Nova pobjeda FK Jedinstva Brčko u pohodu na Prvu ligu RS-a – BDC TV\nBrčanski fudbaleri na Sokocu su bili bolji od ekipe Glasinca 2011 rezultatom 2:0 (1:0) golovima Mirze Musića u 5. i Jovana Svitlice u 48. minuti utakmice.\nFudbalski klub Jedinstvo Brčko pobjedom je danas započeo drugi dio sezone u Drugoj ligi Republike srpske – Istok.\nDrugi klub iz Brčkog koji se takmiči u ovoj ligi – Ilićka 01 – kod kuće je danas nadigrao Proleter iz Dvorova sa 2:1 (2:1) golovima Mlađena Karamana u 26. i Igora Grubešića u 43. minuti.\nJedinstvo je zadržalo prvo mjesto na tabeli sa 41-im bodom, dva više od najvećeg konkurenta – trebinjskog Leotara – u pohodu na plasman u Prvu ligu RS-a. Ilićka je na devetom mjestu sa 17 bodova.\nU sljedećem kolu na Gradskom stadionu igra se brčanski derbi između Jedinstva i Ilićke.


Jednoglasan odgovor iz BiH: Odlagalište neprihvatljivo – Energetika.ba\nZavršen je radni sastanak koji je ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac organizovao povodom najave Hrvatske da će graditi od\n“Gradnja odlagališta na Trgovskoj gori je za nas potpuno neprihvatljiva”, kazao je nakon sastanka ministar Košarac.\n“Na sastanku je potvrđeno da ćemo na na osnovu odluka svih državnih organa da istrajemo u borbi protiv gradnje odlagališta na Trgovskoj gori, jer nam je primarni cij zaštita života građana i životne sredine. U prvom planu nam je zaštita tih sedam lokalnih zajednica i građana koji tu žive”, kazao je Košarac.\n“Ono što je jasno i precizno definisano jeste da će svi elementi, odnosno svi nivoi vlasti, biti uključeni u ovaj slučaj, odnosno sve institucije kako bi se zaustavila gradnja, a nastavit ćemo upoznavati s ovim i evropske zvaničnike o ovom pitanju”, kazao je on na konferenciji za medije.\n“Nama je prioritet dobar odnos sa susjedima, i nama je primarni cilj dobra saradnja. Kako bi bilo kada bi mi rekli da hoćemo da gradimo pored Dubrovnika odlagalište, ali to onda ne bi bili dobrosusjedski odnosi”, kazao je Košarac.


Sarajevo /Druga škola tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini / Radio Sarajevo\nFoto: Udruženje Pravnik/Druga škola tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini\nSarajevo / Druga škola tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini\n11. 01. 2022. u 19:41:00 Promotivni tekst\nUdruženje "PRAVNIK" u saradnji sa partnerima, organizuje potpuno novu vrstu edukacije o tranzicionoj pravdi za mlade osobe kroz 2. Školu tranzicione pravde na temu "Uloga tranzicijske pravde u obnovi ljudskih prava i vladavine prava u postkonfliktinim društvima" u periodu 18. – 24. februar 2022. godine u Sarajevu.\nProgram omogućava prijave do 25 mladih osoba ne starijih od 30 godina iz Bosne i Hercegovine koji su studenti dodiplomskih, postdiplomskih i doktorskih studija prava i srodnih disciplina, mladi stručnjaci zaposleni u različitim institucijama ili nevladinim organizacijama koje zanima tema tranzicione pravde. Sva predavanja će biti na jednom od službenih jezika koji su u upotrebi u Bosni i Hercegovini. Prevoz i smještaj za sve izabrane učesnike Škole je obezbijeđen od strane organizatora.\nPoziv za prijavu na ovaj program otvoren je od 20. decembra 2021. godine do 20. januara 2022. godine. Prijavni obrazac je dostupan na na našoj web stranici pravnik-online.info u online formi, a prijavu treba poslati najkasnije do 23:59 sati 20. januara 2022. godine putem on-line prijavnog obrasca. Samo prijave poslane na jednom od službenih jezika u BiH bit će uzete u razmatranje. Uspješni kandidati bit će obaviješteni do 25. januara 2022. godine.\nKonačna odluka o organizaciji i formatu Druge Škole tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini i učešću budućih polaznika ovisit će o statusu COVID19 mjera u Bosni i Hercegovini, te ćemo izabrane učesnike o svemu blagovremeno obavještavati. Organizatori su posvećeni tome da se Druga Škola tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini organizuje na najbolji i najsigurniji mogući način.\nTagovi: edukacija pravo škola\nBihać / Prva Škola Tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini\n! / Bez napretka u oblasti vladavine prava neće biti napretka u procesu EU integracija


TADIĆ: Ne želim da lažem o Kosovu - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » TADIĆ: Ne želim da lažem o Kosovu\nTADIĆ: Ne želim da lažem o Kosovu\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je juče, prilikom obilaska vojne baze Cvore kod Preševa, da ga ne zanima kako će njegove izjave o Kosovu uticati na predizbornu kampanju Demokratske stranke i objasnio da nema pravo i da ne želi da laže.\nTadić je, odogovarajući na pitanje FONETA da li njegov iskren stav prema rešavanju statusa Kosova i Metohije može da utiče na broj glasova Demokratske stranke na parlamentarnim izborima, rekao da nema pravo i da ne želi da laže.\nSrpski vojnici među najboljima u Evropi\nTadić je vojnicima i oficirima u vojnoj bazi Cvore čestitao Novu godinu naglasivši da Srbija bez vojske ne može postojati i da veruje da su srpski vojnici među najboljima u Evropi.\n– Došao sam da vas pozdravim u ime građana Srbije zato što se u opštinama Bujanovac i Preševo obavljaju trenutno najteži borbeni zadaci koji se izvršavaju u miru. Oficirski kadar je tema kojoj će se u budućnosti posvećivati najveća pažnja jer samo dobro obučeni oficiri i dobro opremljena vojska mogu biti garant za bezbednost naše zemlje, rekao je Tadić.\nUpitan da li Vlada Srbije ima planova za bolje funkcionisanje Koordinacionog tela za jug Srbije, Tadić je odgovorio da će se o funkcionisanju Koordinacionog tela govoriti mnogo više posle izbora. „Današnja poseta ovom regionu ima za cilj posvećivanje pažnje Vojsci. Moja sledeća poseta biće namenjena civilnim institucijama u Bujanovcu i Preševu“, rekao je predsednik Srbije.\n– Mene iznenađuju izjave nekih političara da time što govorim o Kosovu uznemiravam javnost. Nemam pravo da lažem, a mislim da oni na taj način sami sebe obmanjuju, naglasio je Tadić. Prema njegovim rečima, jedina pretpostavka da se sačuva Kosovo jeste da se jasno definišu interesi i da znate šta treba da radite.\nTadić čestitao predsednicima Rumunije i Bugarske\nBeograd – Predsednik Srbije Boris Tadić telefonom je razgovarao sa predsednicima Bugarske i Rumunije, koje su od 1. januara članice Evropske unije. Tadić je rekao da se čuo telefonom sa predsednikom Bugarske Georgijem Prvanovim i predsednikom i premijerom Rumunije Trajanom Baseskuom i Kalinom Popeskuom Taričeanuom, i da im je čestitao Novu godinu. Tadić je novinarima na zabavnoj-humanitarnoj manifestaciji „Ulica otvorenog srca“ u Beogradu rekao da je bugarskog i rumunske zvaničnike pitao „Kako je?“, a da su mu oni odgovorili da ne osećaju neke dramatične promene, ali da već sutra hoće. Predsednik Srbije je naglasio da će „rumunski prijatelji“ u narednih sedam godina dobiti 32 milijarde dolara za poboljšanje života.\n– U Srbiji neki političari kažu da neće ni da razmišljaju o tome. Ja moram, na žalost, da razmišljam o svemu i o najgorem i o najboljem, jer nisam tu da maštam, nego da obavljam posao, objasnio je Tadić.\nPredsednik Srbije je istakao da se političari koji, povodom Kosova, ne razmišljaju o svim mogućnostima – ne ponašaju dovoljno ozbiljno. „A situacija je isuviše ozbiljna“, zaključio je Tadić.\nPredsednik Srbije je u pratnji načelnika Generalštaba Vojske Srbije, general potpukovnika Zdravka Ponoša i komandatna kopnenih snaga Mladena Ćirkovića obišao vojnu bazu Cvore, koja se nalazi u blizini granice sa Makedonijom i administrativne linije sa Kosovom i Metohijom, šest kilometara severno od Preševa. To je jedna od 11 baza kontejnerskog tipa u zoni odgovornosti 78. motorizovane brigade.


Podignuta optužnica protiv Abdulmutalaba\nAmerička velika porota podigla je optužnicu protiv osumnjičenog za pokušaj bombaškog napada na američki putnički avion. Prema optužnici od šest tačaka, koja je podnijeta u državi Mičigen, 23-ogodišnji Umar Faruk Abdulmutalab se tereti za pokušaj upotrebe oružja za masovno uništenje i pokušaj ubistva.\nObamina administracija prethodno je saopštila da će sutra objaviti preliminarni izvještaj o tome kako je Abdulmutalab uspio da prokrijumčari eksploziv u avion koji je letio za Detorit. Portparol Bele kuće Robert Gibs rekao je da će biti objavljena verzija izveštaja koja ne sadrži poverljive informacije. Takođe se očekuje da da če predsjednik Obama dati izjavu o proceni svog savetnika za borbu protiv terorizma Džona Brenana. Obama je juče rekao da su američke obaveštajne agencije imale dovoljno dokaza za sprečavanje osumnjičenog Abdulmutalaba, da se ukrca u avion na letu od Amsterdama do Detroita, ali da nisu povezale sve neophodne podatke u celinu. Posle Abdulmutalabovog pokušaja da sruši avion, američka vlada je znatno proširila spisak osumnjičenih terorista.\nPutnici na aerodromima širom svijeta suočavaju se sa dugim redovima i oštrijim mjerema bezbjednosti. Predsjednik Obama juče je govorio o planovima administracije nakon pokušaja bombaškog napada na avion koji je letio za Detorit.\n"Kao što al-Kaida i njeni saveznicu stalno usavršavaju i prilagođavaju svoje planove da nas napadnu, tako i mi moramo stalno da se prilagođavamo i usavršavamo kako bi ih porazili."\nPredsjednik Obama je u Bijeloj kući razgovarao sa 20 visokih vladinih i bezbjednosnih zvaničnika kojima je naložio da razmotre nedavni incident. Glavno pitanje bilo je zašto je Umaru Faruku Abdulmutalabu dozovljeno da se ukrca u avion kada je njegov otac, ugledni nigerijski bankar, kazao američkim zvaničnicima da je zabrinut zbog sve radikalnijih stavova svog sina. Obama je naglasio da su obavještajni sistemi, na kraju, doživjeli neupsjeh.\n"Suština je da je američka vlada imala dovoljno informacija da otkrije ovu zavjeru i eventualno osujeti napad na Božić, ali naša obavještajna zajednica nije uspjela da ih poveže, što bi dovelo do stavljanja osumnjičenog na spisak osoba kojima je zabranjeno da lete u Sjedinjene Države.”\nAmerički predsjednik iznio je planove za bolju koordinaciju tokom prikupljanja obavještajnih podataka, oštriju kontrolu putnika na aerodromima i ažuriranje spiskova osumnjičenih terorista i osoba kojima je zabranjeno da lete u Sjedinjene Države.\nPojedini Republikancu u Kongresu traže otkaze zbog najnovijih propusta.\n“Da bi pokazao da je ozbiljan, neko mora da ide”, smatra republikanski kongremsen iz Njujorka Piter King.\nDrugi zakonodavci traže pojačanu bezbjednost na međunarodnim aerodromima.\n“Ne morate da budete genije da bi ste shvatili da bezbjednost na međunarodnim aredromima mora da bude oštrija, ako su sa njih potekla dva pokušaja terorističkih napada”, kaže demokratski senator iz Njujorka Čarls Šumer.\nNa američkim aerodromima već je pooštrena kontrola. Aerodrom u Sent Polu, u državi Miniapolis, juče je bi nakratko zatvoren zbog sumnjivog paketa. U neđuvremenu, nisu svi putnici primorani da čekaju u dugim redovima. Pojedini putnici izraelske aviokompanije El AL čekaju manje zahvaljujući aparatima koji skeniraju njihove pasoše, otiske prstiju i takozvane kartice UNIPAS, na kojima se nalaze lični podaci. Dok Abdulmutalab čeka suđenje, Državni sekretarijat juče je objavio da mu je, uz još nekoliko pojedinaca, ukinuta američka viza.


Škola za buduće mame – Profesorka – obrazovanje, edukacija, prenos znanja\nОбјављено 2019/05/23 од Profesorka\nOdgovorno roditeljstvo počinje ne sa rođenjem bebe i ne sa njenim dolaskom u roditeljski dom, već i adekvatnim pripremama budućih roditelja za ovaj važni životni zadatak još pre dolaska novog člana porodice na svet.\nStoga se danas jako puno pažnje posvećuje edukovanju budućih roditelja i njihovom blagovremenom upoznavanju sa svim bitnim pitanjima vezanim za trudnoću, za sam čin porođaja i za adekvatnu negu bebe i brigu o njoj.\nOsim tradicionalnih institucionalnih savetovališta za buduće mame pri domovima zdravlja, u današnje vreme postoje i specijalizovane ustanove koje se bave pružanjem zdravstvene nege i pomoći građanima različite starosti i zdravstvenog stanja i u okviru toga i pružanjem raznih vrsta usluga i samim trudnicama, od savetovališta i priprema za porođaj, preko patronažne službe do nege bebe, kao i specijalizovane klinike za buduće mame i bebe. Neke od njih nude i mogućnost za idividualnu obuku i savetovalište u kući za trudnice.\nA moderna tehnologija, internet pre svega, omogućila je i postojanje online savetovališta, kako za trudnice, tako i za novopečene roditelje, koji preko imejla ili neke mobilne aplikacije (Viber na primer) svakodnevno i bukvalno 24 sata mogu dobiti potrebne savete, informacije i podršku.\nPsihofizička priprema buduće mame za porođaj\nSavetovalište za trudnice je bukvalno prava mala škola za buduće mame, čiji program je usmeren ka njihovoj psihofizičkoj pripremi za porođaj. Namera i ideja su da se trudnice potpuno pripreme, kako za sam čin porođaja, tako i za prve dane sa bebom u kući, u fizičkom, ali takođe i u psihičkom smislu, budući da i sama trudnoća, kao i porođaj i nega bebe donose dugačak niz nepoznanica, nedoumica i strahova, najpre buduće mame, ali i oca deteta.\nPsihofizičkim pripremama se, u stvari, trudnica kao buduća mama osposobljava za aktivno učestvovanje u samom činu porođaja, a sve što se uči u ovoj, možda i najspecifičnijoj školi na svetu, usmereno je ka tome da kroz sam taj čin prođe, zajedno sa bebom, na što je moguće bezbolniji i lagodniji način.\nZadatak akušerskog tima je, stoga, da budućoj mami pruži sve potrebne informacije, pomoć i podršku, kao i da je adekvatno pripremi za to da i ona i beba kroz ovaj proces prođu sa što manje stresova i trauma, kojima je neobaveštena trudnica vrlo često podložna, opterećujući se najčešće nepotrebnim strahovima i dilemama, kao posledicama neizvesnosti koja je čeka.\nTim akušera – ginekolozi, ginekološko-akušerske sestre i fizioterapeuti, u školi u koju se ne nose knjige, pruža budućim mamama teoretsko znanje kroz informacije o svemu što bi trebalo i što žele da saznaju o trudnoći i o porođaju. Najpre, kako da o sebi najbolje vode računa tokom trudnoće, počevši od pravilne higijene, nege zuba i kože koji su u ovom periodu posebno osetljivi i podložni promenama, pa sve do pravilne i zdrave ishrane, čije je pravilo da “sada mora da jede za dvoje” često banalizovano do te mere da može uzrokovati i velike probleme i trudnici i bebi.\nPočetne lekcije u školi za trudnice\nU savetovalištu za trudnice, bilo da je reč o zajedničkoj edukaciji grupe budućih mama, bilo da je u pitanju individualna priprema u kućnim uslovima, one bivaju upućene u sve ono što ih očekuje tokom samog porođaja, od prijema u porodilište do samog čina dolaska bebe na svet.\nTrudnice dobijaju informacije o tome šta su prvi znaci samog porođaja i kako bi trebalo da se ponašaju kada pukne vodenjak ili počnu kontrakcije, kako njih savladati, šta treba znati pre polaska u porodilište i kako se treba ponašati tokom samog porođaja, kako bi i same sebi i bebi omogućile da on traje kraće i da protekne lakše. Kao i tome kako da na pravilan način brinu o bebi (poseban naglasak je na nezi pupka i pravilnom dojenju) i naravno o sebi kod kuće, budući da rana od porođaja i grudi (bradavice) zahtevaju posebnu negu. I naravno, kako da se pravilno hrane kao porodilje.\nPraktični deo školice za buduće mame obuhvata fizičke vežbe koje im omogućuju da svoje telo pripreme za porođaj.\nOvakvom edukacijom trudnice stiču veće samopouzdanje, uspevaju da eliminišu ili značajno ublaže onaj enormni strah kojim su opterećene mnoge, a naročito one koje prvi put rađaju.\nPohađanje škole za buduće mame počinje između 24. i 26. nedelje trudnoće. Potrebno je da svaka trudnica priloži izveštaj lekara, kako bi se odredile fizičke vežbe koje mogu da rade, budući da se u rizičnim trudnoćama izuzimaju vežbe napinjanja. U slučaju da je trudnica pod terapijom, za nju se određuje poseban nivo vežbi, ukoliko je i to moguće.\nŠkola za trudnice, odnosno savetovalište u kojem se pripremaju za porođaj, koncipirano je tako da se one upoznaju s kontrakcijama i mehanizmom porođaja, vežbaju tehnike disanja, a rade – sem pomenitih izuzetaka koje koriste terapiju, kondicione vežbe namenjene trudnicama i vežbe mišićne relaksacije i napinjanja, koje su usmerene na trbušne i međurebarne mišiće i na mišiće karličnog dna i na veću pokretljivost zglobova karlice.\nProgram je tako kocipiran da se tokom trudnoće povećava broj dana tokom kojih buduća mama vežba (do 34. nedelje dva puta, a zatim tri puta nedeljno), a sa vežbama napinjanja počinje se u 36. nedelji.\nIskustva: vek je kao prvi put\nMame koje su prošle kroz savetovalište za trudnice, odnosno one koje su se uz pomoć stručnjaka edukovale i pripremile za ono što ih čeka u porođajnoj sali, posebno ističu značaj svih dobijenih informacija i naučenih vežbi, kao i svih ostalih elemenata pripreme za porođaj, i to bez obzira čak i na to koliko su se puta porađale. Naprosto, kada još jednom prođu kroz sve to “gradivo”, bivaju smirenije, a vežbe disanja su im od izuzetne pomoći onda kada kontrakcije počnu, jer znaju kako da se ponašaju i kako da kontrolišu svoje telo dok ne stignu do porodilišta i dok ne krene sama faza porođaja.\nTo je upravo ona kondicija koja se stiče pravilnim vežbama rađenim u kondicionom delu škole za buduće mame, gde se uz vežbe za sticanje kondicije rade i vežbe za jačanje mišića čitavog tela, kao i vežbe relaksacije – trudnica nauči da upravlja svojim telom (neka vrsta joge) i da se opušta, budući da je kod samog porođaja veoma važno da svi mišići miruju i da što više kiseonika stigne do materičnog mišića i do bebe.\nŠkole za trudnice su postale popularne u poslednjih dvadesetak godina i za većinu budućih mama one su potpuno normalan sastavni deo puta koji prođu do samog porođaja, ne oslanjajući se na ono zastarelo i ponegde i dalje uvreženo stanovište da se i ne vredi pripremati za nešto što je neizvesno i nepredvidivog toka ili, pak, na mišljenje da se porođaj oduvek odvijao na isti način.\nRadi sigurnosti: * × 5 = 40\nПретходни чланакПретходно Nauka, matematika i sofistika u staroj Grčkoj


» Austrijski film – Od komedije do Švarcenegera\nPrvi filmovi nastali u Austriji pripadaju žanru bečkog, odnosno „Viena-filma“ (Wien-film) i bili su mešavina komedije, melodrame i romansiranih biografija. Od 1920. kada su se pojavili prvi dugometražni filmovi, posebnim ih je činio „bečki dijalekat“ kojim se govorilo u prestonici nekadašnjeg austrougarskog carstva i nigde više u zemlji.\nStanovnici Graca, drugog po veličini grada u Austriji, dugo su odbijali da masovnije pohrle u bioskope, smatrajući da je jezik koji se koristi u filmskim ostvarenjima neprirodan i da karikira originalnu verziju jezika.\nBeč nije samo filmska prestonica kinematografije Austrije, tu su rođeni i najveći glumci ove zemlje, međutim – moralni pobednik u svetu glumačkih imena Austrije ipak je (p)ostao Grac. Tome je „kriv“ Arndold Švarceneger, sadašnji američki glumac i političar koji je rođen u selu Tai, 3km od Graca.\nDan austrijskog filma (ipak bez Arnoldovih ostvarenja) održaće se u EU info centru, u ponedeljak, 22. jula. Tada ćemo, uz podršku Austrijskog kulturnog centra i u okviru serijala Filmski ponedeljak #EUzaTEBE, predstaviti izbor kratkih filmova iz Austrije.\nPosetiocima obezbeđujemo, kokice, slatkiše i sjajnu atmosferu – adresa je Kralja Milana 7, a projekcije počinju u 17h.


Kome odgovara kriza vlasti u Budvi? | Analitika - Informativni Portal\nKome odgovara kriza vlasti u Budvi?\nNovi izbori, prinudna uprava ili prekompozicija vlasti – u ovom trenutku, tvrde dobro upućeni u lokalna zbivanja u lokalnoj vlasti u Budvi, su jednako izvjesni.\nBez kvoruma - Nakon što ni juče nije obezbijeđjen kvorum za održavanje sjednice lokalnog parlamenta gradonačelnik Dragan Krapović kazao je da će uputiti prijedlog za skraćenje mandata lokalnog parlamenta.\nPitanje je, međjutim, da li u ovom trenutku ima podršku za održavanje lokalnih izbora?\n„Prilično je nerealno, ukoliko računa na mandate koalicije koje je vladala u Budvi do sada jer da mogu doći do dogovora oko toga došlo bi do dogovora o funkcionisaju vlasti. Međutim, ono što ne treba isključiti je da nekome od igrača vlasti na nacionalnom nivou to odgovara – za DPS je lakše da izazovu vanredne izbore nego da formiraju neku novu vladajuću većinu“, kazao je za Portal Analitika politički analitičar Zlatko Vujović.\nU ovom trenutku sa strane gledajući ključ rješenja drži odbornik Stevan Džaković. Međutim to bi, kažu dobro upućeni u budvanska zbivanja bilo krajnje pojednostavljena varijanta. Jer svako ima zamjenu, a politička scena Crne Gore je poznata po onima koji se s vremena na vrijeme predomisle.\nDPS-u bi tako najviše odgovarala prinudna uprava koju bi uvela vlada, koja ima zakonsko pravo ukoliko se sjednica SO opštine ne održi u narednih petnaest dana. Time bi pokazala da može da vlada bolje od sadašnje koalicione vlade koju su pratile razne trzavice, među kojima i oko bilborda u Budvi, tvrdi naš sagovornik dobro upućen u budvanska zbivanja.\nCrnogorskoj, koja ima tri mandata, ne odgovara međutim uvođenje prinudne uprave, iako nijesu došli na jučerašnju sjednicu, što se na prvo čitanje moglo protumačiti da će pratiti instrukcije koalicionih partneta koji čine vlast.\nDragan Purko Ivančević kritikovao je u "Pobjedi" najavu prinudne uprave, što je među potencijalnim partnerima doživljeno kao priprema terena za dolazak odbornika Crnogorske na sjednicu SO i obezbjeđivanje kvoruma.\nNakon toga počelo je otvoreno da se govori o onome što se do tada govorilo iza kulisa – da je napravljen dil da upravo Crnogorska uđe u aktuelnu vlast.\nViše opcija - To je jedna od opcija. Druga da se Džaković ipak predomisli da omogući kvorum ili da glasa za za skraćenje mandata lokalnog parlamenta. Dobro upućeni kažu da su njegove odluke u najmanju ruku nepredvidljive. Njegovi posljednji zahtjevi saopšteni juče su u najmanju ruku čudni ( da ne iskoristimo drugu riječ). Tako traži da se lider Demokrata Aleksa Bečić obrati crnogorskoj javnosti i saopšti da li pod izmjenama izbornog zakonodavstva, u cilju stvaranja uslova za prve fer izbore u Crnoj Gori, podrazumijeva obavezno uvođenje otvorenih listi u izborno zakonodavstvo.\nKaže da ako javno saopšti da je za otvorene liste - kriza vlasti u Budvi je za njega završena.\nU izjavi za Portal Analitika, gradonačelnik Budve Dragan Krapović kategorično je negirao da sve što se dešava u Budvi ima veze sa obaveznom rotacijom na čelnim funkcijama između Demokrata i DF-a na ključnim mjestima – gradonačelnika i predsjednika SO krajem godine a što je planirano njihovim koalicionim sporazumom. Kaže i da oni rade sve da se Sporazum primijeni, da to stalno saopštava, te da je pitanje da li to odgovara njihovim koalicionim partnerima.\nKome odgovara kriza vlasti - Pitanje je, međutim, da li je baš tako. Odavno se spekuliše da Demokratama i Krapoviću ne odgovara da dođe do rotacije i da im nikako ne odgovara da na mjesto gradonačelnika dodje kadar DF-a.\n„Postojale su brojne razlike u funkcionisanju koalicije na relaciji DF i Demokrate i bio bi veliki izazov da dođe do rotacije. Vjerujem da je za Demokrate bezbolnije rješenje da dođe do vanrednih izbora za koje vjeruju da bi na osnovu prethodnih izbora ostvarili značajno bolji rezultat u odnosu na DF. Veoma je, međutim, važno da krivica ne bude na njihovoj strani, odnosno da ubijede građane Budve da su oni uradili sve što je u njihovoj moći da vlast opstane“, kaže Zlatko Vujović.\nDa ne bi Vlada preuzela upravljanje gradom i to u jeku turističke sezone, lokalna vlast ima petnaest dana da riješi situaciju. Procjenjuje se da bez obzira što pričali, lokalni izbori baš u ovom trenutku ne odgovaraju nikome. Pa ni Demokratama.\nTagovi: Budva vlast krapović Zlatko Vujović


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "CG posvećena vladavini prava i ekonomiji"\nĐUKANOVIĆ U MINHENU 15. 02. 2019. 16:50 >> 20:41 9\n"CG posvećena vladavini prava i ekonomiji"\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović, učešće na Minhenskoj bezbjednosnoj konferenciji, danas je počeo nizom bilateralnih susreta. Đukanović je imao odvojene razgovore sa državnim ministrom za Evropu u Vladi Ujedinjenog Kraljevstva Alanom Dankanom, poslanikom njemačkog parlamenta i koordinatorom za transatlantsku saradnju Savezne vlade Peterom Bajerom, predsjednikom Vlade Sjeverne Makedonije Zoranom Zaevim i predsjednikom Kosova Hašimom Tačijem.\nCrnogorski Parlament ce već u martu ratifikovati Protokol, uz Sjevernoatlantski ugovor, o pristupanju Sjeverne Makedonije NATO i tako će Crna Gora među prvim članicama NATO-a dati snažan vjetar u leđa toj zemlji, saopštio je predsjednik Milo Đukanović premijeru Sjeverne Makedonije Zoranu Zaevu, na Minhenskoj bezbjednosnoj konferenciji. Zaev kaže da ta država nema boljeg prijatelja od Crne Gore. Raduje ga što će Crna Gora podijeliti svoje iskustvo sa njima, kako na putu ka NATO-u, tako i ka EU.\nSjeverna Makedoja nema boljeg i pouzdanijeg prijatelja od Crne Gore, kaže predsjednik Vlade te države Zoran Zaev. To je Zaev saopštio i predsjedniku Milu Đukanoviću, tokom susreta u okviru Minhenske bezbjednosne konferencije. Raduje ga što će Crna Gora, kako mu je kazao Đukanović, biti među prvim članicama NATO-a koje će ratifikovati Protokol o pristupanju Sjeverne Makedonije Alijansi.\nCrna Gora i Ujedinjeno Kraljevstvo (UK) imaju odlične odnose, a u daljem periodu posebna pažnja će biti posvećena jačanju ekonomske saradnje, ocijenjeno je u razgovoru predsjednika Mila Đukanovića sa državnim ministrom za Evropu u Vladi UK, Alanom Dankanom.\nKako je saopšteno iz kabineta predsjednika, učešće na Minhenskoj bezbjednosnoj konferenciji, Đukanović je započeo nizom bilateralnih susreta.\nOsim sa Dankanom, Đukanović je razgovarao i sa poslanikom njemačkog parlamenta i koordinatorom za transatlantsku saradnju Savezne vlade Peterom Bajerom, prmijerom Sjeverne Makedonije Zoranom Zaevim i predsjednikom Kosova Hašimom Tačijem.\n"U razgovoru sa Dankanom, kojem je prisustvovao ministar odbrane Predrag Bošković, potvrđeno je snažno partnerstvo Crne Gore i UK i puna podrška evropskoj integraciji Crne Gore, saglasno prethodnoj podršci prustupanju u NATO", kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je Dankan ponovio da bez obzira na rezultat Bregzita, britanska vlada ostaje snažno posvećena i prisutna u regionu Zapadnog Balkana.\n„Bez obzira na Bregzit, Velika Britanija vas neće napustiti, bićemo uz vas. To je bila i poruka Londonskog samita o Zapadnom Balkanu“, kazao je Dankan.\nU razgovoru je ocijenjeno da dvije zemlje imaju odlične odnose.\n„A u daljem periodu posebna pažnja će se posvetiti jačanju ekonomskih odnosa i dodatnom snaženju saradnje državnih institucija u oblasti odbrane i bezbjednosti“, kaže se u saopštenju.\nĐukanović je zahvalio na dosadašnjoj podršci britanske Vlade demokratskom razvoju Crne Gore i izgradnji institucija koje su, kako je kazao, u stanju da štite interese zemlje i njenih građana.\nPosebno je, kako se navodi, istakao saradnju u oblasti odbrane, bezbjednosti, pravde i jačanja javne uprave.\nU razgovoru Đukanovića sa Bajerom iskazana je zajednička podrška kontinuiranom dijalogu između dvije zemlje, i važnost njegovog daljeg intenziviranja.\n„Posebno je naglašena važnost crnogorskog učlanjenja u NATO što je, prema riječima Bajera, bio jednako važan korak i za Crnu Goru i za NATO“, kaže se u saopštenju.\nU tom kontekstu, sagovornici su pozdravili napredak Makedonije i njeno skoro pristupanje Sjevernoatlantskom savezu.\nĐukanović je naglasio da Crna Gora ostaje prioritetno posvećena očuvanju dinamičnog ekonomskog razvoja i ispunjavanju svih obaveza u pregovaračkom procesu, u okviru kojeg ostaje apsolutna posvećenost oblasti vladavine prava.\nBajer je, kako je saopšteno, pozdravio dobre rezultate i kontinuirani napredak Crne Gore, koji je svakim danom čini sve bližoj Evropskoj uniji (EU).\nNavodi se da je u razgovoru sa Zaevim iskazano puno zadovoljstvo kvalitetom međudržavnih odnosa i potvrđena spremnost za dalje jačanje saradnje u procesu evropskih integracija i intenziviranje ekonomskih veza.\nĐukanović je čestitao veliki uspjeh i rješavanje dugogodišnjeg grčko-makedonskog spora, čime je otvoren dalji evropski put i dat snažan impuls jačanju stabilnosti i rješavanju preostalih otvorenih pitanja u regionu.\n„Zajednički je konstatovano da su evropska perspektiva, jačanje regionalne saradnje i povezivanje zemalja prioriteti dvije zemlje“, kaže se u saopštenju.\nDodaje se da su odnosi u regionu bili predmet razgovora i tokom susreta sa Tačijem.\n„Dva predsjednika su se saglasili da rješavanje spora između Atine i Skoplja daje snažan doprinos stabilnosti regiona i ukazuje na važnost nastavka i intenziviranja dijaloga Beograda i Prištine, što je u najboljem interesu svih na Zapadnom Balkanu“, navodi se u saopštenju.


Promene u igračkom sastavu pred Superligu – CZBG portal\nPromene u igračkom sastavu pred Superligu\nponedeljak 16.04.2018\tNema komentara na Promene u igračkom sastavu pred Superligu\nCrveno-beli startuju u Superligi utakmicom protiv zemunske “Mladosti”. Po trofej u domaćem šampionatu sa izmenjenim sastavom.\nKK Crvena zvezda mts obaveštava javnost da je klub 16.04.2018.godine sporazmno raskinuo ugovor sa Dilanom Enisom, dok su crveno-bele pojačali Aleksa Radanov i Filip Čović.\nReprezentativac Srbije Aleksa Radanov, koji je bio ustupljen FMP-u se vraća u Crvenu zvezdu sa kojom ima višegodišnji ugovor.\nTalentovani 20-godišnji bek visok 204 santimetara, jedan je od najtalentovanijih mladih igrača u Evropi u svom uzrastu, uspešno može da pokriva sve pozicije od 1 do 3. U dresu FMP-a u ovoj sezoni, postizao je 8 poena i imao prosečno 3 skoka po utakmici.\nPlejmejker Filip Čović, kapiten FMP-a, potpisao je ugovor do kraja sezone sa ekipom Crvene zvezde mts, za koju će nastupati u utakmicama Super lige.\nIskusni organizator igre, ima 28 godina, a ove sezone je u ligaškom delu ABA lige ubacivao 15.8 poena po utakmici, uz 7.5 asistencija po meču:\n„ Nema velikih reči, ali ni puno vremena za adaptaciju, jer Superliga Srbije počinje već za dva dana. Od prethodnog odlaska, prošao sam puno toga, mnogo sam iskusniji i zato mogu da kažem da je ovo velika čast za mene, i da smatram da mogu da pomognem timu Crvene zvezde mts. Na meni je da radim naporno i da se što pre priviknem na nove saigrače i igru ekipe. Znam praktično sve igrače u ovom timu, i verujem da će mi zbog toga biti potrebno i manje vremena da se u potpunosti uklopim u novi sistem” rekao je novi član crveno-belih za koje je igrao u sezoni 2011-2012.\nImajući u vidu da Milko Bjelica ima ugovor sa klubom do kraja sezone, u toku su razgovori sa njim oko njegovog statusa u klubu, s obzirom da je u poslednje vreme, neke važne utakmice za klub odigrao u neočekivano slaboj formi.\nEkipa Crvene zvezde mts prvi meč u Superligi igra u sredu u dvorani „Aleksandar Nikolić” protiv zemunske „Mladosti”.


Međak: Neizvesno otvaranje pregovaračkih klastera u decembru - European Western Balkans\nMeđak: Neizvesno otvaranje pregovaračkih klastera u decembru\nAutor EWB 23. 08. 2021. 23. 08. 2021.\nBEOGRAD – Potpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji Vladimir Međak izjavio za je da nije izvesno da će u decembru biti otvoreni pregovarački klasteri tri i četiri, jer vlast, od poslednjeg izveštaja Evropske komisije, nije skoro ništa uradila kada je su pitanju borba protiv visoke korupcije i organizovanog kriminala, vladavina prava i sloboda medija, prenosi N1.\nMeđak je agenciji Beta rekao da su u međuvremenu pokrenute istrage protiv pojedinih organizovanih kriminalnih grupa, ali da se nije istraživala njihova povezanost sa predstavnicima vlasti.\n„Nezavisnog pravosuđa neće biti dok se ne usvoje ustavni amandmani. Čudno je da je oformljena Radna grupa za pisanje amandmana, iako je Vlada Srbije donela amandmane koje je pre tri godine navodno usvojila i Venecijanska komisija“, kazao je potpredsednik Evropskog pokreta.\nOn je izjavio da od poslednjeg izveštaja EK iz marta ove godine nije napravljen pomak ni kada je u pitanju sloboda medija u Srbiji.\n„Vlast ponovo pravi spiskove medija koji navodno rade za zapad i zapravo pokreće kampanju protiv svih medija koji nisu pod njenom kontrolom. To je potpuno sumanuto, jer s takvim odnosom prema nezavisnim medijima EU nas neće prihvatiti“, istakao je on.\nMeđak je dodao da je Srbija s nekoliko godina zakašnjenja i skoro dve godine potpunog zastoja „uhvatila priključak“ u pregovaračkom procesu za učlanjenje u EU, jer je podnela pregovaračke pozicije koje se odnose na poglavlje 10 – informaciona društva i mediji, poglavlje 15 – energetika, poglavlje 16 – porezi i poglavlje 19 koje se odnosi na socijalnu politiku i zapošljavanje.\n„Sva ova poglavlja pripadaju klasterima tri i četri, u pristupnim pregovorima za članstvo u EU“, naveo je Međak.\nPrema njegovim rečima, vlast pokušava da prikaže da je i dalje na evropskom putu samo da bi EK u godišnjem izveštaju u oktobru saopštila da je došlo do nekih pozitivnih pomaka, što bi uslovilo otvaranje klastera tri i četri.\n„Ali o njima se neće odlučivati samo na osnovu sadržaja naših pregovaračkih pozicija u tim poglavljima, nego će se uzeti i obzir napredak kada je u pitanju vladavina prava“, zaključio je Međak.\nEvropska unijapregovarački klasteriSrbijaVladavina pravaVladimir Međak\nEWB 07. 02. 2019. 07. 02. 2019.


Liverpulovih 6 - Ništa neće zaseniti istanbulsku noć i 3:3, najbolniju Ančelotijevu ranu - Sportal\nFK Liverpul FOTO:EPA/ PETER POWELL\nVl.K. - Vest objavljena: 10:30 - 28.05.2022\nLiverpul će večeras u Parizu odigrati svoje jubilarno 10. finale Lige šampiona, a kakav god ishod ovog meča bude i dalje će “redsi” moći da kažu da u borbama za ušati trofej imaju pozitivan skor.\nSlavni tim sa “Enfild Rouda” je najuspešniji engleski tim u elitnom takmičenju sa šest osvojenih trofeja u dosadašnjih devet finala, a po broju evropskih titula na “Starom kontinentu” uspešniji su jedino njihov večerašnji rival Real Madrid koji ih je osvojio 13, odnosno Milan koji ih ima sedam. Liverpul i Bajern iz Minhena dele treće mesto sa po šest kruna u Ligi šampiona, a sledi ih Barselona sa pet.\nEkipa Jirgena Klopa igra sjajan, napadački fudbal ove sezone gde su oborili klupski rekord po broju postignutih golova u jednoj takmičarskoj godini. Na dosadašnje 62 utakmice postigli su čak 147 pogodaka, od čega 30 na 12 mečeva Lige šampiona. Poređenja radi, Real je postigao dva manje i ove brojke obećavaju jedno vrlo uzbudljivo i efikasno finale koje će za ova dva tima biti treće međusobno.\nU međusobnom skoru trenutno je egal, a prvo finale odigrali su baš u Parizu\nLiverpul i Real su se prvi put u botbi za titulu sastali u sezoni 1980/81, a ono što je zanimljivo i to finale bilo je odigrano u Parizu ali na stadionu “Park Pričeva”.\nKraljevski klub je tada sa klupe predvodio legendarni srpski trener Vujadin Boškov, ali slavio je engleski tim predvođen Bobom Pejzlijem i to rezultatom 1:0. Jedini pogodak na susretu viđen je u samom finišu utakmice, a koban po španskog velikana bio je Alan Kenedi koji je u 82. minutu postigao gol vredan evropske titule, treće za tim sa “Enfilda”.\nOvaj poraz bio je ujedno i poslednji poraz Reala u finalima Lige šampiona, a od tada ih je igrao čak sedam.\nNa osvetu je Real čekao punih 37 godina, pošto su se dva tima na poslednjem stepeniku ponovo sastala tek u sezoni 2017/18. U meču koji su obeležile nestvarne greške golmana “redsa” Lorisa Kariusa i spektakularne “makazice” Gereta Bejla, “kraljevići” su slavili sa 3:1.\nVelšanin je u ovom finalu odigranom u Kijevu postigao dva pogotka, a jednom je pogodio i Karim Benzema. Jedini strelac za Liverpul bio je Sadio Mane\nČak četiri titule od 1977. do 1984\nPeriod od sredine sedamdesetih do polovine osamdesetih godina prošlog veka obeležila je strahovita dominacija engleskih timova, koji su od od sezone 1976/77 do sezone 1984/84 osvojili sedam od osam mogućih titula u Ligi šampiona.\nLiverpul ih je osvojio čak četiri, uključujući i onu pomenutu u finalu sa Real Madridom, a prvu u klupskoj istoriji izvojevali su trijumfom nad Borusijom iz Mehengladbaha 1977 godine na rimskom “Olimpiku”. Ekipa legendarnog Boba Pejzlija tukla je popularne “ždrepce” iz Mehengladbaha sa 3:1, golovima Terija Mekdermonta, Tomija Smita i Fila Nila, dok je jeidni gol za rivala postigao Alan Simonsen.\nNaredne godine “redsi” su titulu odbranili na “Vembliju” pošto su u finalu tukli belgijski Klub Briž predvođenog čuvenim austrijskim stručnjakom Ernstom Hapelom. Rezultat ovog meča bio je 1:0, a strelac jedinog pogotka bio je Keni Dagliš u 64. minutu.\nUsledile su dve uzastopne titule Notingem Forestra, nakon kojih se na tron ponovo vratio Liverpul već pomenutim trijumfom nad madridskim Realom 1981. godine.\nNaredna titula pripala je Aston Vili koja je u finalu tukla Bajern iz Minhena, a Hamburger je prekinuo šestogodišnju dominaciju Engleza pobedom nad Juventusom u finalu.\nIpak, 1984. godina ponovo je bila godina Liverpula, koji je posle boljeg izvođenja penala savladao Romu i to u njenoj kući, na rimskom “Olimpiku” koji je postao taličan za “redse” jer su na njemu podigli pehar i sedam godina ranije.\nRegularni deo utakmice završen je rezultatom 1:1, a golove su postigli Pil Nil za engleski tim, odnosno Roberto Pruco za “vučicu”. U penal seriji bilo je 4:2 za tim Džoa Fejgana iako je ona počela promašajem Stiva Nikola.\nIgrao je Liverpul finale i naredne, 1985. godine ali je tada golom Mišela Plartinija slavio Juventus (1:0), u meču na “Hejselu” koji je obeležila jedna od najvećih tragedija u istoriji fudbala u kojoj je poginulo 39 navijača.\nSpektakularan povratak na tron posle dve decenije i meč koji je ostao velika rana Karla Anćelotija\nUtakmica odigrana 25. maja 2005. godine na istanbulskom stadionu “Ataturk” ostaće upamćena kao najuzbuljivija u istoriji Lige šampiona, a na njoj se Liverpul na spektakularan način vratio na tron nakon pune 21 godine.\nProtivnik “redsima” Rafe Beniteza bio je Milan, koji je sa klupe predvodio sadašnji trener Real Madrida – Karlo Anćeloti, a slavio je engleski tim nakon najvećeg preokreta ikada viđenih u mečevima za trofej elitnog takmičenja.\nItalijanski tim je do poluvremena imao ogromnih 3:0 golovima Paola Maldinija i u dva navrata Hernana Krespa, pa je delovalo da “rosoneri” hitaju ka velikoj pobedi. Tako nisu mislili fudbaleri Liverpula koji su "blickrigom" od 54. do 60. minuta vratili rezultat u egal golovima Stivena Džerarda, Vladimira Šmicera i Ćabija Alonsa.\nNa kraju regularnog dela rezultat je bio 3:3, a onda je ulogu junaka preuzeo Jirži Dudek koji je čudesnim intervencijama u produžecima i penal seriji doneo “redsima” peti trofej Lige šampiona u istoriji.\nOvaj meč ostao je kao velika rana Karla Anćelotija koji je tokom svoje karijere odigrao četiri meča za titulu klupskog prvaka Evrope, a izgubio je samo ovaj u Istanbulu i to na neverovatan način. Već dve godine kasnije Milan i Liverpul su se ponovo sastali u finalu u Atini, a tada su uzvratili "rosoneri" sa 2:1. Ipak, sigurno je da italijanskog stručnjaka i dalje peku istanbulske rane.\nVečeras će Anćeloti imati priliku da preuzme vođstvo nad engleskim timom u ukupnom skoru i ujedno postane jedini trener sa četiri trofeja Lige šampiona. Za sada zvanje najuspešnijeg deli sa Zinedinom Zidanom i pomenutim Bobom Pejzlijem sa po tri evropske krune. Takođe, Anćeloti je jedini trener koji je došao do brojke od pet finala.\nInače, utakmica između Liverpula i Milana iz 2005. godine treće je najefikasnije finale u istoriji Lige šampiona. Više golova bilo je jedino na utakmici Reala i Ajntrahta iz Frankfurta 1960. godine (7:3) i onoj u kojoj je Benfika dve godine kasnije tukla “Los Blankose” sa 5:3.\nPoslednji trofej osvojen protiv zemljaka, a novim bi Liverpul ispisao istoriju engleskog fudbala\nZa sada poslednju titulu Lige šampiona Liverpul je uzeo u sezoni 2018/19, kada je u finalu u odigranom na stadonu “Vanda Metropolitano” u Madridu slavio nad Totenhemom sa 2:0.\nPobedu ekipi Jirgena Klopa doneli su Mohamed Slah sa penala već u drugom minutu, odnosno Divok Oriđi u 87. minutu. Egipćanin će i večeras biti jedna od glavnih uzdanica “redsa” koji imaju šansu da ostvare jedinstven podvig u istoriji engleskog fudbala.\nNaime, Liverpul je ove sezone postao jedini engleski tim koji je u jednoj takmičarskoj godini dostigao finale u Liga kupu, FA kupu i Ligi šampiona. U prva dva su slavili nakon boljeg izvođenjeg penala protiv još uvek aktuelnog prvaka Evrope Čelsija. Večerašnjom pobedom objednili bi tri velika trofeja, a četvrti im je izmakao u foto finišu, pošto je u Premijer ligi do titule došao Mančester siti sa bodom više od tima Jirgena Klopa.\nFK Liverpul FK Real Madrid Liga šampiona Finale Lige šampiona


Upozorenje građanima BiH iz Telemacha: Lažna nagradna igra na internetu - IlijasNet\nIlijasNet/Ostalo/Zanimljivosti/Upozorenje građanima BiH iz Telemacha: Lažna nagradna igra na internetu *Arhiva\nUpozorenje građanima BiH iz Telemacha: Lažna nagradna igra na internetu *Arhiva\nKompanija Telemach obavještava građane da se na društvenim mrežama proteklih dana pojavila lažna nagradna igra koja zloupotrebljava ime kompanije Telemach.\nS tim u vezi obavještavamo korisnike, kao i sve građane BiH, da trenutno kompanija Telemach ne organizuje nagradnu igra u okviru koje se poklanjaju vrijedne nagrade Samsung Galaxy S10, Apple Iphone XS ili Samsung Galaxy S9, kao što se navodi u lažnim nagradnim igrama, saopćeno je danas iz Telemacha.\n”Lažne internetske obavijesti u kojima se pošiljatelj predstavlja kao organizator nagradne igre u ime kompanije Telemach, traži prethodno osobne podatke neophodne za dobijanje nagrada. Pozivamo korisnike Telemach usluga kao i građane BiH na oprez, jer ovakve poruke mogu sadržati poveznice za zlonamjerne poveznice ili datoteke.\nZa primanje ovakvih lažnih obavijesti o kompaniji Telemach potrebno je prijaviti službi za odnose sa korisnicima na info@telemach.co.ba, dok će kompanija Telemach o naprijed navedenom u što kraćem roku izvjestiti nadležne organe s ciljem pronalaska i sankcionisanja odgovornih”, saopćeno je.


STOPIRATI KONKURS ZA SUFINANSIRANJE MEDIJA U NIŠU – NovostiDana.rs\nSTOPIRATI KONKURS ZA SUFINANSIRANJE MEDIJA U NIŠU\nPozivamo nadležne gradske organe da stopiraju realizaciju aktuelnog niškog Konkursa za sufinansiranje medijskih projekata dok Ministarstvo kulture i informisanja ne usvoji aktuelne Izmene i dopune Pravilnika o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja.\nOve Izmene i dopune Pravilnika trebalo bi da uskoro, a na novi, pa i drugačiji način urede oblast projektnog sufinansiranja medija u odnosu na prošlogodišnji Pravilnik, na osnovu kojeg je raspisan ovogodišnji niški Konkurs.\nNaglašavamo da trošenje gradskog budžetskog novca i ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja spadaju u vitalne prioritete građana i lokalne zajednice u Nišu, te da bi konkurs morao da bude realizovan na nesumnjivo adekvatan način. Sve izmene propisa koje bi potencijalno mogle doprineti da javni interes u medijima bude ispred partikularnih i pojedinačnih interesa, kao i da informisanje javnosti bude što objektivnije, moraju se tretirati kao relevantne, a razloga za žurbu, čak i u predizborno vreme- ne sme biti.\nMedijski konkursi moraju obezbediti pravovremeno, potpuno, istinito i nepristrasno informisanje građana o svim temama od javnog značaja- ekonomiji, komunalnoj politici, delovanju političkih faktora, kulturi i drugim oblastima. Ukoliko se oni ne realizuju na kvalitetan način, građani ostaju uskraćeni za takve informacije, na koje imaju puno pravo, jer pored ostalog kao poreski obveznici finansiraju medijske projekte, a sami mediji biće projektno „kupljeni“ kako bi se bavili političkom i drugom propagandom.\nSmatramo da je jedan od najvećih nedostataka ovogodišnjeg niškog Konkursa za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji Grada Niša činjenica da ne predviđa profesionalni monitoring i evaluaciju načina izveštavanja medija sa aspekta ostvarivanja javnog interesa. Ostvarenje javnog interesa u oblasti javnog informisanja je svrha raspisivanja ovakvih konkursa, te je krajnje neophodno pratiti da li je ona ostvarena, ili se kroz način izveštavanja promoviše interes lokalne vlasti, neke političke opcije, vlasnika medija ili komercijalnih partnera. Ovaj Konkurs, kao i onaj prošlogodišnji, usputno i nejasno spominje jedino „interni monitoring i evaluaciju“, za koje su niški mediji u svojim projektima do sada navodili da će ih sprovoditi, recimo, kroz “sastanke projektnog tima”, “reakcije gledalaca”, “ankete na ulici” ili „broj retvitova“.\nŽelimo da verujemo da postoji šansa da kroz aktuelne Izmene i dopune Pravilnika ovaj veliki nedostatak u sufinansiranju medijskih projekata bude ispravljen. Lokalni antikorupcijski forum Niš (LAF), Biro za društvena istraživanja (BIRODI) iz Beograda i Novosadska novinarska škola dostavili su nedavno Ministarstvu kulture i informisanja predloge za izmenu i dopunu Pravilnika, među kojima je ključni da monitoring načina izveštavanja medija sa aspekta ostvarivanja javnog interesa bude sastavni deo konkursa, te da se takav monitoring mora sastojati iz samoevaluacije novinara i eksterne evaluacije medijskih eksperata. Slično mišljenje o potrebi ovakvog monitoringa Ministarstvu su uputili i NUNS i Lokal press.\nOva tela, institucije i organizacije predložila su Ministarstvu i da se u Izmenama i dopunama Pravilnika predvide merljivi kriterijumi za ocenu kvaliteta medijskih projekata, osnosno egzaktni sistem bodovanja sadržaja projekata. Aktuelni niški Konkurs je, međutim, zadržao prošlogodišnje „rešenje“ po kojem članovi Stručne komisije ocenjuju projekte po nedovoljno jasnim pravilima, odnosno prilično arbitrarno i voluntaristički.\nSmatramo posebno zabrinjavajućim što ovaj medijski Konkurs, inače jedan od najvećih u Srbiji, predviđa da gornji limit sredstava koje jedan medij može da dobije iznosi bezmalo trećinu ukupno izdvojenog niškog budžetskog novca za medije za ovu godinu, odnosno 20 miliona od ukupno 68.205.000 dinara.\nPodsećamo da je na prošlogodišnjem konkursu za medijsko sufinansiranje koji je raspisalo Ministarstvo kulture za sve medije u Srbiji gornji limit po mediju iznosio sedam miliona dinara. Takođe podsećamo da u Nišu ima vlasnika medija koji godinama unazad, i po pravilu, dobijaju najviše javnih sredstava, što otvara prostor za sumnju da je i ove godine raspisan „Konkurs sa slikom“, napravljen po meri takvih vlasnika. Problem je još veći ukoliko se zna da ti vlasnici poseduju više medija, te bi im mogla biti „poklonjena“ ubedljiva većina sredstava na Konkursu, čime se oni nedozvoljeno favorizuju, ozbiljno ugrožava medijski pluralizam, a jača zakonom zabranjena koncentracija vlasništva.\nUkoliko Grad ne bude suspendovao sprovođenje aktuelnog Konkursa, LAF će zahtevati da se u rad Stručne komisije uvrsti građanski posmatrač, koji je inače predviđen Lokalnim planom za borbu protiv korupcije grada Niša. Građanskog posmatrača bi delegirao LAF, a on bi imao pravo da prisustvuje sastancima Komisije i ostvari uvid u dokumenta, bez prava glasa pri odlučivanju, te da povodom eventualnih nepravilnosti pokreće postupke pred nadležnim organima i o tome obavesti javnost.\nPodsećamo da Stručna komisija i gradska Uprava za kulturu prošle godine nisu dozvolile LAF-u da u toj komisiji ima građanskog posmatrača. Na tom Konkursu su oko 86 odsto sredstava, od ukupno 51.128.200 dinara, dobili mediji koji su u Godišnjem izveštaju o vlasničkoj strukturi i kontroli medija u Srbiji Saveta za borbu protiv korupcije, objavljenom u februaru prošle godine, označeni kao mediji koji su vlasnički, finansijski ili uređivački bliski vlastima.\nMediji čiji su osnivači članovi porodice Radomirović: Belle amie televizija, Belle amie radio, Belle amie internet portal i Narodne novine, dobili su tada 31,5 miliona (skoro 61,5 odsto ukupnih sredstava). Televiziji Zona plus, čiji je vlasnik Vladan Gašić, sin bivšeg ministra odbrane Bratislava Gašića, odobreno je 8,1 milion dinara (15,9 odsto), a Televiziji Kopernikus, koja je u vlasništvu članova porodice Milovanović- 4,5 miliona (8,8 odsto).\nU Nišu, 11. februara 2016. godine\nKoordinatorka LAF-a, Zorica Miladinović\nPredsednik UO Skupštine predsednika skupština stanara, Saša Kostić\nDirektor programa „Društvo protiv korupcije“ BIRODI, Zoran Gavrilović\nPovezanoBirodi, konkurs, Laf, Mediji, projektno finansiranje, regioni\nЈугу Србије требају фабрике а не центри за азиланте\nDIRIGENT ZORAN ANDRIĆ: OTVORENO PISMO „SRAM VAS BILO MINISTRE TASOVAC“


Lavrov: Rusija i dalje čeka odgovor SAD i NATO-a o garancijama za neširenje alijanse - Politički.rs\nBeta, Foto: Ministarstvo spoljnih poslova Rusije\nRusija i dalje čeka odgovor SAD i NATO-a na zahtev Moskve za obavezujućim garancijama da se alijansa neće širiti na Ukrajinu i druge bivše sovjetske republike, izjavio je danas šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nNa konferenciji za novinare posle sastanka sa nemačkom ministarkom spoljnih poslova Analenom Berbok (Annalena Baerbock) u Moskvi, Lavrov je rekao da su “te inicijative koje je predložila ruska strana, oko pouzdanih, pravno obavezujućih bezbednosnih garancija, privukle pažnju” i da se o njima “prilično detaljno razgovaralo”, prenosi agencija TASS.\n“Ponoviću, mi smo te garancije (nacrte sporazuma) predali SAD i članicama NATO-a. Sada očekujemo odgovore na ove predloge, kao što nam je i obećano, kako bismo nastavili razgovor”, kazao je Lavrov.\nDodao je da je na sastanku sa Berbok “izražena zabrinutost zbog usmerenosti NATO-a ka obuzdavanju Rusije”.\nRusija je 17. decembra objavila nacrte dva dokumenta, bezbednosnog ugovora Rusije i SAD i bezbednosnog sporazuma Moskve i NATO-a, u vreme sve većih tenzija zbog nagomilavanja ruskih vojnika u blizini Ukrajine.\nMoskva, koja negira da planira napad na susednu Ukrajinu, zatražila je garancije da se NATO neće širiti na tu zemlju i druge bivše sovjetske republike, da neće rasporedjivati oružje na tim teritorijama i da će prestati da izvodi vojne vežbe u blizini ruske granice.\nVašington i njegovi saveznici odlučno su odbacili zahteve Moskve na prošlonedeljnim pregovorima predstavnika Rusije i SAD i NATO-a, na kojima nije postignut napredak u zaustavljanju eskalacije krize.\nPregovori su započeti u jeku tenzija, naraslih pošto je Rusija u blizini granice sa Ukrajinom rasporedila oko 100.000 vojnika i teško naoružanje. Kijev i Zapad strahuju da gomilanje ruskih snaga blizu Ukrajine nagoveštava invaziju na tu zemlju.\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken sutra će posetiti Ukrajinu “kako bi potvrdio posvećenost SAD suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine”, naveo je danas Stejt department.\nTagged: NATO, RUSIJA, SAD, SERGEJ LAVROV


Sve više reklama na internetu - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nZbog sve većeg broja korisnika interneta u svetu, ove godine se na globalnom nivou očekuje rast digitalnog oglašavanja od 14,6 odsto, što je nastavak dugogodišnjeg trenda rasta onlajn marketinga.\nRezultati istraživanja pokazuju da je 2012. zabeležen globalni rast reklamiranja na svetskoj mreži od 14 odsto. Istovremeno, tržište digitalnog marketinga u Srbiji poraslo je za 17 odsto.\nPrema proceni Evropske novinarske opservatorije, onlajn reklamiranje u Srbiji vredno je između petnaest i dvadeset miliona evra dok je pre tri godine vredelo između četiri i pet miliona evra. Kako kaže Vladimir Aranđelović iz Interaktivnog biroa za oglašavanje (IAB), prošlogodišnji rast onlajn tržišta u Srbiji od 17 odsto značajan je pad u odnosu na 2011, kada je domaće tržište imalo najveći rast u Evropi – 36 odsto.\n– Najveći rast je 2012. zabeležila kategorija oglašavanja na mobilnim uređajima. Ovo tržište je poraslo 200 odsto za godinu dana i upravo se od mobilnog oglašavanja očekuje najznačajniji napredak jer su sadržaji na svetskoj mreži uvek dostupni zahvaljujući pametnim telefonima i računarima – objašnjava Aranđelović.\nDigitalno oglašavanje nije zadovoljilo sve igrače virtuelnog sveta i biznisa. Izdavači američkih i evropskih novina u velikom broju slučajeva počeli su da naplaćuju pristup svojim elektronskim stranicama jer se ispostavilo da su precenili prihode od onlajn reklama. Ukratko, oglasi na njihovim sajtovima nisu doneli očekivanu zaradu pa su morali da pronađu drugi izvor zarade. Za „Njujork tajms”, na primer, novi model pokazao se uspešnim jer je zarada od onlajn pretplate veća od zarade od onlajn oglasa.\nTekst je prvobitno objavljen u dnevnom listu Politika 28.05.2013.\nTags:digitalna izdanja, digitalno oglašavanje, Hulu, IAB, mobilni uređaji, Njujork Tajms, onlajn marketing, onlajn pretplata, virtuelni svet, Vladimir Aranđelović\n» Oglašavanje i marketing » Sve više reklama na internetu


U Kučevu završen likovni konkurs za izradu novogodišnjih ukrasa\n25 Dec 2020, 11:45 Kučevo e Kučevo.rs Ljubiša Nastasijević\nNa upravo završenom Novogodišnjem dečjem likovnom konkursu za izradu novogodišnjeg ukrasa, u organizaciji Centra za kulturu „Dragan Kecman“ u Kučevu, nagrađeni su radovi 15 mladih autora kojima će se u holu ove kulturne ustanove u petak 25.ovog meseca sa početkom u 10.sati uz poštovanje mera zaštite od pamdemije korona virusa uručiti prigodne nagrade.\nZahvaljujemo svim učesnicima konkursa, deci, nastavnicima i školama i Vrtiću, što su uprkos situaciji sa epidemijom koronavirusa, imali volje, želje, vremena i kreativnosti da uzmu učešće u ovoj našoj tradicionalnoj akciji.Izložba svih prispelih radova postavljena je u holu Centra za kulturu Kučevo i otvorena je za pojedinačne posete u toku radnog vremena Ustanove,kažu u Centru za kulturu ,,Dragan Kecman’’ u ovom gradu na Peku.\nCentar za kulturu ,,Dragan Kecman’’ Kučevo sprovodi sve mere propisane od strane nadležnih organa, u cilju suzbijanja cirkulacije koronavirusa. Nošenje zaštitne maske je obavezno na programima, u prostoru postoje dezo-barijere i sredstva za dezinfekciju ruku, vodi se računa o fizičkoj distanci i maksimalnom broju posetilaca u skladu sa propisima. Molimo publiku da bude odgovorna prema sebi i drugima, te da se pridržava propisanih mera,stoji u apelu ove kulturne ustanove u Kučevu.


Kurc: Srbija se dokazala na međunarodnoj sceni\nM. D. 2. decembra 2015. 23:00\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc ocenio je, povodom predstojećeg ministarskog saveta OEBS-a u Beogradu, da se Srbija tokom jednogodišnjeg predsedavanja toj organizaciji dokazala na međunarodnoj diplomatskoj sceni i da je ispunila sva očekivanja.\n„Godina 2014. bila je jedna od najtežih za OEBS i Evropu. Konflikt u Ukrajini je potresao evropski bezbednosni sistem u njegovim osnovama, a posledice toga osećamo i danas. Zbog toga je velika zasluga dva uzastopna predsedavajuća OEBS-u – Švajcarske i Srbije – što su pokrenute mere u cilju smanjenja napetosti u ukrajinskoj krizi“, kazao je on u intervjuu Tanjugu.\nSrbija se, prema njegovim rečima, tokom ove godine predsedavanja OEBS-u, apsolutno dokazala na međuanrodnoj diplomatskoj sceni.\n„Srbija se u ulozi predsedavajućeg u potpunosti dokazala. Srbija, posebno premijer Aleksandar Vučić i šef diplomatije Ivica Dačić, uvek su se trudili za umerenost, što je, imajući u vidu delimično potpuno suprostavljene stavove koji obeležavaju aktuelni sistem, bilo više nego težak zadatak. Srbija se bavila veoma razborito ukrajinskom krizom i pomogla je da se OEBS, na primer, po prvi put bavi izbegličkom krizom“, objasnio je šef austrijske diplomatije.\nKurc – mladi političar sa jasnom vizijom\nUpitan šta bi posebno istakao u vezi predsedavanja Srbije OEBS-u, Kurc je rekao da, iz njegovog ugla, bilo posebno zapaženo da je po prvi put jedna zemlja sa zapadnog Balkana predsedavala ovom veoma važnom organizacijom.\n„Naravno na zapadnom Balkanu ima još mnogo toga da se učini, pri čemu misije OEBS-a u regonu pružaju važnu podršku. Srbija je svakako jasno pokazala da može i izvan regionalnog konteksta dati vredan doprinos međuanrodnoj zajednici. Ne bi, zbog toga, trebalo potceniti, važan signal koji se upućuje celom regionu“, naglasio je on.\n„Usled aktuelne, delimično postojeće polarizacije, je dobro da jedna tako angažovana i iskusna država, kao što je Nemačka, preuzima predsedavanje. Međutim ne treba očekivati čuda. Predsedavajući je pre svega posrednik i neko ko traži konsenzus. Usled aktuelnog stanja će samo politika malih koraka dovesti do uspeha. Imamo puno poverenje u Nemačku da će moći da predzme takve korake“, naglasio je on.\nOd 1. januara, podsetio je Kurc, Austrija postaje, kao buduća predsedavajuća, koja preuzima kormilo OEBS 2017., mesto u Trojci, čime podržava predsedavanje.\n„Time ćemo već iduće godine biti uključeni u procese donošenja odluka. Naš program predsedavanja, koji ćemo u grubim crtama po prvi put predstaviti jula iduće godine stalnom savetu OEBS, će naravno biti oslonjen na predsedavanje Nemačke I prethodno Srbije“, najavio je on.\nPosledice aktuelne krize i razmišljanja za njeno prevazilaženje će zasigurno biti na dnevnom redu i austrijskog predsedavanja, uveren je Kurc dodajućid a je pri tom veoma bitno da se povuku pouke iz krize.\n„Iako pozadine ukrajinskog konflikta mogu biti posmatrane na različit način, pokazalo se jasno koliko je nezamenjiv OEBS u savladavanju kriza. Posebno važno mi se čini da buduće diskusije I dalje budu pre svega uključene sve države članice, uz uključenje parlaenata, civilnog društva, nauke i omladine”, zaključio je šef austrijske diplomatije.\nSekula pre 2 godine\nDa li je to isti onaj OEBS čiji je zadatak bio da da čuva SFR Jugoslaviju od onoga što joj se desilo?


Četiri nova voza iz Rusije na srpskim prugama\nBeta 12. februara 2016. 12:45\nNa prugama Srbije od danas saobraćaju četiri nove vozne kompozicije koje je srpska železnica nabavila sredstvima iz ruskog kredita vrednog 800 miliona dolara.\nModerni vozovi, koji saobraćaju brzinom od 120 kilometara na sat, putnike prevoze od Beograda do Vršca i Zrenjanina, kao i od Zrenjanina do Kikinde.\nOčekuje se da stigne jos 23 dizel motorne vozne kompozicije iz Rusije tokom ove i početkom naredne godine.\nPromotivnoj vožnji od železničke stanice Dunav u Beogradu do vozne stanice u Vršcu prisustvovali su ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ambasador Rusije Aleksandar Čepurin i rukovodstva srpskih železnica i ruske kompanije „RŽD Internešenel“.\nZvaničnici su danas najavili da će Rusija i Srbija nastaviti saradnju ne samo u obnovi železnica već i u drugim ekonomskim oblastima.\nKako je precizirano, što se železnica tiče, pored nabavke ovih vozova, sredstvima ruskog kredita tokom ove i naredne godine biće modernizovane i same pruge na Koridoru 10 i pruzi Beograd-Bar, a očekuje se i stavljanje oko 150 kilometara pruga.\nMinistarka Mihajlović rekla je da je cilj da se u narednom periodu sve više putnika vozi železnicom, da vozovi kreću na vreme i da budu čisti kako se niko ne bi stideo da udje u njih.\n„Prosečna brzina kojom saobraćaju vozovi na srpskim prugama je 40 kilometara na čas, a učinićemo sve da ona bude 120 kilometar na čas“, kazala je Mihajlovićeva i dodala da prethodni funkcioneri koji su bili nadležni za realizaciju ruskog kredita nisu obavljali svoje obaveze na vreme, ali da se sada rokovi i predvidjena dinamika poštuju.\nPrema njenim rečima, ovo je nastavak reformi u oblasti saobraćaja koje Srbija sprovodi.\nPrvi potpredsednik ruskih železnica Aleksandar Nišarin kazao je da ruske železnice potpunu pažnju posvećuju realizaciji aktivnosti u Srbiji i da srpski i ruski stručnjaci zajedno rade.\n„Nije reč samo o infrastrukturnim projektima, već i o obuci i edukaciji“, rekao je Nišarin.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin kazao je da još nisu iskorišćene sve mogućnosti za saradnju Srbije i Rusije i da na tome treba raditi.\nVozovi koji od danas saobraćaju prugama Srbije su savremeni i klimatizovani, kapaciteta 246 mesta, a projektovana brzina je 120 kilometara na sat. U njima postoje mesta za bicikle, kao i toaleti prilagodjeni osobama sa invaliditetima.\nNa relaciji Beograd Dunav stanica – Vršac putuje se oko sat ipo, a cena povratne karte je 512 dinara. Iz Beograda za Vršac dnevno ima pet polazaka a iz Vršca za Beograd četiri.


Ako dođe do nemira zbog Bregzita, postoji plan za beg kraljevske porodice | Magazin Restart\n„Ovi planovi za hitnu evakuaciju postoje od Hladnog rata, ali su sada prenamenjeni u slučaju građanskih nereda nakon brexita bez dogovora“\nBritanski zavničnici obnovili su hladnoratovske planove za preseljenje kraljevske porodice, a u slučaju ako u Londonu dođe do nemira zbog „neuređenog izlaska“ Velike Britanije iz EU sledećeg mjseca, objavila su dva britanska lista.\n„Ovi planovi za hitnu evakuaciju postoje od Hladnog rata, ali su sada prenamenjeni u slučaju građanskih nereda nakon brexita bez dogovora“, piše Sunday Times, citirajući neimenovani izvor iz vladine kancelarije.\nMail on Sunday takođe tvrdi da ima saznanja o planovima za premještaj kraljevske porodice na sigurna mjesta udaljena od Londona, uključujući i 92-godišnju kraljicu Elizabetu, čiji je prošlomjesečni godišnji govor široko rastumačen kao poziv političarima da postignu sporazum o Brexitu.\nTaj sporazum, koji je britanska premijerka Tereza Mej mukotrpno dogovarala s Evropskom unijom, parlament je odbio sredinom januara, a Mej je najavila da će se 14. februara održati glasanje o izlasku bez dogovora ako se do 13. februara ne postigne bolji sporazum s EU, u pogledu alternativnog rješenja za granicu Irske i Sjeverne Irske.\nIzlazak Britanije iz EU predviđen je za 29. marta, a vlada i tvrtke pripremaju planove u slučaju nepredviđenih događanja bez postizanja sporazuma. Tako su poslovne grupacije upozorile na mogućnost rasprostranjenih poremećaja u slučaju dugotrajnih kašnjenja uvoza iz EU zbog novih carinskih provjera, što naposljetku može dovesti i do nestašice hrane i lijekova.\nKonzervativni zastupnik i oduševljeni pobornik brexita Džejok Ris Mog izjavio je za Mail on Sunday da takvi planovi pokazuju nepotrebnu paniku zvaničnika zbog „tvrdog“ Brexita, s obzirom da su stariji članovi kraljevske porodice ostali u Londonu i za vrijeme bombardovanja u Drugom svjetskom ratu.\nMeđutim, Sunday Times piše da Dal Dejvis, bivši policajac ranije zadužen za kraljevsku zaštitu, očekuje da će kraljica Elizabeta biti premještena iz Londona ako dođe do nemira, prenosi Hina.\n„Da dođe do problema u Londonu, očito je da biste uklonili kraljevsku porodicu s tih ključnih mjesta“, rekao je Dejvis.


Tajne poruke Obame i iranskih lidera procurile u javnost – Haber.ba\nTajne poruke Obame i iranskih lidera procurile u javnost\nU javnost su procurile tajne poruke između američkog predsjednika Baraka Obame i iranskih zvaničnika, od početka ove godine.\nBarack Obama i Hasan Ruhani - Millennial Influx\nPrvi je u posjed ovih poruka došao iranski “reformistički” list Saham Njuz.\nIzvori koji su bliski iranskom predsjedniku Hasanu Ruhaniju, izjavili su da su poruke poslate krajem marta, i da je Obama pozvao na “zajedničku saradnju zarad rješavanja problema i krize na Bliskom istoku.”\nPrema njihovim navodima, Obama je pisao vrhovnom vjerskom vođi Irana, Aliju Hameneiju, da želi da iskoristi priliku prije isteka svog mandata da ostvari zajedničku saradnju sa Iranom po najvažnijim pitanjima u regionu. Obama je, navodno, naglasio da je vrlo malo vremena ostalo do kraja njegovog predsjedničkog mandata, i da se nada “zajedničkoj saradnji u cilju rješavanja regionalnih kriza u Siriji, Iraku i Jemenu.”\nU svojoj poruci Hameneiju, Obama je naglasio da će, u slučaju da je iranski odgovor pozitivan, lično učestvovati u bilo kojoj konferenciji u tu svrhu i da će se takođe lično sastati sa iranskim predsjednikom Hasanom Ruhanijem, prenosi Middle East Monitor.\nNa sastanku koji je održan između dva iranskih lidera, Hamenei je zatražio od Ruhanija mišljenje o poruci i ponudi Obame. Iranski predsjednik je, kako tvrdi Saham Njuz, odgovorio da je njegova procjena “pozitivna” i dodao da “je moguće rješiti regionalne krize u saradnji sa njima, i da bi iranski uticaj u region bio znatno pojačan u slučaju da se takva zajednička saradnja ostvari na visokom nivou, piše “Princip“.\nTeme:Barack Obama, Iran, poruke, SAD


Konfigurisanje radnih prostora za saradnju u usluzi Duet Enterprise 2.0 - SharePoint\nKonfigurisanje radnih prostora za saradnju u usluzi Duet Enterprise 2.0\nDuet Enterprise za Microsoft SharePoint i SAP Server 2.0, možete da kreirate i koristite radni prostor za saradnju za rad sa kolegama na SAP poslovnih podataka. Lokacije radnog prostora za saradnju uključuje alatke koje možete da koristite za deljenje i ažuriranje kontekstualne dokumenata i poslovnih podataka, kao što su veze ka srodnim dokumentima i izveštaje. Razmena trenutnih poruka možete da koristite i da biste komunicirali sa kolegama. Vaše kolege mogu da doprinose u deljenim dokumentima pomoću alatki kao što su komentare i označavanje. Možete da menjate dokumente zajedno u realnom vremenu i komunikaciju putem trenutnih poruka sa drugima, kao i sa kontaktima SAP.\nNa primer, pomoću Duet Enterprise 2.0, ako ne pronađete problem sa korisničkog naloga, možete da kreirate radni prostor za saradnju za klijenta koji je povezan sa tom redosledu. Zatim, u novi radni prostor saradnju, možete da delite informacije o porudžbini sa drugima, kao što je predstavnik prodaje sektoru i menadžera. Ovo vam omogućava da rade zajedno efikasno da biste rešili problem.\nKreiranje i korišćenje radni prostor za saradnju zahteva sledeće:\nFunkcija poslovnih podataka saradnju je aktiviran na nivou kolekcije lokacija. Kada je aktiviran omogućava korisnicima da kreiraju radni prostor za saradnju.\nLokacije centra za entitet se kreiraju za saradnju. Lokacija centra za entitet obezbeđuje osnovni čvor u okviru koji se kreiraju svi radni prostor za saradnju za dati entitet. Na primer, možete da kreirate klijenti entitet lokacije centra za koju korisnik može da kreira radni prostor za saradnju za određenog klijenta.\nProjektanti kreirali predloške lokacije koji su korišteni za kreiranje radnih prostora za saradnju.\nAktiviranje funkcije saradnju poslovnih podataka\nKreiranje lokacije centra za entitet\nNapomena: Kako da aktivirate funkciju saradnju, morate biti administrator kolekcije lokacija.\nKako da aktivirate funkciju saradnju, sledite ove korake:\nIdite na kolekciji lokacija na kojoj želite da koristite funkciju za saradnju.\nKliknite na ikonu Postavke lokacije .\nNa stranici " Postavke lokacije ", u odeljku Administracija kolekcije lokacija izaberite stavku Funkcije kolekcije lokacija.\nNa stranici " Funkcije kolekcije lokacija ", u red Saradnju poslovnih podataka , kliknite na dugme Aktiviraj.\nLokacija centra za entitet obezbeđuje osnovni čvor u okviru koji se kreiraju svi radni prostor za saradnju za dati entitet. Kreiranje spoljne liste u iste kolekcije lokacija u kojoj je poslovnih podataka saradnju funkcija aktivirana. Uverite se da Razvojni programer ili SharePoint administrator kreirao spoljnog tipa sadržaja za koji želite da kreirate lokaciju centra za entitet entitet.\nNapomena: Da biste kreirali spoljnu listu, morate biti član grupe vlasnika lokacije, administrator kolekcije lokacija ili člana grupe administratora farme. Takođe, morate imati dozvolu za moguće je izabrati među klijentima na spoljnom tipu sadržaja.\nDa biste kreirali lokaciju centra za entitet, sledite ove korake:\nIdite na kolekciji lokacija gde je poslovnih podataka saradnju funkcija aktivirana.\nNa traci za brzo pokretanje izaberite stavku lokacije sadržaj.\nNa stranici " Sadržaj lokacije ", kliknite na dugme Dodaj aplikaciju.\nKliknite na dugme Spoljnu listuna na stranici aplikacije , u odeljku aplikacije možete da dodate .\nU dijalogu Birač spoljnog sadržaja koji tip , u koloni Spoljni izvor podataka , kliknite na dugme entitet koji želite da kreirate lokaciju centra za entitet za i zatim kliknite na dugme u redu.\nKada se pojavi spoljne liste, možete da uredite listu na isti način kao bilo koje druge liste. Na primer, ako planirate da koristite listu sa više vremenskih zona, možete da konfigurišete postavke prikaza za pojedinačne lokacije.


ISCC Sertifikacija biomase i bioenergije | International Certification Group\nHome ISCC Sertifikacija biomase i bioenergije\nISCC (International sustainability & Carbon Certification) je jedan od vodećih sistema društvene održivosti i prva priznata šema sertifikacije za biomasu i bioenergiju u EU.\nRazvoj ISCC sistema finansijski je podržan od strane nemačkog Saveznog ministarstva hrane, poljoprivrede i zaštite potrošača putem Agencije za obnovljive izvore (FNR).\nEvropska komisija je 2011 godine priznala ISCC sertifikaciju kao prvu šemu sertifikacije kojom se može dokazati usklađenost sa zahtevima EU direktiva za obnovljive izvore energije.\nEU je donela obavezne parametre za održivu proizvodnju i obradu biomase u okviru direktive o obnovljivoj energiji (RED) (EU-RL 2009/28/EC), koja važi za sve zemlje članice EU. Dokaz o primenjivanju ovih direktiva predstavlja ISCC sertifikacija, koja se primenjuje na sve biomase.\nISCC sertifikacija omogućava sertifikovanim organizacijama da pokažu svoju odgovornost prema društvu i brigu o održivosti preko:\nRedukcije emisije gasova sa efektom staklene bašte,\nZaštite prirodnih biosfera,\nOdrživog korišćenja zemljišta.\nOpcija ISCC PLUS omogućava proširenje sertifikacije održivosti na hranu, hranu namenjenu životinjama, tehničku/hemijsku primenu (npr. bioplastika) i druge bioenergetske primene (npr. čvrsta biomasa). ISCC PLUS sertifikacija omogućava proizvođačima iz prehrambene, stočne i biohemijske industrije da pokažu i unaprede svoj sistem održivog upravljanja i da budu pozitivan uzor u promovisanju društvene održivosti.\nPrednosti ISCC EU i ISCC PLUS sertifikacije\nISCC predstavlja globalni plan koji ima za cilj da olakša nacionalnu i međunarodnu trgovnu i obuhvata sve vrste biomase.\nISCC sertifikacija je obavezna na tržištu EU, a nije zanemarljiva potražnja za ovom vrstom sertifikacije ni na ostalim razvijenim tržištima.\nBirajući International Certification Group za ISCC EU i ISCC PLUS sertifikaciju dobijate iskusne i kvalifikovane auditore za kontrolu održive biomase za proizvodnju biogoriva i bioenergije u svim stadijumima u lancu snabdevanja, počevši od farmi, plantaža i trgovaca poljoprivrednim proizvodima, preko uljara i šećerana, fabrika biodizela i etanola sve do nezavisnih skladišta I trgovaca biogorivima.\nIzaberite ISCC sertifikaciju i demonstrirajte posvećenost Vaše organizacije društvenoj održivosti i odgovornom upravljanju. Pokažite da je Vaša organizacija društveno odgovorna tako što ćete postati partner ICG i European Inspection and Certification Company za dobijanje ISCC sertifikacije.


Bečić: VOA postupa u skladu sa procedurama\nDelegacija Odbora Skupštine Srbije za kontrolu službi bezbednosti danas je bila u nadzornoj poseti Direkciji Vojnoobaveštajne agencije, gde je informisana o aktivnostima koje VOA preduzima, kao što su prikupljanje, analiza, procena, zaštita i dostavljanje podataka i informacija o potencijalnim i realnim opasnostima.\nTo je za Tanjug izjavio predsednik tog skupštinskog tela Igor Bečić koji kaže da su članovi delegacije odbora izvršili nadzor nad zakonitošću rada Direkcije VOA i ostvarili neposredan uvid u dokumentaciju koja se odnosi na primenu posebnih postupaka i mera za tajno prikupljanje podataka iz nadležnosti te agencije.\nKako je naveo, delegacija odbora ustanovila je da VOA postupa u skladu sa delokrugom rada i zakonom propisanim procedurama, a pozitivno je ocenila rad pripadnika te agencije.\nBečić navodi da su rukovodioci pojedinih organizacionih jedinica VOA upoznali članove delegacije odbora sa načinom i metodologijom rada kao i sa dokumentacijom i procedurama primene posebnih postupaka i mera.\nPrema njegovim rečima, članovima delegacije bio je omogućen pristup i razgovor sa pripadnicima organizacione jedinice VOA koja u okviru svojih nadležnosti i ovlašćenja prikuplja podatke iz javnih izvora.\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti usvojio izveštaj VOA\nNaveo je i da su pripadnici VOA tokom nadzora aktivno učestvovali i pružili iscrpna obrazloženja i odgovore na pitanja koja su postavljali.\nČlanovi odbora ocenili su da VOA prati bezbednosnu situaciju i reaguje shodno ovlašćenjima koje ima na osnovu zakona, a pozdravili su aktivnosti u vezi sa velikim prilivom izbeglica, suprotstavljanjem terorizmu, kao i ostvarivanjem saradnje i razmenom informacija sa službama bezbednosti stranih zemalja.\nBečić kaže da obaveštajna saradnja sa bezbednosnim strukturama drugih zemalja svakako doprinosi iznalaženju adekvatnih odgovora za svaku buduću situaciju koja nas može zadesiti.\nU delegaciji odbora, koju je predvodio Bečić, bili su i članovi tog skupštinskog tela Dragan ormaz, Vladimir Đukanović, Marija Obradović, Meho Omerović i Zvonimir Đokić, zamenik člana Odbora.\nPosetom VOA, kaže Bečić, zaokružen je ciklus nadzornih poseta direkcijama službi bezbednosti, a u narednom periodu odbor će nastaviti aktivan nadzor nad radom službi bezbednosti u cilju povećanja efikasnosti rada službi bezbednosti.\nSRPKINJA PUŠTENA IZ KARANTINA Lekari u Indiji utvrdili da nastavnica iz Banje Koviljače nema KORONAVIRUS\nKAO U HOROR FILMU Pogledajte kako je danas izgledalo nebo iznad Bijeljine (FOTO)\nPredloženi kandidati za REM, produžen rok za dokumentaciju\nOboleli od multiple skleroze uskoro će moći da računaju na lečenje najsavremenijim terapijama, saznaje "Blic".\nSlavska sezona je počela, a bili domaćini ili odlazili u goste, praktikujemo određene običaje i obrede. Kako oni vremenom evoluiraju i menjaju se, tako vernici, uglavnom iz neznanja, prave greške tokom porodičnih svetkovina.\nSUNCE TI KALAJSANO: Ovo su zaboravljene srpske psovke (a evo i šta znače)\nDanašnje psovke su prilično "sočne", ali u poređenju sa nekadašnjim su prilično neinovativne. Tako ćete danas nekoga oterati u tri lepe, dok biste mu pre 100 godina verovatno zapretili da ćete ga ubiti "k'o vola u kupusu".


Subotom u deset : Platko-od Kule do legende Barselone | Fudbal info\nSubotom u deset : Platko-od Kule do legende Barselone\nFerenc Platko – od Kule do legende Barselone\nPrvu fudbalsku priču subotom posvetili smo Ferencu Platku, golmanu koji je svoju igračku karijeru počeo u Vašašu iz Budimpešte, nastavio u WAC Vienn-i iz Beča, da bi dve godine nastupao za KAFK iz Kule, preteču današnjeg Hajduka iz ovog malog mesta u Bačkoj.\nKao golman KAFK-a ( Kulski atletski fudbalski klub ) , Platko nastupa u sezonama 1921-1922, i uspeva da sa svojim tadašnjim saigračima uđe u Drugu ligu Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, trijumfom u Subotičkoj podsaveznoj ligi. Popularni “Ferika” kako su ga ljudi u Kuli zvali, bio je u isto vreme golman, kapiten i trener kluba iz Kule.\nNakon velikog uspeha sa klubom iz Kule, Platko prelazi u MTK iz Budimpešte 1922 godine, gde nastupa jednu sezonu, ali se ispostavilo, najvažniju u dotadašnjoj karijeri.\nPlatko u dresu Vašaša 1920\nNaime, MTK 1922 godine igra dve prijateljske utakmice sa slavnom Barselonom , koje obe završavaju rezultatom 0-0, a u kojima je svojim golmanskim bravurama Platko obezbedio transfer sledećeg leta u slavni klub iz Katalonije.\nPlatko na golu Barselone menja slavnog Rikarda Zamoru, i možda neočekivano za sve, vrlo brzo postaje još veća igračka legenda od svojeg prethodnika.\nFC Barselona 1928-29\nNeverovatan niz titula sa Barselonom : šest prvenstava Katalonije, tri kupa Copa del Rey, i najveći uspeh- prva šampionska titula za Barselonu u prvenstvu Španije upisuje Platka u legende kluba.\nPlatko u akciji\nTrag ostavljen u periodu od 1923-1930 godine , ovekovečen je i poemom spevanom u njegovu čast, nakon osvojenog trofeja u Copa del Rey 1928 godine, koju je napisao Rafael Alberti, čuveni španski poeta.\nMeč Real Sosijedad-Barselona 1-3, 1928 godine nakon kojeg je Platko dobio svoju odu:\nNakon 225 mečeva odigranih u Barseloni, Platko do kraja karijere igra za još tri kluba, Ripensiu iz Temišvara, Huelvu i Miluz, nakon čega počinje svoju trenersku karijeru 1932 godine kao pomoćni trener Bazela.\nNajveće trenerske uspehe Platko postiže u Čileu sa ekipom Colo Colo, sa kojima osvaja dve titule prvaka ove zemlje, 1939 i 1941-ve godine, da bi kao selektor ove zemlje predvodio Čile na dva prvenstva Južne Amerike.Nakon pauze, vraća se 1953 godine u Colo Colo sa kojim osvaja i treću titulu prvaka Čilea.\nPlatko ( u sredini ) kao trener Colo Cola\nPored trenerske karijere u Čileu, Platko je sedeo i na klupi Boke Juniors ( 1949 ), Barselone ( 1934-35 i 1955-56 ), River Plate kao tehnički direktor ( 1943-44 )…\nKao trener u Barseloni 1955-56\nSvoj životni put Ferenc Platko završava u 84-toj godini, 1983 u Santjagu de Čile, i ostaje upamćen kao jedan od najvećih fudbalera koji su igrali na našim prostorima .


Karadžić traži od Haškog tribunala da odbaci optužnicu\nBivši predsednik Republike Srpske Radovan Karadžić zatražio je od Haškog tribunala da odbaci optužnicu koja ga tereti za genocid u Bosni i Hercegovini i prekine postupak protiv njega, tvrdeći da mu je imunitet od sudskog gonjenja 1996. garantovao izaslanik Sjedinjenih Država Ričard Holbruk.\nDetalje najnovijeg Karadžićevog podneska Tribunalu novinarima je u Hagu izneo njegov pravni savetnik Piter Robinson. U podnesku koji je predat sudskom veću se, između ostalog, navodi da Tribunal nema nadležnost da sudi Karadžiću zato što postoji sporazum o imunitetu sklopljen sa Holbrukom, kao funkcionerom sa stvarnim ili pretpostavljenim ovlašćenjima Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija i njegovih organa. Kao dodatak zahtevu za odbacivanje optužnice, priložena je kopija dokumenta kojim se Karadžić obavezuje da ce se povući sa svih funkcija i iz javnosti.\nPravni savetnik Radovana Karadžića priznao je da bivši američki izaslanik za Balkan lično ništa nije potpisao, ali od sudskog veća traži da sazove statusnu konferenciju na kojoj bi se utvrdilo da li je bilo nagodbe i da li ona obavezuje Tribunal.


Špijuni vrebaju na online igrama\nKriminalistička sajber organizacija „Winnti” ugrožava sisteme kompanija za kompjuterske igrice, krade intelektualnu svojinu i digitalne sertifikate radi zlonamerne primene.\nTim kompanije Kaspersky Lab objavio je detaljan izveštaj istraživanja kampanje sajber špijunaže koju su vršili sajber-kriminalci organizacije poznate kao „Winnti”.\nPrema izveštaju kompanije Kaspersky Lab, grupa Winnti napadala je kompanije u okviru industrije online igara još od 2009. godine i ti napadi i dalje traju. Ciljevi grupe su krađa digitalnih sertifikata kreiranih od strane legitimnih prodavaca softvera, kao i krađa intelektualne svojine, uključujući izvorni kod projekata online igara.\nPrvi incident koji je privukao pažnju na zlonamerne aktivnosti Winnti grupe desio se tokom jeseni 2011. godine, kada je maliciozni trojanac detektovan na velikom broju korisničkih računara širom sveta. Ono što je zajedničko svim zaraženim računarima jeste da su korišćeni za igranje popularnih online igara.\nUbrzo nakon incidenta, detalji su otkrili da je maliciozni program koji je zarazio računare korisnika zapravo došao kao deo regularne instalacije nove verzije igre koju šalje oficijalni server kompanije kojoj ona pripada. Zaraženi korisnici i članovi udruženja online igrača posumnjali su da su kompanije instalirale virus kako bi špijunirali svoje korisnike. Međutim, kasnije je razjašnjeno da su zlonamerni program slučajno instalirani na kompjuterima korisnika i da su zapravo sajber-kriminalci imali za metu upravo kompaniju za kompjuterske igre.\nKao odgovor,prodavci kopjuterskih igara, u čijem su vlasništvu serveri koji su prenosili virus Trojan svojim korisnicima, zamolili su kompaniju Kaspersky lab da analizira zlonamerni program. Ispostavilo se da je ovaj trojanaca DLL library datoteka namenjena 64-bitnom Windows okruženju i da je koristila odgovarajuće originalne zlonamerne drajvove.\nBila je to u potpunosti funkcionalna alatka Administration Tool (Rat), koja je omogućavala napadačima da kontrolišu kompjuter žrtvi bez njihovog znanja. Najznačajnije otrkiće je da je ovaj trojanac prvi zlonamerni program na 64-bitnoj verziji Microsoft Windows 7 koji poseduje validni digitalni potpis (digital signature).\nStručnjaci kompanije Kaspersky počeli su da analiziraju kampanju Winnti grupe i zaključili su da je više od 30 kompanija u okviru industrije za online igre bilo zaraženo od strane Winnti grupe, s tim da su većina njih bile kompanije za softverski razvoj koje proizvode online igre u Jugoistočnoj Aziji. Međutim, kompanije koje proizvode online igre u Nemačkoj, Sjedinjenim Američkim Državama, Japanu, Kini, Rusiji, Brazilu, Peruu i Belorusiji su takođe bile žrtve Winnti grupe.\nPored industrijske špijunaže, stručnjaci kompanije Kaspersky Lab identifikovali su tri ključne monetizacijske šeme koje bi mogla da koristi Winnti grupa kako bi ostvarila ilegalan profit:\n- Akumulacija sredstava plaćanja u okviru igre manipulacijom, kao što su “rune” ili “zlatnici” koje igrači koriste, i pretvaranje akumuliranog virtuelnog novca u pravi novac.\n- Korišćenje ukradenih izvornih šifri sa servera popularnih online igara kako bi se pronašle ranjivosti u igrici i uvećali i ubrzali akumulaciju sredstava plaćanja, ne izazivajući sumnju;\n- Korišćenje ukradenih izvornih šifri sa servera popularnih online igara za rad svojih piratskih server


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Bajaga i Instruktori u oktobru na severnoameričkoj turneji - Domaca muzika i autori\nBajaga i Instruktori u oktobru na severnoameričkoj turneji\nBajaga i Instruktori nakon pet godina vraćaju se u Severnu Ameriku gde će tokom oktobra održati turneju u okviru koje će održati koncerte u Čikagu, Torontu, Vankuveru, Edmontonu, Njujorku i Vašingtonu.\n"Mnogo mi je drago što idemo tamo u godini kad proslavljamo tri decenije benda. Svaka turneja po Kanadi i SAD nam je dosta značila zbog susreta sa fanovima i prijateljima koji tamo žive. Red je da i sa njima proslavimo naših 30 godina", kaže Momčilo Bajagić.\nSevernoameričku turneju Bajaga i Instruktori počinju 10. oktobra u "Nikki Chicago Nightclub" u Čikagu, a slede: 11. oktobra "Opera House" u Torontu i 12. oktobra "Imperial" u Vankuveru. Beogradski bend je 17. oktobra u "Canadian Druze Centre" u Edmontonu, 18.oktobra u "Websterhall-u" u Njujorku i 19. oktobra u "The Salsa Room" u Arlingtonu (deo glavnog grada Vašingtona).\n"Svi koji dođu na koncerte moći će da čuju izbor najvećih hitova. Jedva čekam da ih odsviramo našim fanovima! Peti ili šesti put idemo u Kanadu i Ameriku, a prvi put u Vašington. Posebno mi je drago što smo ponovo u „Opera House“ u Torontu, jer je to po meni najbolje mesto u Kanadi za svirku", poručuje Bajaga.\nbajaga i instruktori /\nmomcilo bajagic bajaga /\nmomčilo bajagić bajaga /\nThe Beatles tribute bend otvara Bajagin koncert u Novom Sadu\nBajaga izbacio neobičan, "holivudski" spot\nSaradnja sa bendom Point Blank i Dragim Jelićem (YU Grupa)


Direktoru Parking servisa u Vranju zapaljeni automobili - Čivijaš Radio Šabac\nDirektoru Parking servisa u Vranju zapaljeni automobili\nNepoznata osoba je tokom noći zapalila četiri automobila Dejana Manića, direktora vranjskog Parking servisa i lidera lokalnog odbora Jedinstvene Srbije, pišu „Južne vesti“. Vozila su bila parkirana u dvorištu njegove porodične kuće u Takovskoj ulici.\nPolicija je oko pola četiri ujutru obavestila tužilaštvo da su Manićevi automobili zapaljeni ispred njegove porodične kuće. U pitanju su dva „mercedesa“, „audi“ i „ford“ koji je bio službeni automobil Parking servisa.\nTužilaštvo u Vranju je naložilo policiji da pregleda video-snimke nadzornih kamera sa okolnih kuća i nastavi potragu za osobom koja je izazvala požar, a koja se tereti za izazivanje opšte opasnosti.\n„Južne vesti“ podsećaju da ovo nije prvi slučaj paljenja automobila lokalnih političara u Vranju – 2019. godine izgorela je „škoda“ narodnom poslaniku i šefu naprednjaka u tom gradu Slaviši Bulatoviću, a najviše podmetanja požara u Vranju bilo je tokom 2011. i 2012. kada su goreli automobili tadašnjeg gradonačelnika Zorana Antića i visokog funkcionera SPS-a Branimira Stojaničića.


Bečki “Standard” konstatira da već duže vremena traje borba Trumpove administracije i EU kada je u pitanju dijalog Beograda i Prištine\nŠtampa na njemačkom jeziku izvještava danas o razgovorima Beograda i Prištine u Bijeloj kući uz primjetne rezerve kad je riječ o značaju dogovora u aranžmanu SAD-a, koji se i dalje doživljava kao neka vrsta puča protiv Evropske unije.\nTako utjecajni nemački “Frankfurter Allgemeine Zeitung” (FAZ) izražava sumnju da će iz vašingtonskih razgovora proizići nešto više nego iz prethodne Grenellove šatl-diplomatije između Beograda i Prištine, prenosi “Deutsche Welle”.\nList, naime, piše da je specijalni izaslanik američkog predsjednika za dijalog Beograda i Prištine Richard Grenell riješen da svom predsjedniku po svaku cijenu podari jedan vanjskopolitički uspjeh koji će mu pomoći u predizbornoj kampanji.\nStoga je, piše FAZ, potrebno u Washingtonu postići mirovni dogovor dvije strane ili barem neki sporazum koji se može prodati kao “historijski”.\nNavodeći da bi na pregovorima u petak Grenellu, srbijanskom predsjedniku Vučiću i kosovskom premijeru Hotiju trebalo da se pridruži i Trump, list podsjeća da je Vučić unaprijed isključio mogućnost priznanja nezavisnosti Kosova, reagujući na takve najave iz Prištine.\nList ističe da “čak ni Grenell – iako neopterećen znanjem o ovom regionu – teško da vjeruje kako može na brzinu da isposluje historijski dogovor, već se, umjesto toga, od početka koncentrisao na ekonomiju: gradnju autoputa od Niša na jugu Srbije do Prištine te obnovu direktnog leta i željezničke veze dva glavna grada.\n– To što su neki od tih projekata odavno pogurani od strane Evropske unije, nije smetalo Grenellu da ih proda kao sopstvene ideje – piše “Frankfurter Allgemeine” i dodaje da su Trump i Grenell na Twitteru kao historijska dostignuća slavili „mlaka pisma o namjerama koja su Beograd i Priština potpisali tim povodima”.\n– Dobro bi izgledalo ukoliko bi predsjednik, upućujući na (tobože) riješen konflikt, mogao da najavi zatvaranje američke baze Bondsteel na Kosovu i vrati kući posljednje tamošnje vojnike – “poentira” FAZ.\nBečki “Standard” konstatira da već duže vremena traje borba Trumpove administracije i EU kada je u pitanju dijalog Beograda i Prištine.\n– EU ne želi da dođe u situaciju da kusa posljedice nepromišljenih dilova koje bi zakuhao Trump – piše “Standard”.\nList podsjeća da je u junu tako „spriječen“ sastanak u Washingtonu kada je objavljena optužnica za ratne zločine protiv kosovskog predsjednika Hashima Tachija, što je ocijenjeno kao „puč Evropljana protiv Trumpa“.\nCijena Vučićeve olovke u Washingtonu: Srbija zatvorila vrata Kini i Rusiji, Kosovo dobilo Izrael za saveznika


Georgios (Yorgos) Kyriacos Panayiotou, kako je pravo ime jednog od najpopularnijih pevača u istoriji muzike, rođen je 25. juna 1963. godine u Londonu. Svoj prvi bend, Executive, osnovao je sa drugom iz srednje škole kasnih sedamdesetih. Godine 1982. bend menja ime u Wham!.\nOvaj bend imao je velike hitove, koji su nedeljama bili na prvom mestu britanskih i američkih top-lista: „Wake Me Up Before You Go Go“, „I“m Your Man“ i „Freedom“. Na vrhuncu popularnosti benda, dvojica članova 1985. godine odlučuju da započnu solo karijere.\nVeć prvi solo album Džordža Majkla doživeo je veliki uspeh – dobio je dve Grammy nagrade, MTV nagradu, a album je prodat u više od 16 miliona primeraka. Drugi album označio je kako promenu stila i imidža, tako i promenu zvuka u pesmama ovog pevača. Hit „Freedom 90“ oduševio je publiku, kako muzikom tako i spotom, u kom su učestvovali top modeli Sindi Kroford, Naomi Kembel i Linda Evandželista. U ovom periodu značajan je bio i Majklov duet sa Eltonom Džonom – „Don“t Let the Sun Go Down On Me“, koji je, takođe, bio na vrhu muzičkih top-lista.\nNarednih šest godina Džordž Majkl nije izdavao album, zbog spora sa izdavačima, ali je treći album ovog pevača pretvorio u pravu pop ikonu. Ukupan tiraž svih dosadašnjih albuma Džordža Majkla je preko 70 miliona širom sveta. Poslednji hit, „Shoot The Dog“, sa jasnom političkom konotacijom, prihvaćen je različito, s obzirom na sadržinu spota.\nKontroverzni privatni život, hapšenja, gej afere i slično – nisu umanjili vrednost ovog pevača, kome vreme, očito, ne smanjuje popularnost.