsifikovana dokumentacija o otkupu i isplati voća poljoprivrednim proizvođačima iz Srbije.\nRadio Slobodna Evropa (RSE) je u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede pokušao da dobije komentar, ali do zaključenja teksta odgovor nije stigao. Resorni ministar Branislav Nedimović je 27. aprila rekao za Tanjug da „poljoprivreda neće biti poligon prevarantima“ i da je interes države zaštita poštenih poljoprivrednika.\nDokumentacija bi mogla biti lažna\nU Upravi carina Srbije, čiji službenici su učestvovali u najnovijoj akciji razotkiravanja reizvoza voća, kažu da je najefikasniji način da se ovakvim zloupotrebama stane na put da se podaci razmenjuju sa svim institucijama koje nose deo nadležnosti u tom postupku, kao i sa inostranim partnerima kojima je roba namenjena.\nDodaju da je uloga Uprave carina da detaljnom proverom utvrdi da li je dokumentacija o pošiljki lažna.\nIz te institucije, koja je zadužena za carinjenje i kontrolu, napominju da se procedure odnose na sve robe, a ne samo na voće i povrće.\nU Upravi carina kažu i da su u stalnom kontaktu sa ruskom stranom sa kojom se gotovo svakodnevno razmenjuju informacije, zahvaljujući čemu je i borba protiv ovakvih zloupotreba sve efikasnija.\n“O tome koliko stalna komunikacija carinskih administracija može doprineti da se pokušaji ovakvih zloupoterba smanje, govori i podatak da su se u poslednje vreme oni znatno proredili, pa slučajevi slični ovima (koji datiraju iz 2017/18. godine) nisu u skorije vreme otkriveni”, kažu u Upravi carina.\nZašto je reizvoz problematičan?\nEvropska unija uvela je Rusiji sankcije nakon što je ta država okupirala deo ukrajinske teritorije 2014. godine. Kao odgovor na to, Rusija je uzvratila sankcijama protiv EU.\nKako se navodi na sajtu Evropske komisije, ruski predsednik Vladimir Putin je 6. avgusta 2014. potpisao ukaz „O primeni određenih posebnih ekonomskih mera radi obezbeđenja bezbednosti Ruske Federacije“.\nMeđu proizvodima iz EU, kojima nije dozvoljeno da se nađu na tržištu Rusije, nalazi se i voće. Moskva je u međuvremenu u više navrata produžavao ovu meru.\nSrbija još uvek nije članica EU i zbog toga je iz te države moguće bez ograničenja izvoziti na tržište Rusije.\nMeđutim, ovu “priliku” koriste i lokalni prevaranti koji voće iz EU prepakuju u Srbiji i potom, sa deklaracijama na kojima piše da je reč o srpskom proizvodu, izvoze u Rusiju. Na taj način roba iz zemalja pod sankcijama završava na rafovima u Rusiji.\nVeliki problem za srpske voćare\nIlegalni reizvoz u Rusiju predstavlja veliki problem za voćare u Srbiji, ističe Nebojša Jovanović, direktor zadruge „Čačanska jabuka“ koja okuplja 24 poljoprivredna proizvođača. Kako kaže, najveće tržište na koje izvoze je upravo Rusija.\n„Bilo koji vid kršenja Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Rusijom i izigravanje poverenja prema ruskoj strani može da napravi ogromne probleme pre svega nama proizvođačima, jer će se trgovci svakako snaći“, rekao je Jovanović za RSE.\nSvaki problem koji nastane od onih koji rade reeksport, dodaje, predstavlja opasnost da dođe do ograničenja sa ruske strane.\n„Oni ne prepoznaju da je ta roba naših proizvođača ili je reeksport i postaviće barijere za čitavu Srbiju, tako da ćemo izvući deblji kraj svakako“, kaže Jovanović.\nRuski standardi rigorozni\nSlađana Gluščević, novinarka iz Srbije koja prati agrarne teme, objašnjava za RSE da je Rusija rigorozna, te da su standardi visoki.\n„Ta kontrola je postala još rigoroznija kada su Rusiji uvedene sankcije, zbog tog stalnog pokušaja reeksporta voća na rusko tržište preko Srbije“, kaže Gluščević.\nOna dodaje da je reeksport postala praksa domaćih trgovaca, koja se obija o glavu poljoprivrednim proizvođačima, a time se, dodaje ona, urušava i kredibilitet Srbije u poslovanju.\n„Tako da ovo zaista može da bude jedan od ozbiljnijih problema koji će naneti štetu ugledu naših proizvođača i naše poljoprivrede“, smatra Gluščević.\nI Evropska komisija upozorava\nRusija je februara 2018. uvela privremenu blokadu na uvoz krušaka iz Srbije, nakon što je tamošnja fitosanitarna inspekcija otkrila da je iz Srbije poslata sorta krušaka koja nije karakteristična za srpsko podneblje.\nU jednom od poslednjih slučajeva iz januara 2021, policija je uhapsila osobu zbog sumnje da je od dvojice ranije osumnjičenih za reizviz voća iz Grčke u Rusiju preuzeo više od 500.000 dinara (4.000 evra), iako je znao da je novac stečen krivičnim delom.\nSumnja se da je on od dvojice muškaraca, protiv kojih je ranije podneta krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela falsifikovanje službene isprave i pranje novca, preuzeo novac isplaćen od jednog privrednog društva na osnovu fiktivne dokumentacije o otkupu breskvi i nektarina, iako je, kako se sumnja, znao da novac potiče iz krivičnog dela.\nČinjenica da na svake dve, tri godine otkrije nova grupa koja reizvozi proizvode iz Srbije pokazuje da državne institucije ne čine dovoljno da to speče, kaže Slađana Gluščević.\n„Govorim to i na osnovu godišnjih izveštaja Evropske komisije u Srbiji o napretku u onom delu koji se odnosi na poljoprivredu i ruralni razvoj. Stalno su nam u tim izveštajima zamerke upravo na tome što nismo dovoljno uradili u pogledu bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike. Tu uvek dobijemo jedva prolaznu ocenu kada su te oblasti u pitanju“, kaže Gluščević.\nU izveštaju Evropske komisije za 2020. godinu navodi se da je Srbija „umereno pripremljena u oblasti bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike“. Kako se navodi u ovom dokumentu, Brisel očekuje dalje poboljšanje primene pristupa zasnovanog na proceni rizika u pogledu zvanične kontrole uvoza.\nPravila postoje, ali da li se poštuju?\nPostoji procedura prilikom uvoza prehrambenih proizvoda u zemlju, ali pitanje je da li se ona detaljno poštuje, smatra Nebojša Jovanović iz zadruge „Čačanska jabuka“.\n„Bilo šta što uđe u ovu zemlju mora da se proprati – da li je za potrebne našeg tržišta, a ako nije onda je verovatno stvar reeksporta. Do države je da li će to da kontroliše ili ne. Pravila igre postoje, a da li se poštuju, to je druga stvar“, kaže Jovanović.\nJedna od najvećih afera sa reizvozom iz Srbije bila je “šećerna afera”, otvorena aprila 2003. godine, kada je Evropska unija ukazala da firme iz Srbije uvoze šećer iz zemalja EU, prepakuju ga i prodaju kao domaći proizvod po višoj ceni.\nZbog toga je EU uvela sankcije od godinu i po dana na povlašćeni izvoz šećera tadašnjoj Srbiji i Crnoj Gori (državna zajednica nastala nakon Savezne Republike Jugoslavije).\nDo tog trenutka proizvođači iz Srbije su šećer mogli da izvoze bez restriktivnih mera i carinskih opterećenja.\nPrema informacijama istraživačkog portala CINS, u ovom slučaju su vođena dva sudska postupka protiv odgovornih lica u dve firme, a u oba slučaja doneta je oslobađajuća presuda.\nPrethodni : Šta će malinarima doneti izvozni ugovor sa Velikom Britanijom?\nSledeći : U susret najvećem i najradosnijem hrišćanskom prazniku: Vaskrs – radost i rađanje života


Beta 8. maja 2016. 14:45\nCrveni krst Srbije obeležava danas Svetski dan Crvenog krsta i Crvenog polumeseca, pod sloganom „Svuda za svakog“.\nCentralna manifestacija organizovana je na Trgu Republike u Beogradu kada će volonteri Crvenog krsta prikazati načine delovanje u nesrećama, rad na motiviciji dobrovoljnih davalaca krvi, obuku iz prve pomoći i program brige o starima.\nCrveni krst Srbije je najstarija humanitarna organizacija u zemlji koja ove godine obeležava 140 godine rada u Srbiji.\nKroz različite programe pomoći i edukacije, poput narodnih kuhinja, motivacije dobrovoljnih davalaca krvi, obuku iz prve pomoći, oporavak dece, pomoć ugorženom stanovništvu, brigu o starima… uspeva da dopre do više od dva miliona ljudi, saopštio je Crveni krst Srbije.\nSvoje programe Crveni krst Srbije realizuje zahvaljujući angažovanju 60.000 volontera i 750 zaposlenih.


Nova škola u Batincu, od septembra đaci u klupama - Portal035\nU PARAĆINU KONSTITUISAN ODBOR STRANKE SLOBODE I PRAVDE\nPosle dužeg vremena na lečenju u Paraćinu manje od 70...\nNova škola u Batincu, od septembra đaci u klupama\n“Drago mi je da je završena ova investicija u Batincu koju je u potpunosti finansiralo Ministarstvo prosvete. Radovi su trajali malo duže zbog nekih nepredviđenih okolnosti, ali je bitno da će ovaj objekat da unapredi uslove obrazovanja u opštini Ćuprija. Moram da istaknem kako se istovremeno izvode radovi i na objektu matične škole „Vuk Karadžić“ u Ćupriji, tako da će skoro istovremeno i jedan i drugi objekat da dobiju odgovarajući izgled a učenici funkcionalne škole”, rekao je danas prilikom obilaska objekta područne škole “Vuk Karadžić” u Batincu Jovica Antić, predsednik Opštine Ćuprija.\n„Izgradnja ovog objekta počela je pre petnaestak godina ali je u ovoj fazi urađeno oko 80 odsto svi građevinskih radova“, istakao je Đorđe Nešković, član Opštinskog veća zadužen za obrazovanje, i dodao kako je školski objekat u Batincu sada u potpunosti u funkciji.\nUkupna vrednost investicije iznosi nešto više od 14,3 miliona dinara i do septembra će ona da bude zaokružena izgradnjom ograde oko školskog dvorišta. Prema rečima Neškovića, sam objekat ima površinu od 400 kvadrata, sa dve učionice i kabinetom za informatiku, nastavničkom kancelarijom, đačkom kuhinjom, kotlarnicom i novim mokrim čvorom, i mnogo je većeg kapaciteta nego što je to potrebno za školu u Batincu. On je najavio da će učenici batinačku školu da pohađaju od septembra ove godine, a postoje i neka razmišljanja da novoizgrađeni objekat škole koriste i deca iz batinačkog vrtića, o čemu će, svakako, tek biti reči.\nOsim predsednika Antića i većnika Neškovića, školski objekat u Batincu danas su obišli i Vladimir Vasiljević, zamenik predsednika Opštine Ćuprija i Svetlana Kostić, članica Opštinskog veća.


Molekularni biolog o novim sojevima: Zašto je veća smrtnost\nZašto je veća smrtnost od novih sojeva\nZdravlje Autor:N127. jan. 202113:33 > 13:37\ndr Ivan Đikić Foto: N1\nDirektor Instituta za biohemiju Univerziteta Gete u Frankfurtu molekularni biolog dr Ivan Đikić izjavio je u Novom danu, govoreći o novim sojevima koronavirusa, da "nije virus smrtonosniji, nego su posledice širenja virusa smrtonosnije".\n„Sojevi imaju određene bolje sposobnosti za virus, a to je lakši ulazak u naše ćelije i brže širenje. Pošto se brže širi populacijom, tako se brže širi i našim ćelijama, to dovodi do posledica da je sama bolest teža kod ljudi kod kojih je ušao, zato je 30 odsto veća smrtnost“, kaže on.\nGovoreći o novim sojevima koronavirusa, kaže da su izolovani u poslednja tri meseca.\n„U ta tri meseca su vršena detaljna istraživanja. Sojevi imaju određene bolje sposobnosti za virus, a to je lakši ulazak u naše ćelije i brže širenje. Pošto se brže širi populacijom, tako se brže širi i našim ćelijama, to dovodi do posledica da je sama bolest teža kod ljudi kod kojih je ušao, zato je 30 odsto veća smrtnost. Nije virus smrtonosniji, nego su posledice širenja virusa smrtonosnije“, kaže on.\nGovoreći o vakcinama i imunitetu, kaže da „mnogo stvari zavisi od pojedinca“.\n„Ne može se govoriti o grupi, nego svako od nas ima svoj status. Kakav je vaš imuni sistem, mnogo je različitih faktora. Jedan od faktora je i stres, mnogi ljudi su pod stresom, a on definiše dozu steroida u našem telu koji imaju direktan uticaj na imuni sistem. Stres je uistinu jedan od važnijih faktora“, kaže on.\nIstiče da bi i vakcinisani, i dalje, trebalo da nose maske.\nKako je rekao, u ovoj pandemiji, globalnoj krizi, naučnici, stručnjaci svih vrsta su se ujedinili i delovali.\n„Ove vakcine su zaista posledica ujedinjenog zajedničkog rada i kooperacije među naučnicima širom sveta. Momentalno je problem uticaj politike i nestručnosti mnogih političara, da nisu globalno delovali, nego lokalno“, kaže.\nRešenje je, smatra on, toliko blizu koliko mi kao svet shvatimo našu odgovornost.\n„Sve mere ne deluju ako ljudi ne primenjuju te mere. Verujem da bi do kraja ove godine, ako se problemi s vakcinom reše, tada verujem da bi do kraja ove godine moglo doći do kontrole virusa i 2022. bi mogla biti godina novog života, ali može se dogoditi i drugo, ako ne budemo dovoljno kontrolisani, da sve ovo traje dve, tri godine, tada bismo imali dugoročnu krizu, sa mnogo problema u privredi, psihi…“, kaže on.\nIvan Đikićkoronavirusnovi soj koronavirusa


Općina Centar pomaže rad FK Sarajevo | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nOpćina Centar pomaže rad FK Sarajevo\n09.11.2011 u 18:41h\nU prostorijama FK Sarajevo(Maršala Tita 38 B) 9. novembra 2011. godine načelnik Općine Centar Dževad Bećirević i direktor FK Sarajevo Dino Selimović potpisali su protokol o realizaciji granta iz budžeta Općine Centar za podršku Fudbalskom klubu ´´Sarajevo´´.\nRadi se o iznosu od 15.000 KM koje je Općinsko vijeće Centar na 32. redovnoj sjednici, održanoj 27. oktobra 2011. godine, u okviru usvojenih izmjena i dopuna ovogodišnjeg budžeta, izdvojilo za aktivnosti obilježavanja 65. godišnjice ovog sportskog kluba i subvencioniranje troškova sportskih priprema.\nPrilikom potpisivanja protokola načelnik Bećirević je kazao da, u ovim teškim vremenima, Općina pomaže rad FK Sarajevo koliko joj to dozvoljavaju mogućnosti te da je donacija rođendanski poklon Općine Centar ovom klubu za proslavu jubileja postojanja.\nDirektor Dino Selimović se, u ime FK Sarajevo, zahvalio na donaciji Općine Centar na čijem području je smještena uprava i stadion kluba.\n´´Tokom proteklih godina Općina Centar se pokazala kao veliki prijatelj našeg kluba, čime se svrstava u članstvo Bordo prijatelja bez čije pomoći bi bilo otežano funkcionisanje Kluba.´´, kazao je Selimović i dodao da nova uprava kao prioritet ima za cilj razvoj omladinskog pogona talentovanih mladih igrača koji će biti ponos FK Sarajevo.\nNakon potpisivanja protokola Selimović je načelniku Bećireviću, kao simboličan znak pažnje, uručio prigodne poklone iz novootvorenog Fan Shopa ovog kluba.


Tramp neće kočiti napore Pariza oko Kosova - Balkanska\nPoruku zvaničnika Stejt departmenta Filipa Rikera da su SAD spremne da se uključe u proces dijaloga Beograda i Prištine diplomate za Danas nezvanično komentarišu kao „direktnu reakciju“ Amerike na javnu inicijativu francuskog predsednika Emanuela Makrona da se dve strane što pre vrate za pregovarački sto, što uključuje i Makronovo nastojanje da se u Parizu u septembru organizuje novi sastanak o Kosovu.\nNaši sagovornici napominju da se ne očekuje da se administracija američkog predsednika Donalda Trampa „ponaša kao kočničar“ kada je reč o nastojanjima Evropljana, predvođenih Makronom, EU i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel da „ožive posustale pregovore“ i da se u skorije vreme pronađe „održivo i primenljivo rešenje za Kosovo“.\n„Stavovi Sjedinjenih Država o kosovskom pitanju suštinski se ne razlikuju od gledišta Francuske – i jedni i drugi smatraju da taj višedecenijski problem konačno treba da bude rešen, i da Srbija i Kosovo treba da se međusobno priznaju. Stoga, Vašington neće biti kamen oko vrata Parizu u narednoj fazi Briselskog dijaloga, iako Makron i Tramp različito gledaju na važne svetske teme, poput odnosa sa Iranom, svetske trgovine i klimatskih promena“, objašnjavaju predstavnici diplomatskih krugova.\nList Blic objavio je da postoji mogućnost da će Francuska imenovati „specijalnog izaslanika“ u nastavku rešavanja kosovskog pitanja. Diplomatski izvori Danasa kažu da je moguće da će francuski izaslanik voditi „šatl diplomatiju“ na liniji Beograd-Priština, i da će se i Amerikanci „simultano uključiti“ u takav proces. U tom kontekstu, diplomate podsećaju da su Riker i drugi zvaničnik Stejt departmenta Metju Palmer u proteklih nekoliko meseci „aktivno ohrabrivali“ Beograd i Prištinu da se vrate razgovorima.\nFilip Riker, vršilac dužnosti zamenika državnog sekretara SAD zadužen za Evropu i Evroaziju, izjavio je za Glas Amerike da je napre potrebno da Beograd i Priština „zajedno odluče da su spremni da se vrate dijalogu“. Riker je precizirao da je o tome razgovarao sa državnim sekretarom Majkom Pompeom, jer SAD žele da vide pomak.\n– Ali to ne možemo da uradimo umesto vas. Kosovo i Srbija treba zajedno da odluče o tome da su spremni da se vrate dijalogu. Mi blisko sarađujemo sa partnerima u EU. Ja sam bio uključen u ranu fazu dijaloga koja je vodila ka Briselskom sporazumu, za koji mislim da je napravio veliku razliku u funkcionisanju života, uspostavljanju tempa i smanjenju tenzija u regionu u proteklih pet godina, kazao je američki zvaničnik, prenosi agencija Beta.\nTrenutno najviši zvaničnik u Stejt departmentu koji je zadužen za Balkan istakao je i da veruje da na obe strane „postoji volja“ da se pronađe rešenje i tako doprinese stabilnosti i prosperitetu Zapadnog Balkana. „Ohrabrujem i Srbiju i Kosovo da nađu način i vrate se pregovorima, a imaće punu podršku SAD i naših partnera u Evropi da kroz dijalog dođu do konačnog sporazuma. Znam da to mogu“, poručio je Riker.\nAgencija Tanjug objavila je da će evropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han boraviti 25. i 26. jula u radnoj poseti Beogradu, gde će se, između ostalog, sastati sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i premijerkom Anom Brnabić. Time je potvrđeno nezvanično saznanje Danasa iz diplomatskih krugova, objavljeno u jučerašnjem izdanju našeg lista. Tanjug navodi da će Han u posetu Beogradu doći direktno iz Skoplja.\nDodik: Svakom novom bračnom paru 30.000 KM


Rast kineske proizvodne industrije neznatno usporio u maju\nTanjug 31. maja 2021. 08:14\nPEKING – Kineska fabrička aktivnost je neznatno usporila u maju zbog skoka cena sirovina po najvišoj stopi u poslednjih više od 10 godina, što je vršilo pritisak na proizvodnju malih i izvozno orijentisanih firmi.\nZvanični indeks menadžera nabavke (PMI) skliznuo je ovog meseca na 51 poen nasuprot očekivanjima analitičara da će ostati na aprilskom nivou od 51,1 poena, pokazali su današnji podaci Državnog zavoda za statistiku (NBS), prenosi Rojters.\nIndeks PMI zvanične statistike, koji se uglavnom fokusira na velike i državne firme, više od godinu dana se drži iznad granice od 50 poena koja razdvaja rast od pada.\nMada je kineska ekonomija u velikoj meri prevazišla negativne efekte korona pandemije, zvaničnici upozoravaju da temelji oporavak još uvek nisu stabilni zbog problema poput rasta cena sirovina i situacije sa pandemijom u inostranstvu.\nPodindeks koji meri izvozne narudžbine iznosio je 48,3 poena u maju u odnosu na 50,4 boda prethodnog meseca. Istovremeno, podindeks cena sirovina u zvaničnom PMI skovvio je na 72,8 bodova sa aprilskih 66,9 poena, na najviši nivo od 2010.\nCene sirovina, poput uglja, čelika, ruda gvožđa i bakra, porasle su ove godine podstaknute oporavkom tražnje nakon ublažavanja lokdauna.\nKreatori kineske ekonomske politike su poslednjih nedelja više puta izrazili zabrinutost zbog poskupljenja robe i apelovali na oštrije upravljanje ponudom i potražnjom i na suzbijanje tržišnih špekulativnih radnji.\nPored rasta cena sirovina, kineske proizvođače muče i visoki troškovi transporta i aprecijacija juana. Pojedini uspevaju da veće troškove prebace na inostrane kupce, ali neke male kompanija obustavljaju prijem narudžbina kako bi izbegle gubitke.\nPodindeks aktivnosti malih preduzeća je iznosio u maju 48,8 poena, što je nagli pad u odnosu na 50,8 bodova u maju. Firme su, takođe, ovog meseca povećale otpuštanje radnika, pokazali su i zvanični podaci.\nSektor usluga je, međutim, nastavio snažnu ekspanziju 15. mesec zaredom, pri čemu se indeks PMI popeo na 55,2 boda sa 54,9 poena u aprilu.\nKina je u prvom tromesečju 2021. zabeležila rekordan privredni rast od 18,3 procenta, ali analitičari procenjuju da će kasnije tokom godine stopa rasta postati umerenija.


Arnautović (SRS): Svedoci smo svakodnevnog povećanja cena osnovnih životnih namirnica (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 21.10.2021 14:45 > 21.10 15:23\nArnautović (SRS): Svedoci smo svakodnevnog povećanja cena osnovnih životnih namirnica (VIDEO)\nČlanica Predsedničkog kolegijuma Srpske radikalne stranke (SRS) Andrijana Arnautović izjavila je danas da cene osnovnih životnih namirnica svakodnevno rastu, zbog čega bi cena potrošačke korpe drastično mogla da prevazidje minimalnu cenu rada.\nKako je Arnautović rekla novinarima u sedištu te stranke, cene povrća i jestivog ulja su, u odnosu na isti period prošle godine, povećane za 30 odsto, cene pilećeg i svinjskog mesa izmedju 20 i 30 procenata, a cena suhomesnatih proizvoda za oko 20 posto.\n"I tako redom gorivo, beli hleb, brašno, sredstva za ličnu higijenu. U poslednjih nekoliko meseci poskupelo je i vodosnabdevanje za 15 procenata, odnošenje smeća je poskupelo za preko 20 odsto, bankarske usluge su povećane za 15 do 70 procenata, a cene gradjevinskog materijala su uvećane za 100 do 120 posto", kazala je Arnautović.\nPoslednje povećanje cene električne energije, koje je na snazi od 1. oktobra, prema rečima Arnautović, osetiće se na novembarskim računima.\n"Aktuelni ministar energetike (Zorana Mihajlović) je izjavio da je to povećanje neosetno, da će to gradjani veoma lako podneti i da će ono biti u iznosu od oko jednog evra. Mi smatramo da je realnost malo drugačija, smatramo da će ovo povećanje električne energije itekako pogoditi i naše stanovništvo, ali i privatni sektor", istakla je Arnautović.\nOna je ocenila da bi aktivacijom robnih rezervi, odnosno da bi povećanjem robe na tržištu bi došlo do povećanja ponude, što bi posledično dovelo do smanjenja cena.\nPrema njenim rečima, ako bi se nastavio trenutni trend poskupljenja, cena prosečne potrošačke korpe bi mogla da dostigne i 100.000 dinara.\n"Činjenica je da 80 posto gradjana naše zemlje živi na granici egzistencije i da veliki broj domaćinstava može svojoj porodici da obezbedi samo dva obroka dnevno", ocenila je Arnautović.\nNa pitanje novinara šta je uzrok za trenutnu krizu, Arnautović kaže da je to i trenutna situacija sa pandemijom korona virusa, ali i "neodgovorna ekonomska politika koju vodi Vlada Srbije".\n"Mi smatramo da je neodgovorno da se stranim investitorima daje po više desetina hiljada evra po radnom mestu, da se promoviše uvoznički lobi, koji veoma loše deluje na domaćeg proizvodjača. Smatramo da je potrebno veće ulaganje u privredu, u male preduzetničke firme, mala preduzeća, srednja preduzeća kako bi mogli ljudi da opstanu u svojim gradovima i ne hrle u velike gradove", rekla je Arnautović.


Biznis Autor:N1 Beograd21. apr. 202220:50 > 20:5221 komentara\nU Srbiji najviše zaposlenih, skoro 1,7 miliona ima ugovore na neodređeno vreme. Na određeno vreme radi pola miliona radnika, a ugovori o toj vrsti radnog angažmana često su predmet zloupotrebe. O tome govori i vest da je veći broj radnika u valjevskom Krušiku radio na određeno vreme i devet godina, iako zakon propisuje da takav angažman traje dve godine. Advokatica Ninoslava Vasić iz Leskovca, koja je zastupala oštećene radnike u sudskim postupcima, za Infobiz je govorila o nepoštenoj praksi poslodavaca i kršenju zakona o radu. "Svi mi znamo da možemo kod jednog poslodavca, na jednom radnom mestu, da radimo najduže dve godine na određeno vreme i da nakon toga imamo pravo da tražimo preobražaj radnog odnosa na neodređeno vreme. Ali, to u praksi - nije tako", kaže gošća Infobiza.\n„Primećujem da je sve više i ugovora o privremeno povremenim poslovima (PPP). Radnici sa takvim ugovorima nemaju status zaposlenih , angažovani su maksimalno 120 dana za privremene poslove za kojima poslodavac ima potrebe“, navodi gošća Infobiza.\n„Toga je sve više u lokalnim samoupravama i kod javnih preduzeća. Kod njih je u poslednjih desetak godina to mehanizam zloupotrebe od strane vlasti – oni često radnicima uručuju te ugovore o PPP, pa ih menjaju, radnike prebacuju na drugo radno mesto, drže ih u šaci radi agitovanja za vladajuću stranku i prikupljanja sigurnih glasova. Takvih je lica za teritoriju Leskovca sve više u poslednje vreme“, navodi gošća N1.\nInfobizninoslava vasićprava radnikaradna pravaugovor na neodređenougovor na određenougovor o ppp\npre 47 min 38


PAD POVJERENJA GRAĐANA U EU RAZLOG ZA ZABRINUTOST\nPoslednja istraživanja, koja su pokazala pad povjerenja crnogorskih građana u Evropsku uniju, treba da zabrinu kompletno društvo a Vladu natjeraju na konkretne akcije, posebno imajući u vidu da su integracije glavni spoljnopolitički prioritet države i jedino pitanje oko kojeg postoji partijski konsensuz pa i iz tog razloga ovom procesu treba posvetiti adekvatnu pažnju.\nGA je u nekoliko navrata upozoravala na mogući scenario crnogorske Vlade o svjesnom usporavanju procesa integracija pod raznim izgovorima i pod plaštom samozadovoljnosti usled okončanja NATO integracija.\nVlada Crne Gore i Evropska unija treba da ulože dodatne napore kako bi crnogorskim građanima proces integracija i informacije u vezi sa njim bile pristupačnije i razumljivije. Od Vlade se očekuje da umjesto šturih izvještaja preduzme konkretne korake u pravcu neophodnih reformi kako bi proces pridruživanja tekao brže i efikasnije jer je porazno da za više od pet godina integracionog procesa Crna Gora nema stvarnih rezultata kojima se može pohvaliti.\nPoslednja istraživanja agencije Galup kao i CEDEM-a pokazala su pad podrške građana procesu EU integracija kao i značajan procenat onih koji su skeptični prema činjenici da će članstvo u EU donijeti benefite. Ovakva situacija posljedica je dvodecenijskog procesa tranzicije u našoj zemlji, dok je ista u drugim istočnoevropskim državama, sa rigidnijim komunističkim režimom, trajala mnogo kraće. Iako statistika pokazuje rast prosječne plate i povećanje BDP-a, suštinski se život građana, u toku petogodišnjeg procesa pregovaranja, nije promijenio a jaz između klase bogatih i klase siromašnih je sve veći. Partokratija je duboko ukorijenjena i široko rasprostranjena na svim nivoima vlasti što dodatno urušava državne institucije i onemogućava razvoj demokratskog poretka a ujedno predstavlja pogodno tlo za razvoj sistemske korupcije i organizovanog kriminala.\nKomunikacija crnogorske Vlade sa građanima je na veoma niskom nivou pa ova kao i mnoge druge oblasti ostaju nedostupne i nerazumljive široj javnosti. Građani su, najčešće, nedovoljno informisani o procesu pregovaranja jer informacija o "otvaranju" ili "privremenom zatvaranju" poglavlja njima ne znači ništa konkretno. Crnogorska Vlada uglavnom servira površne izvještaje koji su prepuni stručne terminologije i koji ne prikazuju šta suštinski proces integracija predstavlja i donosi građanima. Osobe koje su zadužene za proces integracija u Crnoj Gori nijesu pokazale da imaju senzibiliteta za potrebe građana da budu adekvatno, blagovremeno i istinito informisani. Vlada treba posebno da obrati pažnju na to da li lica koja su, u njenim redovima, zadužena za EU integracije ulivaju povjerenje građanima ili upravo suprotno – izazivaju otpor prema ovom procesu. Višegodišnji pregovori bez konkretnih rezultata pokazuju neodlučnost ali i nemotivisanost crnogorskih vlasti da na efikasan način sprovedu neophodne reforme. Iako je pad povjerenja građana u EU bilježen i u drugim zemljama u procesu pregovaranja, ovakav drastičan pad povjerenja razlog je za zabrinutost.\nSa druge strane, teret odgovornosti je i na međunarodnoj zajednici koja je na brojne propuste vlasti gledala kroz prste, radi geostrateške uloge koju Crna Gora ima u regionu. Opasan je i kratkovid stav Evropske unije da treba stajati po strani i biti na distanci kada su u pitanju "unutrašnje stvari" države koje se oslikavaju kroz razna kršenja ljudskih prava, vladine prava i načela demokratije. To dodatno povećava nepovjerenje građana, posebno onih koji su demokratski orijentisani i baštine vrijednosti iza kojih EU stoji. U interesu je i Evropske unije da Crna Gora ali i cio Balkan budu dio uspješne integracijske priče. Stoga se od EU očekuje proaktivniji pristup, konkretna pomoć i akcija a ne birokratija kada su u pitanju poštovanja ljudskih prava i vladavina prava.


2000/10/11 23:33 Dvojak stav Tirane prema Ko�tunici\nWED, 11 OCT 2000 23:33:35 GMT\nDvojak stav Tirane prema Ko�tunici\nOptimizam, ali vi�e skepticizma prema novom predsedniku Jugoslavije\nPobeda Ko�tunice I njegovo ozvani�enje kao predsednika nakon pritiska narodnog revolta protiv Milo�evi�a, u Tirani nije doneo veliki entuzijazam koji je izazvala u drugim glavnim gradovima regiona i sveta. Iako izme�u Beograda i Tirane ne postoje diplomatski odnosi od prole�a pro�le godine, kada je ih je Milo�evi�eva Vlada prekinula u znak protesta zbog pridru�enja Albanije vazdu�noj kampanji NATO protiv Srbije, ovda�nji politi�ki krugovi su svesni uzajamnog zna�aja bilateralnih odnosa. Sve politi�ke partije u Albaniji odmah su reagovale I po prvi put sve su jednoglasno izrazile pozitivnu ocenu oko o�trih protesta opozicije u Beogradu I oko odlaska Milo�evi�a sa vlasti.\nAlbanski premijer Ilir Meta posredstvom izjave koju je pro�itao na TV pokazao se opreznim u pogledu brzog slanja pozdravnih poruka u ime albanske Vlade snagama pobedni�ke srpske opozicije jo� u no�i doga�aja u srpskom glavnom gradu i zneo stav da predsednik mora da ode sa vlasti. I predsednik Republike Rexhep Meidani kao i predsednici glavnih partija na vlasti i u opoziciji Nano i Berisha, pozdravili su narodni revolt i pobedu opozicije u Beogradu. Jedan od znakova zna�aja koji pridaje javno mnjenje u Albaniji onome �to se desilo u Beogradu je i �injenica da su po prvi put u ovih deset godina albanski listovi posvetili svoje prve stranice jednom me�unarodnom doga�aju, kao �to se to desilo sutradan nakon napada srpskih demonstranata na Parlament.\nOlak�anje koje se osetilo u Tirani u vezi sa odlaskom Milo�evi�a obja�njava se �injenicom �to je konfliktualna politika biv�eg jugoslovenbskog predsednika tokom deset godina, a posebno njegova politika �vrste ruke i kampanja etni�kog �i��enja na Kosovu, imala negativne posledice kako u bilateralnim odnosima, tako i na stanje i stavove albanskog faktora na Balkanu.\nStav Tirane prema novom predsedniku Ko�tunici bio je dvojak. Ako je prvi stav ozna�avao pozdrav upu�en pobedi opozicije u njenim nastojanjima za demokratsku Srbiju, drugi je stav izra�avao skepticizam oko njegove budu�e politike prema Kosovu i prema Albaniji. U politi�kim krugovima u Tirani razlog za uzdr�ani optimizam ne predstavlja nepoznanica politike novog predsednika, ve� njegov dosada�nji stav prema Kosovu. Svi najvi�i albanski zvani�nici u njihovim izjavama su podvla�ili ovih dana da �e Kosovo biti prvi njihov kriterij za odre�ivanje odnosa sa novom Vladom u Beogradu. Predsednik Meidani je zatra�io od novog rukvodstva u Beogradu da pru�i konkretne dokaze o njihovim stavovima o novostvorenim realnostima na Kosovu. Takve stavove o Kosovu kao kriteruju izneli su i predsednik DSK Ibrahim Rugova, predsednik DPK Hashim Thaci i mnogi drugi albanski rukovodioci u Pri�tini. Oni su jasno stavili do znanja da je Ko�tunica za njih predsednik jedne strane dr�ave I da se ne�e slo�iti sa bilo kakvim njegoviom nastojanjem da Kosovo stavi pod Srbijom.\nPoliti�ari u Tirani poznaju dobro Ko�tunicine nacionalisti�ke pozicije, ali oni fokusiraju svoj interes samo na njegovu poziciju oko Kosova. Oni podse�aju da se Ko�tunica razi�ao od Tita jo� 1974. godine kada se protivio davanju autonomije Kosovu i Vojvodini od strane tada�njeg jugoslovenskog liberalnog komunisti�kog vo�e. Oni pominju da jeKo�tunica bio blizak sa srpskim paramilitarcima koji su izvr�ili zlo�ine na Kosovu i da je on napustio �in�i�evu Demokratsku partiju zato �to je zahtevao o�triji stav prema Kosovu. I predizborna Ko�tunicina poseta Mitrovici 14. septembra okarakterisana je kao provokacija od strane polit�ara u Tirani I Pri�tini. Pada u o�i da su albanske politi�ke partije u Albaniji, na Kosovu i Makedoniji bile skoro jednoglasne u pogledu protivljenja nacionalnisti�kim stavovima Ko�tunbice oko pitanja Kosova, �to najavljuje i odlu�ne stavove i akcije sa njihove strane na svaki Ko�tunicin korak na putu koji je sledio Milo�evi�.\nU euforiji pobede i izvanredne podr�ke koju ovih dana iskazuje me�unarodna zajednica, novi predsednik Ko�tunica izgleda da ne posve�uje mnogo pa�nje skepticizmu i nepoverenju koje mu dolazi sa Kosova. U njegovom pateti�nom govoru nakon napada demonstranata na Savezni parlament Ko�tunica je spomenuo i Norve�ku me�u dr�avama koje on smatra zna�ajnim za Beograd. Me�utim, analiza od strane poznavaoca albansko - srpskih odnosa u albanskom glavnom gradu, upu�uju na razmi�ljanje da Albanija jeste i ostaje za Ko�tunicu zna�ajnija nego Norve�ka. Namerno ili nenamerno, izgleda da je sam Ko�tunica uticao na ovo nepoverenje albanskih politi�kih krugova u odnosu na njega. Njegova opklada tokom predizborne kampanje da �e Kosovo biti deo Srbije �ini se da nije i uspe�na politi�ka opklada u njegovim odnosima sa albanskim faktorom. Pitanje Kosova je pitanje na koje je njegov prethodnik oslonio �itavu svoju politi�ku karijeru, na njoj je on stekao najve�i uspon ali i svoj najve�i poraz proterivanjem srpskih vojnih i policijskih trupa pro�le godine sa Kosova i razme�tanjem NATO na ovom podru�ju. Albanske politi�ke snage na Balkanu sa svojim rasporstaranjeno��u i te�inom, koja �esto nije tako uo�ljiva, mogu da prouzrokuju mnoge probleme za Ko�tunicu, �ak i do gubitka njegove opklade. Svi albanski politi�ki faktori u Albaniji, na Kosovu I Makedoniji su se ujedinili oko odbijanja Ko�tunicinih stavova prema Kosovu. Albanske politi�ke parije na Kosovu su jasno stavile do znanja da �e njihovo protivljenje poprimiti o�trije forme i puteve i �ini se da ne�e imati uspeh poziv �efa UINMIK-a Bernara Ku�nera upu�en njima 7. oktobra da se "Ko�tunici pru�i �ansa". Ponavlja se fenomen koji je konstatovan tokom Milo�evi�eve vladavine me�u albanskim politi�kim partijama, gde ih strah od Ko�tunice po pitanju Kosova podsti�e da tra�e jo� ve�u me�usobnu koheziju. Jedan od veterana albanske politike i predsednik Komisije za spoljne poslove albanskog parlamenta Sabri Godo je 7. oktobra pozvao albanske politi�ke partije u Albaniji, na Kosovu i Makedoniji da se ujedine u njihovom zajedni�kom stavu u odnosu na Ko�tunicu.\nPredsednik Ko�tunica bi trebao da se poka�e obazrivim i da ne smatra njegovu pobedu od 5. oktobra u Beogradu kao �to je Milo�evi� smatrao Kosovo Polje 1989. godine. Prioritet koji je on proglasio da �e posvetiti demokratizaciji Srbije pomo�i�e mu u tom pravcu. Ali, istina je da se u politi�kim krugovima u Tirani nije umanjio skepticizam oko mogu�nosti Ko�tunicine promene nakon njegovih izjava na dan polaganja zakletve u svojstvu novog predsednika kada je rekao: "Kosovo je sramota Evrope". Albanski politi�ki krugovi pola�u svoje nade u prisustvo i anga�ovanje me�unarodnog faktora i konkretno SAD i NATO na Kosovu. Politi�ke partije pozicije i opozicije su iznele stajali�te da Kosovo vi�e ne zavisi od Srba, ve� od zemalja NATO. U ovoj nadi ima neke istine, jer ni NATO ni EU ne bi bili zadovoljni ako bi se po pitanju Kosova sledila ona politika koja ih je primorala da preduzmu vojnu intervenciju NATO pro�le godine.\nMe�u albanskim politi�kim partijama postoji isto tako i zabrinutost da bi se Zapad svojom politikom podr�ke novom rukovodstvu u Beogradu i njegovo uklju�ivanje u me�unarodnu zajednicu mogao pokazati manje odlu�nim po pitanju budu�eg statusa Kosova. Ovu zabrinutost je formulisao i predsednik Ujedinjenog demokratrskog pokreta Kosova Rexhep Qosja koji je podr�ao saradnju me�unarodne zajednice sa novim predsednikom, ali i podvukao da ona ne treba da popu�ta na �tetu Kosova i njegove budu�nosti.\nS druge strane �ef albanske diplomatije Paskal Milo u intervjuu za Radio Doj�e Vele 6. oktobra je upozorio novog predsednika da on mora da odstupi od Milo�evi�evih stavova oko Kosova, ako �eli da bude dogoro�an politi�ar. Ono �to se desilo sa Milo�evi�em koji je bankrotirao upravo zbog onoga �to je najzad uradio i �eleo da uradi na Kosovu je signal koji Ko�tunica ne bi smeo da zaobi�e. Politi�ki horoskopi lidera na Balkanu su jednostavniji nego u drugim regionima.\nAIM Tirana, Shaban MURATI


Evropa glavno žarište virusa – Počela zatvaranja – Banjaluka24\nEvropa glavno žarište virusa – Počela zatvaranja\nStari kontinent ponovo je u centru pandemije, dok se zemlje od Baltika do Mediterana pripremaju za oštre zimske mere.\nStručnjaci objašnjavaju razloge četvrtog talasa kovida koji hara Evropom.\nHolandija je u subotu postala prva zapadna evropska zemlja koja je od letos nametnula delimično zaključavanje. Berlin je zabranio nevakcinisanima da ulaze u restorane, a Francuska ulaže napore da pojača svoju buster kampanju.\nAustrija je prva u Evropi uvela strogu meru za nevakcinisane, pa je od ponedeljka uvela karantin, ali samo za nevakcinisane osobe. Mera, koju je najavio kancelar Aleksandar Šalenberg, ima za cilj da ublaži pritisak na bolnice i odeljenja za intenzivnu negu.\nPoštovanje novih mera nadziraće austrijska policija, a ministar zdravstva Volfgang Mikštajn je najavio pojačane mere kontrole. Policija će kontrolisati sve objekte u kojima je zabranjen pristup nevakcinisanima, ali i prilikom saobraćajne kontrole.\nDva najteže pogođena regiona, Gornja Austrija i Salcburg, prvi su najavili da će uvesti zatvaranje u ponedeljak.\nIdeju o zatvaranju isključivo za nevakcinisane, vlada je prvi put iznela u septembru kao odgovor na scenario noćne more u kojem bi 30 odsto kreveta na intenzivnoj nezi bilo zauzeto pacijentima obolelim od kovida. Ta suma trenutno iznosi 20% i raste. Zdravstveni zvaničnici su sve više uznemireni da će bolnice postati pretrpane usred onoga što nazivaju “pandemijom nevakcinisanih”.\nMinistar unutrašnjih poslova Karl Nehamer naglasio je da je zaključavanje naređenje države koje mora da se poštuje.\nU Austriji je pred najavljeno zaključavanje poraslo interesovanje za vakcine. U petak je u Austriji vakcinisano protiv koronavirusa 88.712 ljudi, što je najveći broj od početka jula. Od toga 23.473 su bile prve doze, a veći deo čine i dalje buster doze.\nU Holandiji od subote kafići, restorani i neprehrambene radnje će morati da se zatvaraju do 19.00 sati tokom najmanje tri nedelje. Na ljude se apeluje da rade od kuće maksimalno koliko mogu, a publika neće moći da prisustvuje sportskim događajima narednih nedelja.\nBroj infekcija koronavirusom se brzo uvećao nakon što se ukinula socijalna distanca krajem septembra, pa je postignut rekord u broju obolelih za 24 sata u četvrtak i iznosio je oko 16.300.\nU Holandiji je revakcinisano oko 85 odsto punoletnih građana, a buster doze su zasad odobrene samo maloj grupi ljudi – imunokompromitovanim osobama i ljudima starijim od 80 godina.\nNemačka je u četvrtak, četvrti dan zaredom, zabeležila rekordan broj novih slučajeva koronavirusa, a prvi put od početka pandemije zabeleženo je više od 50.000 novozaraženih u jednom danu. Odlazeća kancelarka Angela Merkel apelovala je na nevakcinisane da razmotre svoju odluku o imunizaciji, s obzirom na to da se incidencija u prethodnih sedam dana povećala na najveći nivo od početka pandemije.\nSedmodnevna incidencija u Nemačkoj – broj obolelih od kovida na 100.000 stanovnika – povećala se u subotu na 277,4, pokazali su podaci Instituta “Robert Koh”. Dosadašnji negativan rekord u trećem talasu pandemije prošlog decembra bio je 197,6.\nU zemlji je potpuno vakcinisano 66,5 odsto stanovnika. Od ponedeljka će samo vakcinisani ili oporavljeni u Berlinu moći da ulaze u restorane, bioskope ili frizerske salone.\nPokrajinski premijeri i savezna vlada će se sledeće nedelje sastati kako bi razmotrili nove restriktivne mere, iako su se tri partije koje pregovaraju o novoj vladi složile da vanredno stanje od početka pandemije istekne 25. novembra, kao što je i planirano.\nU Francuskoj je revakcinisano skoro 69 odsto stanovnika, a za ulazak u restorane i prodavnice potreban je dokaz o vakcini, oporavku ili negativan test.\nMaske su obavezne u zatvorenom, ipak novi slučajevi infekcije se dižu u dvocifrenim procentima svake nedelje već mesec dana.\nMinistar zdravlja zemlje Olivijer Veran rekao je da “ono što doživljavamo u Francuskoj izgleda kao početak petog talasa”.\nEvropa glavno žarište\nPrema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, infekcije koronavirusom širom kontinenta porasle su u protekloj nedelji za sedam odsto, a smrt za 10%, zbog čega je Evropa postala jedini svetski region u kojem slučajevi zaraze i smrti postepeno rastu.\nSkoro dve trećine novih infekcija, oko 1,9 miliona, bilo je u Evropi, saopštila je SZO, što je šesta nedelja zaredom daje širenje virusa poraslo širom kontinenta, pri čemu je nekoliko zemalja pogođeno četvrtim ili petim talasom. Osim u Centralnoj i Istočnoj Evropi, gde je pokrivenost vakcinama znatno manja, hospitalizacije i smrti su generalno i dalje niski u odnosu na pre godinu dana, a nacionalne razlike u preventivnim merama otežavaju donošenje širih zaključaka, navodi “Gardijan”.\nAli stručnjaci kažu da je kombinacija niskog nivoa uzimanja vakcina, slabljenja imuniteta među rano vakcinisanima, te rastućeg zadovoljstva u vezi s merama nošenja maski i držanja distance nakon što su vlade olabavile mere tokom leta, najverovatniji uzrok nove kovid krize u Evropi.\n“Poruka je uvek bila ‘radite sve to’. Vakcine rade ono što je obećano, sprečavaju težak oblik bolesti i posebno smrt. Ali oni su naše najmoćnije sredstvo samo ako se koriste uz preventivne mere”, izjavio je prošle nedelje Hans Kluge, regionalni direktor SZO za Evropu.\nNajviše vakcinisanih na jugu Evrope\n“Gardijan” navodi da je uzimanje vakcina na kontinentu najviše na jugu Evrope, sa Portugalom, Maltom i Španijom koje su sve potpuno vakcinisale preko 80 odsto populacije, a i Italija je blizu sa 73%.\nItalija je 15. oktobra postala prva evropska zemlja koja zahteva takozvanu “zelenu propusnicu” – digitalni ili papirni dokaz vakcinacije, imuniteta ili negativnog testa na kovid u poslednjih 48 sati, na svim radnim mestima, i privatnim i državnim.\nAli Holandija, Francuska i Nemačka, u kojima je pokrivenost vakcinama svega nekoliko procentualnih poena niže nego u Italiji, takođe su počele da trpe porast broja zaraženih. Kako piše “Gardijan”, u Zapadnoj Evropi sada se postavlja pitanje da li zemlje mogu obuzdati novi talas kovida bez potpunog zatvaranja. Stručnjaci ukazuju da je odgovor verovatno “da”, te da će mere poput distanciranja, maski i potvrde o vakcinama u zatvorenim prostorima biti ključne.\n“Ako jedna od ovih stvari manjka, videćemo situacije kakve sada viđamo u mnogim evropskim zemljama”, istakla je Antonela Viola, profesorka imunologije Univerziteta Padova.\n(B92 Foto: EPA-EFE/ CHRISTIAN BRUNA)\nZašto se Evropa vraća u mračne dane kovida?


Univerziteti usaglašeni za uvođenje naplate provjere diploma\nSarajevski univerzitet pripremio je prijedlog odluke da te usluge naplaćuju 200 maraka. Iz Ministasrtva obrazovanja Federacije protiv su ovih poteza i uputit će inicijativu univerziteima da odustanu od naplate.\n“Jer zašto bismo mi kao univerzitet koji je nekome izdao potpuno regularnu diplomu vršili provjeru besplatno to je bila odluka koja je prevagnula na senatu, oni koji sebi daju za pravo da treba sve diplome provjeravati treba da znaju da je to dodtani posao i da njega niko ne plaća i to je bila konačna odluka i smatramo da je utemeljena, kazao je Rifat Škrijelj, rektor Univerziteta u Sarajevu.\n“Javni univerziteti su dio sistema budžetiranja ne postoji logičnost da neko ko se budžetira iz kantona vlade i federacije, dajemo svake godine grant sredstva i onda ne mogu da shvatim ovakav korak koliko je on opravdan i realističan prilično neugodno sam iznenađena”, ističe.\n“Ako naplaćuju ja smatram lično da je to protiv zakonitio i pobrinut ćemo se zato da to ne mogu raditi u narednom periodu”, navodi Višković.\nNakon posljednje urgencije federalnog Ministarstva obrazovanja, koju je uputio ostalim federalnim institucijama i agencijama da završe proces revizije diploma, broj institucija koje nisu prijavile provjeru diploma, smanjio se sa 46 na 38. Podsjetimo da je zaključak o provjeri diploma svih uposlenih u svim federalnim organima uprave, zavodima, agencijama, pa i preduzećima u većinskom vlasništvu Federacije, donijela Vlada početkom godine. Rok od šest mjesec je davno prošao, a taj proces još nije završen.


Goran Ćirić : Južne vesti\nĆirić: “Atmosfera je kao pred izbore 1996. godine”\n15:56, 18. 3. 2016.\nLokalnu koaliciju okupljenu oko DS-a čine ljudi koji se međusobno razlikuju, ali ih je spojila ideja da moraju nešto dobro da urade za Niš, zbog čega atmosfera pred izbore podseća na 1996. godinu, kaže predsednik Izvršnog odbora DS-a i nekadašnji gradonačelnik Goran Ćirić.\nPajtić: U medijima nas nema, krećemo od vrata do vrata\n18:12, 16. 11. 2014.\nPredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić saopštio je svojim članovima u Leskovcu da moraju da krenu u kampanju od vrata do vrata, kao što su to čini devedesetih godina.\nĆirić: Vratiti lokalne samouprave u Skupštinu\n11:51, 12. 11. 2014.\nNarodni poslanici trebalo bi više da se zalažu za sredine iz kojih dolaze, a naročito da se bore za veća budžetska izdvajanja za lokal, kaže niški poslanik DS-a Goran Ćirić.\nGoran Ćirić novi potpredsednik DS\n16:03, 26. 11. 2012.\nPrvi put u novijoj istoriji Demokratska stranka dobila je potpredsednika koji dolazi sa juga zemlje.\nNova pošta u naselju Duvanište\n22:47, 14. 9. 2009.\nPreduzeće Pošte Srbije otvorilo jedan šalter za potrebe stanovnika niškog naselja Duvanište.


TV Most - BiH, počela istraga o ratnoj prošlosti sudija i tužilaca\nBiH, počela istraga o ratnoj prošlosti sudija i tužilaca\nKancelarija disciplinskog tužioca počela istragu o ratnoj prošlosti sudija i tužilaca i da od tempa prikupljanja podataka u nadležnim tužilaštvima zavisi koliko će ta procedura trajati, izjavio je predsednik Visokog sudskog i tužilačkog saveta BiH Milan Tegeltija, prenela je RTRS.\nMilan Tegeltija je naveo da su zaključci koje je doneo VSTS, posebno prva četiri koja se odnose na prikljupljanje informacija, jasni.\n"U ovoj fazi, na osnovu ta četiri zaključka, pokušava se doći do pravih informacija nadležnih institucija o tome da li postoje krivični predmeti protiv određenih sudija i tužilaca za krivična dela ratnih zločina", ističe Tegeltija.\nOn je naglasio da u ovoj fazi provere ratne prošlosti sudija i tužilaca ne može govoriti konkretnije, dok se ne prikupe podaci iz svih tužilaštava u BiH.\nPredsednik Visokog sudskog i tužilačkog saveta BiH je naveo da nije reč o krivici sudija i tužilaca, već o utvrđivanju ponašanja koja su nespojiva za dužnost sudija i tužilaca.\n"I posle Drugog svetskog rata ljudi su nakon 40 godina bili optuživani za ratne zločine", napominje Tegeltija i dodaje da je "sulud stav" da je nakon više od 20 godina nešto nemoguće istražiti i utvrditi.


procitajte_jos – Portal Kolašin\nJubilarni Sinjavinski ski maraton održaće se 27. februara, prijave u\nAdmin 3 фебруара, 2021\nDeseti jubilarni Sinjavinski ski maraton Kolašin- Vratlo -Provalija-Žabljak u dužini od oko 35 km održaće se 27 februara 2021. godine, najavili su organizatori iz NVO Sinjajevinski ski maraton. a najava je objavljena i preko facebook stranice Highlander Kolašin. Kako su naveli organizatori, maraton će se održati u tri discipline: krplje, nordijske i turno skije u […]Detaljnije\nIspovjest osnivača NVO „New Beginning“: Nikada više neću pokleknuti ni\nAdmin 31 јануара, 2021\n„KADA DROGA I ALKOHOL POČNU DA RUŠE TVOJ SVIJET I SVIJET TVOJIH VOLJENIH TADA POČINJE BORBA ZA OPSTANAK„, ovom konstatacijom Neno započinje razgovor za Portal Kolašin. Kolašinac Nebojša –Neno Ćetković, u svojoj četvrtoj deceniji uspeo je isključivo svojom voljom, željom za životom, željom da bude bolji otac i sin, da bude bolja osoba da se […]Detaljnije\nAlpinizam je najljepša priča njegovog života koju korona nije mogla\nAdmin 24 јануара, 2021\nPandemija virusa korona uticala je negativno na sve sfere života dok je mnogima i sam kvalitet življenja sasvim poremećen. Ipak istinski ljubitelji prirode i sporta nijesu dozvolili da im korona poremeti planirane aktivnosti. Tako je i alpinista Željko Pejović uprkos koroni nastavio da osvaja planine i da na društvenim mrežama dijeli doživljaje sa svojim prijateljima […]Detaljnije\nAdmin 19 јануара, 2021\nNovina u opštini Kolašin o kojoj se malo pričalo, odnosno, samo je objavljena informacija da je otvorena ta kancelarija, jeste osnivanje „Agrobiznis info centar“. Kako ta kancelarija posluje, kome je namijenjena, da li je opravdala svoje postojanje, u razgovoru za Portal Kolašin pričaju zaposleni Bojan Despotović i Žana Mirković. „Agrobiznis info centar je počeo sa […]Detaljnije


BOŠKO ĐUROVSKI KANDIDAT NA LISTI KOALICIJE ZDRAVA SRBIJA I BOLJA SRBIJA - Glas Šumadije\nNaslovna > Izbori 2022 > BOŠKO ĐUROVSKI KANDIDAT NA LISTI KOALICIJE ZDRAVA SRBIJA I BOLJA SRBIJA\nBOŠKO ĐUROVSKI KANDIDAT NA LISTI KOALICIJE ZDRAVA SRBIJA I BOLJA SRBIJA\n12/05/2020 12/05/2020 941Ostavi komentar na BOŠKO ĐUROVSKI KANDIDAT NA LISTI KOALICIJE ZDRAVA SRBIJA I BOLJA SRBIJA\nBoško Đurovski, fubalski trener, bivši fudbaler, nekadašnji jugoslovenski reprezentativac i kapiten Crvene zvezde, iza koga je i zavidna međunarodna karijera, biće kandidat za narodnog poslanika koalicije Zdrava Srbija i Bolja Srbija, na izborima 21. juna.\nRekavši da su „glavne asocijacije na sport – zdravlje i uspeh“, Đurovski je naveo da je „u razgovoru sa članovima te koalicije uvideo koliko im se stavovi podudaraju, kao i da će najviše biti angažovan u oblasti sporta i ekologije“.\nViše od dve trećine života proveo sam u dve najorganizovanije države na svetu – Švajcarskoj i Japanu, i to mi daje za pravo da dam svoj doprinos Srbiji, kazao je Đurovski na konferenciji za novinare te kolicije u Beogradu.\nOn je istakao će se „posebno zalagati za razvoj školskog sporta, ekološku edukaciju građana svih uzrasta, ali i za oživljavanje sela i unapređenje poljoprivrede“.\nMilan Stamatović, predsednik Zdrave Srbije i predsednik opštine Čajetina, istakao je da će, osim Đurovskog, „na poslaničkoj listi te koalicije biti ljudi koji su nešto značajno uradili u svojim lokalnim sredinama, a koji nisu bili u centru pažnje nacionalnih medija“.\nU programi te koalicije, kako je rekao, „na prvom mestu je Srbija, na drugom građani, a na trećem kultura, vera i nacija“.\nNajbolje izborne rezultate očekujemo u Čajetini, Topoli, Kragujevcu, Užicu, Čačku, Priboju, Loznici, Leskovcu, ali i drugim gradovima i opštinama u Srbiji, ocenio je Stamatović.\nOn je istakao da „se u vreme korona virusa videlo koliko su značajne manje sredine za stanovnike većih gradova i da se nada da će to građani prepoznati na izborima“.\nKao dobar primer za to je naveo opštinu Čajetinu koja je, kako je kazao, sa 16.000 stanovnika pokazala da može da bude servis građanima iz cele Srbije, a koji su boravili na njenoj teritoriji tokom vanrednog stanja“.\nNavodeći da je izborni slogan te kolicije „Zdravo da pobedi“, Dragan Jovanović, lider Bolje Srbije i predsednik SO Topola, ocenio je da je ta poruka „danas aktuelna više nego ikada“.\nDobri domaćini iz Srbije su pokazali da su zdrave sredine u kojima oni žive. Sada je red da Šumadinac bude ministar u novoj Vladi Srbije, poručio je Jovanović i pozvao medije da se otvore za sve aktere u predizbornoj kampanji.\nTagovi: Bolja Srbija Boško Đurovsk Dragan Jovanović Jaka Srbija Milan Stamatović\nU SREDU NOVA PRIČA „SA PRVE LINIJE“\nBEZ STRUJE U SREDU VIŠE SELA U OKOLINI KRAGUJEVCA


Da sva deca imaju iste uslove za obrazovanje\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić danas je obišao radove na obnovi Osnovne škole „Vojvoda Živojin Mišić“ u Rajkoviću kod Mionice, a u Ljigu je prisustvovao potpisivanju ugovora o rekonstrukciji srednje škole „1300 kaplara“.\nVučić je u Rajkoviću rekao da je cilj obnove škola da sva deca imaju jednake uslove za obrazovanje dok je Ljigu izrazio zadovljstvo ekonomskim rezultatima vlade koji su po njemu mnogo bolji nego u vreme vlasti sadašnje opozicije.\n„Cilj nam je da promenimo izgled zemlje i da utičemo na budućnost dece…Hoćemo da svako dete sa sela, iz Rajkovića, Krčmara ili bilo kojeg drugog iz mioničkog kraja, ima jednako pravo na obrazovanje i dobre uslove“, rekao je on u Rajkoviću.\nVučić je u Ljigu oštro kritikovao opozicione stranke i zbog iznošenja, kako je rekao, netačnih ekonomskih pokazatelja, kao i zbog reagovanja na dešavanja u Gakovu kraj Sombora.\n„Video sam juče da je Srbija sedma najmizernija i najbednija ekonomija po Q metodologiji, pa u njihovo vreme smo bili najbedniji“, rekao je on i dodao da je srpska ekonomija „gotovo duplo bolja (nego u njihovo vreme) ali neće to da kažu gradjanima“.\nVučić je naveo da Srbija i po Q metodologije ima bolje rezultate nego prethodna vlast iako postoje parametri koji nisu realni.\n„Što ne kažete ljudima da smo po toj metodologiji bogatiji od Španije … ako me ubedite da se u Beogradu živi bolje nego u Madridu i Barseloni i ja ću da vam kažem super, ali nije tako“, rekao je Vučić.\nOn je ocenio da se u slučaju ekonomskih pokazatelja kao i u drugim stvarima poput dešavanja u Gakovu kod Sombora neki prave „blesavi kao da ne znaju o čemu se radi“.\n„Neće da kažu gradjanima da su uhapšeni neki ljudi koji su pretukli neke ljude…pa nisu (u Gakovu) hapšeni zbog pluga nego zato što su neke izubijali na mrtvo ime i prezime“, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, oni koji se ponašaju na takav način „hoće da predstave državu kao zločinačku i monstruoznu i ‘kao da je nekom stalo da uhapsi negde nekoga“,\nVučić, koji je lider Srpske napredne stranke, je ukazao i da uprkos svim „tim lažima“ ljudi dobro vide, osećaju i razlikuju „koji je to put u budućnost“.\n„To je put i ponosa i dostojanstva i očuvanja naših nacionalnih vrednosti, to je evropski put Srbije, čvrst i jasan kao i očuvanje našeg suvereniteta i integritet“, rekao je on.


Novi imidž Mela Gibsona: Šta je muškarac bez brade?\nPopularnost brade tokom istorije rasla je i padala, ali ove jeseni ovaj simbol muževnosti pravi je hit. To je potvrdio glumac i reditelj Mel Gibson, kada se na crvenom tepihu filmskog festivala u Veneciji pojavio neprepoznatljiv, sa dugom sedom bradom.\nPopularnu, holivudsku bradu nosili su i Kristijan Bejl i Robert Dauni Džunior, a temelji se na punoj bradi čije su ivice jasno definisane. Iako mnogi smatraju da se muškarci odlučuju za bradu zbog lenjosti jer ne zahteva trud, to nije tako. Prema rezultatima istraživanja, muškarci puštaju bradu da bi pokazali dominaciju.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Posmatrači izbora uvijek dobrodošli\n16. 07. 2020. 13:15 >> 13:17 0\nBRAJOVIĆ SA DELEGACIJOM ENEMO-A\nPosmatrači izbora uvijek dobrodošli\nCrna Gora ima dobar izborni zakon i proces, koji su dodatno unaprjeđivani u prethodnom periodu, pa u tom smislu posmatračke misije su dobrodošle i Crna Gora je uvijek spremna da razmotri njihove sugestije i implementira ih u izborno zakonodavstvo, ocijenio je predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović na sastanku sa delegacijom Evropske mreže organizacija za monitoring izbora (ENEMO), koju predvodi profesor Đanluka Pasareli.\n“Već u maju sam uputio pozive za posmatranje izbora EP, PS OEBS-a, PSSE, ODIHR-u kako bi se na vrijeme planirale posmatračke misije. Raduje me što će i ENEMO po prvi put posmatrati izbore u Crnoj Gori, jer želimo i sa vaše strane da dobijemo verifikaciju kvaliteta našeg izbornog procesa”, kazao je Brajović.\nKako se ističe u saopštenju iz Kabineta predsjednika, profesor Pasareli je naglasio da Crna Gora predstavlja standard i mjerilo za region, naročito u kontekstu evropske integracije.\n"Što Crna Gora radi bolje u svim oblastima, to će imati pozitivan efekat na sve druge u regionu. Vaša integracija u Evropsku uniju je važna, kako za vas, tako i za region i samu EU", naglasio je Pasareli.\nPasareli se interesovao za saradnju Parlamenta i Državne izborne komisije u pogledu organizacije izbornog procesa u svijetlu epidemije korona virusa. U tom kontekstu, predsjednik Brajović je upoznao sagovornike sa juče održanom proširenom sjedenicom Kolegijuma na kojoj je bilo riječi o smjernicama i uporednim iskustvima na osnovu kojih će DIK donijeti obavezujuće epidemiološko uputstvo, uz puno poštovanje činjenice da je zdravlje građana apsolutni prioritet.


Press Online :: Hronika :: KO JE MLADIĆ KOME JE KONTIĆ POLOMIO RUKE Pisac, dramaturg i scenarista, a radio je na projektima filma o caru Dušanu i bici na Košarama\nOn je rodom iz Beograda, ali je često odlazio u Novi Sad, gde je završio dramski odsek Univerziteta umetnosti. Kako prenosi "Objektiv", Mandić je po zanimanju pisac, dramaturg i scenarista, radio je na projektima filma o caru Dušanu i bici na Košarama. Trenutno se bavi privatnim biznisom u firmi koja se bavi izvozom tartufa iz Srbije.\nOvaj slučaj brutalnog prebijanja još uvek nije rešen jer je Kontić, navodno, pobegao u Crnu Goru.\nPodsećamo, prema poslednjim informacijama Kontić je bio u Osnovnom tužilaštvu u Novom Sadu 8. septembra, svega tri dana pre nego što je za njim raspisana potraga i na internetu objavljen snimak jezivog napada. U Osnovnom javnom tužilaštvu kažu da u tom trenutku nisu imali informaciju da se za Kontićem traga zbog pokušaja ubistva, dok u MUP-u tvrde da je tužilaštvo o svemu bilo obavešteno još 24. avgusta.\nBiljana Ivković Popović, državna sekretarka MUP-a, rekla je da je upravo tog 27. avgusta, policijski službenik razgovarao je sa žrtvom "više od 5 minuta pokušavajući da ga ubedi da je važno da da iskaz".\n- Žrtva na to, naravno ne pristaje. Oštećeni je progovorio tek 2. septembra, naveo je da poznaje napadače i da je sukob posledica poslova oko obezbeđenja. Dakle, tih sukoba je bilo i u pređašnjem periodu - rekla je državna sekretarka.\nPretučeni mladić zadobio teške telesne povrede\nIvan Kontić je 28-godišnjem Mandiću naneo tešku telesnu povredu - prelom glavice žbične kosti, višestruko oguljotine i lacerokontuzne rane (poderotine) po glavi. Oštećeni je na kućnom lečenju, na koje je pušten istog dana posle ukazane lekarske pomoći u Kliničkom centru Vojvodina.


НА РАДАРУ – Владимир Радосављевић | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » NA RADARU – Vladimir Radosavljević\nNA RADARU – Vladimir Radosavljević\nBeograd, 24.02.2018.- Izvor: novimagazin.rs\nAutor: Vladimir Radosavljević, potpredsednik USS Sloga\nSVETKI DAN SOCIJALNE PRAVDE\nGovoriti o socijalnoj pravdi u državi u kojoj je toliko izražena socijalna nepravda, kao što je to slučaj u Srbiji, vrlo je teško. Makar i 20. februara na Svetski dan socijalne pravde.\nNije teško zbog eventualnog nabrajanja argumenata za tvrdnju da živimo u društvu izražene socijalne nepravde – takvih argumenata je i previše. Teško je zbog asocijacija koje ovo pitanje probudi u svakom normalnom čoveku koji nije sebični egocentrik, već čovek koji sasoseća sa problemima i položajem najugroženijih društvenih slojeva i grupa. Svedoci smo otvorenog ataka upravo na te grupe, kao i njihove potpune bespomoćnosti da se od takvih ataka zaštite.\nPolitika štednje preko leđa upravo najsiromašnijih doprinela je stvaranju sve izraženijih socijalnih razlika. U Srbiji vlastodršci neskriveno prate sve trendove koje diktira neoliberalizam – dovođenje čitavih naroda i država u potpuno zavidan položaj u odnosu na međunarodne finansijske institucije, kao i apsolutno raslojavanje društva i delovanje države u zaštiti povlašćenih ekonomskih i političkih grupa uz istovremeno unižavanje prava i sve veće siromašenje već siromašnih.\nAktuelna vlast u Srbiji je u tom smislu daleko prevazišla sve svoje prethodnike, koji takođe nisu malo učinili na uništavanju svih tekovina vremena od drugog svetskog rata do devedesetih godina dvadesetog veka u eks Jugoslaviji. O toj prethodnoj državi možemo misliti šta hoćemo, i svakako da ni ona nije bila idealna u meri u kojoj je se većina stanovništva nostalgično seća, ali je sasvim sigurno da su neke od njenih najvećih vrednosti i tekovina bile upravo razvijena socijalna pravda i ekonomska i pravna jednakost stanovništva.\nMi nemamo ni jedan razlog da proslavljamo Svedski dan socijalne pravde, a nemamo ni moralnog prava da ga obeležavamo.\nNemamo razloge da ga proslavljamo jer je ova vlast upravo i započela, a kasnije u kontinuitetu i nastavila svoju vladavinu uskraćivanjem ili smanjenjem prava i naknada koje su imali najugroženiji: trudnice, porodilje, samohrani roditelji, staraoci dece sa posebnim potrebama, nezaposleni, mladi, naši sugrađani koji žive ispod granice siromaštva…\nNašim najstarijim sunarodnicima je protivzakonito otet deo penzije i ta pljačka i dalje traje. Radni vek je produžen, uslovi za penzionisanje su sve gori…\nŠta tek reći za radnike? Bar trećina ljudi radi u tzv. crnoj ekonomiji, potpuno nezaštićeno i bez ikakvih prava. Zvanična minimalna cena rada je među najnižim u svetu, i po tom pitanju su ispred nas i Azija i dve trećine Afričkih zemalja. Oko polovine zaposlenih radi za „minimalac“ koji ne obezbeđuje ni osnovno preživljavanje. I to najveći broj kod tzv „stranih investitora“ kojima se daju naše pare da se bogate na našem znoju, naravno ne sami, već zajedno sa onima koji im to omogućavaju. Mladima je oduzeta svaka nada i perspektiva osim one da se što pre odškoluju i pobegnu bilo gde. Postajemo sve starija nacija, na pragu biološkog nestanka, što će se svakako i desiti sa ovako destimulativnom populacionom politikom. Zdravstvenu zaštitu gotovo da više i nemamo, a stanje u obrazovanju i kulturi je katastrofalno.\nNemamo ni moralnog prava da na bilo koji način ovaj dan obeležavamo, imajući u vidu naš kolektivni kukavičluk i nesposobnost da se suprotstavimo obespravljenju i osiromašenju.\nMirno posmatramo sopstveno propadanje, uz potpuno odsustvo solidarnosti i empatije za probleme onih koji sada gladuju, umiru od bolesti siromaštva, ostaju bez kuća, raspadnutih porodica… potpuno nesvesni da se to sa njima dešava samo malo ranije nego što će ista sudbina stići i nas same.\nNa Svetski dan socijalne pravde čini mi se da je nama u Srbiji najadekvatnije da se spremamo za sahranu. Sahranu socijalne pravde, koja je u ovom društvu, lično mislim delimično zaslugom i nas samih, definitivno u smrtnom ropcu ili je već umrla!\nNAZAD: VIDEO: Protest penzionera „Stavimo tačku na pljačku“\nNAPRED: Umesto jelki i rasvete Beogradu potrebnije gume i akumulatori


Pomoćnica državnog sekretara SAD danas u Prištini, dan kasnije u Beogradu: Podrška ubrzanju dijaloga - Radio Kosovska Mitrovica\nPomoćnica državnog sekretara SAD danas u Prištini, dan kasnije u Beogradu: Podrška ubrzanju dijaloga\n25. April 2022, 06:05 -> 15:35\nPomoćnica državnog sekretara SAD iz Biroa za evropske i evroazijske poslove Karen Donfrid na početku posete Zapadnom Balkanu doputovaće danas u Prištinu, a u utorak, 26. aprila, boraviće u Beogradu.\n“Zamenik pomoćnika državnog sekretara Gabriel Eskobar na sastancima u regionu pratiće pomoćnicu državnog sekretara”, izjavio je za Tanjug portparol Stejt depertmenta.\nDonfrid i Eskobar će potom, do 29. aprila, razgovarati i sa zvaničnicima BiH, Severne Makedonije, Albanije i Crne Gore.\nDonfrid će posetu Prištini, kako je najavljeno iz Stejt departmenta, iskoristiti za razgovore o demokratskoj konsolidaciji Kosova, integracijama u evropske i evroatlantske institucije i o odnosima Beograda i Prištine.\nPrema najavama, u Prištini će zahvaliti nadležnima na tome što su pružili utočište izbeglim Avganistancima i Ukrajincima, a njena poseta bi trebalo da “podstakne i reforme u cilju demokratske konsolidacije i integracije kosovskog durštva u evropske i evroatlantske institucije”.\nKako su naveli iz Vašingtona, sa prišinskim zvaničnicima će razmotriti i izglede za napredak u dijalogu sa Srbijom koji SAD podržava, uz podršku EU, “ka sporazumu o normalizaciji odnosa usredsređenim na međusobno priznavanje”.\nFoto Copyright profimedia


Društvo i ekonomija: Uskoro tender za rekonstrukciju Brankovog mosta - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nUskoro tender za rekonstrukciju Brankovog mosta\nTenter za izbor izvođača radova za rekonstrukciju Brankovog mosta biće raspisan 1. oktobra, a tender za izgradnju tramvajske pruge preko Mosta na Adi biće raspisan 15. oktobra, najavio je danas gradonačelink Beograda Siniša Mali.\n"Rekonstrukcija tog dela Brankovog mosta po postojećem planu krenuće na proleće, kako bi on konačno bio u potpunosti funkcionalan", rekao je Mali nakon sastanka sa glavnim urbanistom Milutinom Folićem i direktorom Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda Branislavom Popovićem\nU saopštenju Gradske uprave, navodi se i da je Mali istakao je da je ova gradska vlast zatekla četiri projekta koji se sprovode, a da ih trenutno ima 61 u vrednosti od četiri milijarde i 454 miliona dinara.\nZa njih su već zaključeni ugovori, a ukupna vrednost projekata po planu direkcije za ovu godinu je skoro 13 milijardi dinara.\n"Zajedno smo prošli kroz sve projekte jer je veoma važno da ne kasnimo ni sa čim što smo obećali građanima Beograda. Projekat pripreme za izgradnju nove autobuske stanice u Bloku 42 ide previđenim tokom, projekat izgradnje tramvajskih šina preko Mosta na Adi takođe, kao i projekat izgradnje tunela koji će povezivati Dunavsku i Savsku padinu", naveo je Mali.\nTo su projekti koji će potpuno promeniti lice prestonice i koji najzad počinju da se realizuju, istakao je gradonačelnik.