Politika: Kacin: Reketiranje ne vodi ka EU - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKacin: Reketiranje ne vodi ka EU\nZrenjanin/Beograd -- Izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin rekao je da Srbija mora da uveri EU da je privržena poštovanju zakona i da ne dozvoljava zloupotrebu.\nKacin je to izjavio tokom posete firmi Jugoremedija rekavši da je ta poseta za njega dragocena i da očekuje brz rasplet krize te farmaceutske fabrike.\nKacin je u Zrenjaninu, prilikom posete Jugporemediji, ukazao da su dvojica njenih funkcionera pritvorena "na osnovu famoznog člana 359 krivičnog zakona koji se u zadnje vreme često zloupotrebljavao za potrebe reketiranja i vršenja pritiska na investitore u Srbiji a oni koji bi to rekli su, po pravilu, dobili mogućnost da o tome razmišljaju u samoći na duže vreme", u zatvoru.\nKako je rekao, za takvu Srbiju nema mesta u EU, i nastavio:\n"Srbija mora konkretnim odlukama i postupcima ubediti države članice EU da je privržena i posvećena približavanju i poštovanju zakona i da ne dozvoljava zloupotrebu zakona za pojedinačan interes, protiv šireg društvenog interesa".\nSrbija mora odgovoriti da li želi da ima farmaceutsku industriju ili ne, rekao je Kacin. Jer, ako Srbija to želi, onda mora postupiti drugačije.\n"Ali to što vam govorim je zloupotreba člana 359 u vezi tih privatizacija na svojevrstan način i to što se u ovom slučaju desilo, sa pritvaranjem dve osobe (iz Jugoremedije) je meni teško razumeti i rekao bih da je to onaj poslednji grč vlasti koja je otišla i koja još odlazi", istakao je Kacin.\nDo današnje posete Kacina došlo je na poziv nedavno uhapšenog direktora Jugoremedije Zdravka Deurića i Branislava Markuša koji su ga pre dva meseca pozvali radi razgovora o, kako su naveli, ispravljanju grešaka u privatizaciji i sprovođenju rezolucije Evropske unije povodom 24 sporne privatizacije.\nPodsetimo, EU od Srbije već neko vreme očekuje rešavanje 24 sporne privatizacije od kojih su neke Luka Beograd, C market, Novosti, Nacionalna štedionica i slučajevi pomenuti na početku naše priče.\nPre evropskih institucija isto je učinio i Savet za borbu protiv korupcije, ali bez dovoljno odjeka u javnosti.\nJugoremediju je 2002. godine kupila makedonska firma "Jaka 80", čiji vlasnik je Nišlija Jovica Stefanović - Nini. Posle višemesečnog štrajka većeg dela zaposlenih koji su manjinski akcionari Jugoremedije, država je raskinula privatizaciju zbog nepravilnosti za koje je odgovoran Stefanović.


Trening za novinare i predstavnike pravosuđa “Medijsko izveštavanje o sudskim postupcima”\nSavet za štampu i Savet Evrope pozivaju vas na trening za novinare i predstavnike pravosuđa “Medijsko izveštavanje o sudskim postupcima” koji će biti održan 18. oktobra u Hotelu Šeraton, Polgar Andraša 1, Novi Sad.\nPredavači su pravnici, stručnjaci Saveta Evrope i predstavnici Saveta za štampu.\nNovinari i predstavnici pravosuđa će se, kroz konkretne primere iz rada Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu i Saveta za štampu i radionice, upoznati sa pravnim i etičkim standardima koji se odnose na pravo na pravično suđenje, govor mržnje, pretpostavku nevinosti standarde izveštavanja o krivičnim procesima, novinarskom pažnjom, razlikom između činjenica i vrednosnih sudova, klevetom i pravom na privatnost.\nTrening je namenjen novinarima i urednicima iz vojvođanskih medija.\nMolimo vas da imena učesnika dostavite na mejl adresu: emil.holcer@savetzastampu.rs\nSuša: Vlast promoviše tabloidno novinarstvo (Video)\nIzveštavanje o suđenjima Savet za štampu\n← Poziv na konferenciju za novinare povodom nezakonito sprovedenog konkursa Ministarstva kulture i informisanja\nZlatko Čobović novi član Suda časti NUNS-a →


SKUPŠTINA RS: ZAVRŠENA DEBATA O IZMENA ZAKONA O VBA I VOA, U NASTAVKU O JUŽNOM TOKU: Nadzor elektronskih komunikacija samo uz odobrenje suda\nPoslanici republičkog parlamenta završili su načelnu debatu o izmenama Zakona o Vojnobezbednosnoj i Vojnoobaveštajnoj agenciji (VBA i VOA) koje treba da obezbede da vojne bezbednosne službe u budućnosti nadzor elektronskih komunikacija ne mogu da obavljaju bez odobrenja suda, a podršku tim izmenama najavile su i skoro sve stranke opozicije.\nPoslanici će u nastavku debatovati o predloženom zakonu o Južnom toku, koji treba da ubrza eksproprijaciju zemljišta i pripremu terena za izgradnju tog gasovoda kroz Srbiju.\nDonošenjem posebnog zakona za "Južni tok" stvaraju se uslovu za pribavljanje potrebnih dozvola i izgradnju deonice tog magistralnog gasovoda kroz Srbiju, u koju će biti uloženo oko 1,7 milijardi evra.\n“Odluka Ustavnog suda od 1. juna 2012. godine napravila je na mali problem u funkcionisanju naših agencija. Ustavni sud je svojim merama zabranio mogućnost da direktor VBA zatraži tajni elektronski nadzor telekomunikacija i informacionih sistema radi prikupljanja podataka”, rekao je ministar odbrane.\nOn je, dodao da je neophodno da se odluka Ustavnog suda poštuje, makar ona stvarala poteškoće, a da će se o zaštiti ljudskih prava i sloboda starati Viši sud.\nPrema njegovim rečima, kada je reč o izmenama i dopunama Zakona o VBA i VOA, radi se o suštinskoj izmeni u skladu sa odlukom Ustavnog suda.\nSuština izmene zakona, jeste u tome da odluku za primenu određene mere i postupka donosi Viši sud u sedištu Apelacionog suda, a za područje Apelacionog suda na čijem području se priprema ili je preduzeta ta radnja čije je otkrivanje, praćenje i onemogućavanje u nadležnosti VBA.\n“Pošto predloženo rešenje predstavlja meru zadiranja u ljudska prava i slobode i ne predstavlja meru iste vrste u odnosu na mere iz nadležnosti Vrhovnog kasacionog suda, smatramo da je Viši sud dovoljan garant zakonitosti primene postupka i mera”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da su propisani mehanizmi i procedure u skladu sa najvišim mehanizmima sudske zaštite ljudskih prava i sloboda i to mnogo vise nego što je bio slučaj u prethodnom zakonu.\nDirektor VBA Svetko Kovač rekao je na sednici Odbora da nova pravila usporiti način reagovanja tih agencija, ali će one, kako je napomenuo, raditi u skladu sa zakonom i efikasnije kako se budu uhodavale sa novim pravilima.\nKovač je objasnio je rad VBA i VOA nakon što je Ustavni sud proglasio odredbu o tajnom elektronskom nadzoru telekomunikacija i informacionih sistema protivustavnom, otežan i usporen i da one posle toga nisu primenjivale meru tajnog nadzora.\n"Da ne bi bilo posledica po brzinu rada morali smo da nađemo način kako da radimo u hitnim slučajevima poput međunarodnog terorizma i u vanrednim slučajevima", rekao je Kovač i dodao da se predloženim izmenama predviđa da tu meru odobrava viši sud u sedištu apelacionog suda za područje apelacionog suda gde se priprema ili je preduzeta radnja čije je otkrivanje, praćenje i onemogućavanje u nadležnosti VBA.\nKovač smatra da je Srbiji dovoljna jedna vojna služba bezbednosti.\nKako je rekao, "Srbiji je sa ovakvim potrebama dovoljna jedna vojna služba bezbednosti koja bi bila obaveštajno-bezbednosna".\nOdgovarajući na pitanje novinara u parlamentu da prokomentariše ideju objedinjenja bezbednosnih službi u jednu jedinstvenu nacionalnu službu, Kovač je naveo da je VBA od ranije zastupala takvu ideju i da je napravila projekat objedinjenja i da će to biti tema rasprave posle koje će biti doneta odluka kakvo će biti rešenje.\nGovoreći o izmenama Zakona o VBA i VOA, Kovač je naveo da je dosadašnjim zakonskim rešenjima bilo predviđeno da direktor VBA daje nalog za primenu mere tajnog elektronskog nadzora telekomunikacija bez uvida u njihov sadržaj, a da će u buduće tu meru donositi viši sud.\n"U okviru ovog rešenja precizirali smo mehanizam kako se ne bi smanjila efikasnost službi, odnosno kako će se postupati u hitnim slučajevima. U vanrednim situacijama direktor VBA može dati nalog za primenu, ali je dužan da traži saglasnost sudije. Dogovoreno je da to funkcioniše u svako doba dana”, objasnio je Kovač.\nPrema njegovim rečima, suština je da ni do sada nije postojala mogućnost uvida u sadržaj komunikacija, već da je bilo u pitanju pristup zadržanim podacima, bez uvida u njihov sadržaj.\n"To i dalje ostaje, znači bez uvida u sadržaj i time se može ostvariti uvid samo u takozvani listing - ko je sa kim komunicirao, koliko je trajala komunikacija", pojasnio je Kovač.\nDnevnim redom nove sednice bio je predviđen i Predlog rezolucije o poštovanju ljudskih prava izbeglih i prognanih lica i drugih građana koji su oštećeni u svojim imovinskim i drugim pravima u državama nastalim na području bvše Jugoslavije, ali je on povučen iz skupštinske procedure zbog daljih konsultacija o sadržaju teksta.\nPoslanici će u sredu ili četvrtak raspravljati o predlogu odluke o prestanku funkcije predsednici Vrhovnog saveta sudstva.\nKako je najavio predsednik skupštinskog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu novinarima u parlamentu, Skupština Srbije neće ocenjivati njen rad već je obavezna da poštuje odluke najviše sudske instance a to je Ustavni sud Srbije.\nPetrović je podsetio da je Ustavni sud Srbije proglasio neustavnom odluku o izboru Mesarović i da parlament mora da poštuje odluke tog organa.


NjUJORK – Ženska teniska asocijacija (VTA) je objavila da je suspendovala turnire u Kini zbog brige za bezbednost teniserke iz te zemlje Peng Šuaji. Direktor VTA Stiv Sajmon izjavio je da postoje ozbiljne sumnje da je Peng slobodna i na sigurnom. „Dok se situacija oko Peng ne reši, ne vidim kako možemo da tražimo od teniserki da se takmiče u Kini”, dodao je Sajmon, preneo je Tanjug. On je dodao da je svestan potencijalnih finansijskih problema zbog neigranja na turnirima u Kini, ali da je slučaj Peng Šuaji važniji od biznisa. Kina je 2019. godine organizovala devet VTA turnira sa nagradnim fondom od 30,4 miliona dolara. Briga za bezbednost Peng Šuaji se pojavila nakon što je gren slem šampionka u dublu saopštila da je bivši visoki zvaničnik vlade seksualno zlostavljao. Potom\nNjUJORK – Kompanija „Volt Dizni” je prvi put u svojoj istoriji, dugoj 98 godina, imenovala jednu ženu za predsednika upravnog odbora američkog giganta u industriji zabave. Suzan Arnold, koja je već 14 godina član „Diznijevog” borda direktora, naslediće na toj dužnosti Boba Igera krajem ove godine, izveštav britanski javni servis Bi-Bi-Si, a prenosi Tanjug. Ona je ranije bila izvršni direktor u globalnoj investicionoj kompaniji Karlajl. Iger, koji je 2020. godine dao ostavku na mesto generalnog direktora „Diznija” posle 15 godina na toj funkciji, napustiće kompaniju do kraja ovog meseca. „Kao nova predsednica upravnog odbora, radujem se što ću nastaviti da služim dugoročnim interesima 'Diznijevih' akcionara i tesnoj saradnji sa glavnim izvršnim direktorom Bobom Čapekom koji\nU Gorenjskoj je uhapšeno devet žena, starosti između 19 i 46 godina osumnjičenih da su kao organizovana kriminalna grupa izvršile šest krađa u okolini Bleda i Radovljice. One su ukradene stvari sakrivale u torbama ili ispod odeće, prenosi portal 24UR. One su najpre viđene u krađi 23. novembra na Bledu, a istog dana i u Radovljici. U njihovom hapšenju učestvovalo je nekoliko policijskih patrola, a zajedno sa njima zaplenjeno je i nekoliko automobila koje su koristile. Kako se navodi, tokom istrage je oduzeta različita roba - od hrane, preko sredstava za negu tela, igračke, tekstilni materijali i dekorativni predmeti ukupne vrednosti preko 3.000 evra. Dodaje se i da je većina predmeta vraćena u trgovine iz kojih je ukradena, kao i da su osumnujičene i ranije sumnjičene za slična\nSamo dan nakon dodele priznanja „Cvet uspeha za ženu zmaja”, koje dodeljuje Udruženje poslovnih žena Srbije, Anja Ivana Milić, arhitektica, suvlasnica i direktorka firme „Arhi pro” iz Beograda, u dobrano ispunjenoj agendi upisala je nove obaveze. Zvanično najbolju srpsku preduzetnicu u glavnoj kategoriji „Uspešan poslovni model” zvali su brojni novinari želeći da je ugoste u televizijskim emisijama i na stranicama novina. Interesovanje medija nije izazvala samo time što je osvojila prestižno priznanje u svetu preduzetništva, već i zbog višedecenijske bogate karijere u ne baš ženstvenoj profesiji – građevinarstvu i projektovanju u arhitekturi. Anja Ivana Milić je na čelu kompanije s blizu 200 zaposlenih. Iza nje su brojni konsultantski, projektantski i izvođački projekti u Srbiji i zemljama\n26.11.2021 u 14:47\nNasilje iskorenjivati još od vrtića\nNasilje je prisutnije nego što ga vidimo, a deo žena i dalje se ne ohrabruje da ga prijavi, rekao je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika, koji je povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama posetio Sigurnu kuću. U ovom skloništu za žene koje su pretrpele traumu, kako prenosi Beoinfo, nalazi se dvadesetak žena i dece, a ove godine ih je bilo ukupno 79. – Ovo je prilika da kažemo da svaka žena koja trpi nasilje treba i da ga prijavi. Postoje jasni zakonski mehanizmi da se one zaštite i zato ne treba da pristaju na život pod nasiljem jer to nikada nije rešenje i pre ili kasnije će doći u situaciju da će morati da prijave nasilnika. Što se pre prijavi, to će se brže sankcionisati, a onda možemo da sprečimo neke od strašnih posledica, a to su ubistva – istakao je Vesić,\n25.11.2021 u 19:30\nNovi Sad – Prva žena vatrogasac stigla je u Novi Sad. Njeno ime je Danijela Santrač, ima trideset godina, i na poslu u ovdašnjoj vatrogasnoj brigadi je na samom početku, mada nije i početnik. Bila je vatrogasac u Kovinu, a onda ju je životni put doveo u Novi Sad. „Poreklom sam sa Kosova i Metohije, živela sam godinama u Kovinu gde sam radila kao vatrogasac dve godine, a onda sam se udala za Novosađanina, pa sam tražila premeštaj”, priča za „Politiku” Danijela Santrač. Kaže da je došla u veliki novosadski kolektiv koji ima puno intervencija, pa veruje da će još mnogo toga naučiti o svom pozivu. Odabrala ga je jer odrasla u porodici gde su otac i stričevi policajci, a pradeda je bio žandarm, pa tako i ona sama ima i poseban odnos prema uniformi. Ipak, vatrogasci, kako kaže ova\n24.11.2021 u 10:49\nSTOKHOLM – Švedski parlament danas je izabrao Magdalenu Anderson, predsednicu Socijaldemokratske partije, za novog premijera, čime je postala prva žena na čelu švedske vlade u istoriji te zemlje. Anderson je izabrana da zameni Stefana Levena na mestu lidera stranke i premijera, koji je ranije ove godine napustio te dve funkcije, prenosi agencija AP, a javlja Tanjug. Bivša ministarka finansija Anderson će se, koliko već danas, suočiti sa prvom krizom, jer će vladin predlog zakona o budžetu verovatno biti odbačen, ocenjuje agencija Rojters.\n21.11.2021 u 21:04\nPrijem žena u SANU ne treba da bude po diktatu\n„Nisam nikad razmišljala o članstvu u SANU, niti sam tako nešto očekivala. I danas se ponekad pitam da li stvarno tu pripadam, kad čitam biografije velikana naše nauke i umetnosti iz prošlosti.” Ovim rečima prof. dr Radmila Petanović, redovna članica Odeljenja hemijskih i bioloških nauka SANU, opisuje osećaj koji je imala novembra 2012, nakon što je primljena za dopisnog člana akademije. Zbog doprinosa u oblasti biologije ova nagrađivana naučnica, koja je radni vek provela na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu, primljena je u akademiju. Za naš list prof. dr Radmila Petanović kaže da je još 2011. bila iznenađena kad je saznala da će je odeljenje čiji je sada član predložiti iako je predlog stigao od njenih dugogodišnjih kolega i profesora. „Među članovima Odeljenja hemijskih i


Magazin Intermezzo – “Niskogradnja” kupila Drvnu industriju “Vrbas”\nKompanija "Niskogradnja" iz Laktaša pobijedila je na četvrtoj stečajnoj licitaciji za kupovinu imovine Drvne industrije "Vrbas" ponudivši 18.175.000 KM.\nNiže ponude dostavili su firma "Pevec" iz Banjaluke 13.513.000 KM, "Fao West" iz Banjaluke 12.850.000 KM i "Sloboprom" iz Lončara 12.100.000 KM. Najmanji iznos od 11.010.000 KM ponudila je kompanija "Proinvest Consalting" iz Nove Topole.\n"Niskogradnja" je za učešće na licitaciji obezbijedila i bankarsku garanciju Raiffeisen banke na deset odsto iznosa od cijene koju je ponudila za "Vrbas", a obavezala se i da će u roku od tri mjeseca zaposliti 200 radnika, te zadržati i proširiti djelatnosti fabrike, pišu Nezavisne.\n"Uradićemo daleko više od onoga što smo bili obavezni ponuditi na licitaciji. 'Vrbas' će postati jedan evropski kolektiv, jer se radi o jednoj od najmoćnijih fabrika ove regije, rekao je poslije licitacije Dragiša Kalinić, direktor preduzeća "Rotas", čiji je većinski akcionar Ljubomir Ćubić, vlasnik "Niskogradnje".\nČetvrta licitacija za DI "Vrbas" se odvijala po rigoroznijim pravilima u odnosu na prethodne, tako da su sva preduzeća kovertirano dostavila svoje ponude, a za učešće na licitaciji su bili dužni uplatiti depozit u inosu od 50.000 KM.\n"Vrbas" je na prethodnim nadmetanjima bio meta raznih špekulanata, uglavom iz Bugojna, koji su koristeći slabe uslove za učešće licitirali i sume od preko 20 miliona KM, koje nikada poslije nisu uplaćivali.\nStečajni upravnik DI "Vrbas" izrazio je juče nadu da će ta fabrika vremenom postajati sve snažnija i zasijati nekadašnjim sjajem iz vremena kada je bila ponos Banjaluke.\nOn je ocijenio da je ponuđena cijena za "Vrbas" izuzetno dobra, posebno ako se, kako kaže, uzmu u obzir politička situacija i lomovi na berzi.\n"Ako kupac nastavi dosadašnju proizvodnju, firma ima dobre šanse za razvoj. Sada u njoj, iako je u stečaju, radi 26 radnika i jedna je od rijetkih koja nema apsolutno nikakvih dugovanja, a nedavno smo osvajali i sajamske nagrade", istakao je Drenko Kovačević, radnik koji već 20 godina hljeb zarađuje u DI "Vrbas".\nGasprom hoće Naftnu industriju Srbije\nRusi preuzeli Naftnu industriju RS – akcionari razočarani\nRusi preuzeli naftnu industriju RS


Google pretrage „nesanica“ i „ne mogu da spavam“ dostigle rekord tokom izolacije | PC Press\nGoogle pretrage „nesanica“ i „ne mogu da spavam“ dostigle rekord tokom izolacije\nIzgleda da je koronavirus poremetio ritam spavanja ljudi širom sveta – ili barem tako nagoveštavaju Google podaci.\nPretrage pojmova „nesanica“ i „ne mogu da spavam“ dostigle su najviši nivo u aprilu, navodi Google Trends. Podaci ne otkrivaju tačan uzrok rasta, ali vremenska linija se poklapa sa većim brojem globalnih mera izolacije zbog COVID-19 u svetu.\nRutina spavanja poremećena\nProšlog meseca su istraživači sa Harvarda upozorili da bi pandemija mogla da utiče na rutinu spavanja kod ljudi, što bi zauzvrat moglo da dovede do drugih komplikacija mentalnog zdravlja. „Previše besanih noći može pogoršati fizičke i psihičke probleme“, piše Harvard Gazette. Mnogima su navike spavanja patile tokom izolacija. Zbog rada od kuće lako se desi da se ode kasno u krevet, jer više nije bilo potrebno da se vodi računa o prevozu i jutarnjoj pripremi za posao.\nU izolaciji su se mnogi posvetili bindžovanju serija ili igranju do kasno, što je zauzvrat značilo da se nema punih osam sati sna. U obzir je ulazila još jedna greška, a to je da se češće spava kako bi se nadoknadio propušten san, za koji istraživači sa Harvard-a napominju da bi mogao da uzrokuje smanjen „apetit“ za snom.\nTagovi: Covid-19, Google Trends, Insomnija, Izolacija, nesanica\n← Astronauti i let do Internacionalne svemirske stanice\nGlobalni pad prodaje računara u 2020. godini →


Demokrate: „Vektra Jakić“ je primjer i ogledalo DPS investitora i obećanja – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Politika / Demokrate: „Vektra Jakić“ je primjer i ogledalo DPS investitora i obećanja\nPljevaljske Novine februar 8, 2019\tPolitika Ostavite komentar 1,270 Pregledi\nNakon najave poreske uprave o prinudnoj naplati potraživanja, možemo zaključiti da opštini Pljevlja prijeti ozbiljna finansijska blokada kojom bi se ugrozilo redovno servisiranje zarada zaposlenima, ali i vršenje poslova iz svog djelokruga. Analizom ukupne finansijske slike, može se zaključiti da je jedan od glavnih krivaca finansijskog kolapsa u Pljevljima „Vektra Jakić“. Kompanija Dragana Brkovića nije izmirila dugovanja na ime koncesione naknade od 2011. do 2018. godine u visini od preko sedam miliona eura. Sada je formiran finansijski čvor u kome komunalna preduzeća duguju poreskoj upravi, opština duguje i komunalnim preduzećima i poreskoj upravi, a „Vektra Jakić“ duguje i opštini i poreskoj upravi i komunalnim preduzećima i zaposlenima.\nImajući u vidu da su Ministarstvo finansija, odnosno Poreska uprava organi nadležni za naplatu konecesionih naknada koje potom ustupaju opštini, osnovno je pitanje ko je „Vektri Jakić“ obezbijedio privilegovan položaj? Ko je omogućio Brkovićevoj kompaniji da nagomila dug na ime koncesionih naknada preko sedam miliona od 2011. godine? Sa kojim pravom su se samo „Vektri Jakić“ tolerisala višemilionska dugovanja prema državi,opštini i zaposlenima? Kako to da je samo Brkovićeva kompanija bila zaštićena od svih oblika sankcionisanja protivzakonitog ponašanja na tržištu? Ko je omogućio pološaj „bijelog medvjeda“ kompaniji koja decenijama uništava šume, seoske puteve i koja nije u stanju da izmiruje zarade zaposlenima uprkos svim privilegijama i donacijama? Ovo su pitanja na koja treba da odgovori Poreska uprava i pravosudni organi, prije nego krenu da udare na račune lokalnih komunalnih preduzeća i opštine. Ako je Poreska pokrenula akciju potpune naplate zaostalih dugovanja, neka prvo razriješi „Vektrin finansijski čvor“ u Pljevljima i neka krene od uzroka, a ne od posledice.\nTakođe, uprkos većem prilivu finansija iz egalizacionog fonda, izdašnijeg odobravanja investicija Direkcije za javne radove, dug opštine Pljevlja je i dalje iznad 18 miliona, pa riča Đačićeve administracije o stabilnosti, potpuno pada u vodu. Redovna isplata zarada i servisiranje dijela obaveza bio je samo privid finansijske stabilnosti, jer je sa druge strane zapostavljen poreski dug. Takođe, povećanjem nivoa partijskog zapošljavanja, zabilježen je ozbiljan rast izdataka za zarade, što je još jedna aktivnost koja je ugrozila finansije lokalne uprave. Danas se Đačić poziva na dug Vektre Jakić i u potpuno posrnuloj kompaniji kojoj prijeti stečajni postupak vidi slamku spasa. Kako? Tačno je da je „Vektra Jakić“ dužna opštini višemilionski iznos koji bi mogao pokriti poreski dug, ali zar Brković nije investitor koga je upravo DPS predstavljao kao nekoga ko će da zapošljava, plaća i razvije Pljevaljsku privredu? A sada nije u stanju da plaća ni osnovne obaveze.\nDPS je doveo Brkovićevu kompaniju u Pljevlja na velika vrata, a sada nakon što je uništila sve čega se dotakla, hoće da je izbace kroz prozor. „Vektra Jakić“ je primjer i ogledalo DPS investitora i obećanja. Svako im je ovakvo.\nSAOPŠTENJE DEMOKRATA ZA JAVNOST\nNikola Rovčanin, predsjednik Kluba odbornika Demokrata u SO Pljevlja\nsaopstenje Demokrate\t2019-02-08\nPrethodna Demokrate: „Vektra Jakić“ je primjer i ogledalo DPS investitora i obećanja\nSledeća Lekić: Ne ostaje nam ništa drugo već da se gušimo, trujemo, obolijevamo, raseljavamo sve dok ovu kriminalizovanu hobotnicu ne pošaljemo u političku prošlost


ARAPI NAVALILI NA BIH Kupe 15.000 nekretnina GODIŠNJE - Nova Borba\nARAPI NAVALILI NA BIH Kupe 15.000 nekretnina GODIŠNJE\nGrađani arapskih zemalja u značajno većem broju kupuju nekretnine u BiH, prenosi Rojters.\nIzvor: Tanjug, NB, Rojters\nAbdulah Al Sanousi iz Kuvajta koji poseduje nekretninu u BiH kaže da ljudi sa Bliskog istoka dolaze u BiH zbog prirode i dobrog vremena, niskih cena nekretnina, kao i saosećanja sa “svojim narodom”.\nOn živi u naselju koje je novoizgrađeno prošle godine i koje vlasništvo investitora iz Kuvajta.\nU isto vreme broj turista koji u BiH dolaze iz “Emirata” skočio je za šest godina za gotovo 200 puta. Naime do jula ove godine u BiH boravilo je 13.000 građana UAE, a za celu 2010. godinu, njih samo 65.\nKako BiH nema državnu agenciju za turizam, niti podatke o kupovini zemljišta, nezvanični podaci pokazuju da iz arapskih zemalja godišnje u posetu dođe između 50.000 i 60.000 ljudi. Kako prenosi Rojters, četvrtina od tog broja se odluči da kupi nekretninu.\nDok su neki zabrinuti zbog povećanog dolaska i prodaje zemlje Arapima, drugi kažu da nema razloga za brigu i da bi građani trebali pozdraviti dolazak i ulaganje koje pomaže ekonomiji BiH.\n"Zaista se pitam zašto toliko ljudi stavljaju pod pitanje arapska ulaganja, a ne gledaju profit od toga. Mislim da je stvarno tužno", rekao je Abdelal Mustafa, generalni direktor jedne od saudijskih putničkih agencija.


Vućić: Nikad nisam imao poslovne aranžmane sa Djukanovićem, Krivokapić da iznese dokaze | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 24.09.2020 11:10 > 24.09 11:10\nVućić: Nikad nisam imao poslovne aranžmane sa Djukanovićem, Krivokapić da iznese dokaze\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da sa predsednikom Crne Gore Milom Djukanovićem nikada nije imao poslovne aranžmane kako je navodno tvrdio mandatar za sastav nove crnogorske vlade Zdravko Krivokapić.\nVučić je zamolio Krivokapića da "u najskorije vreme" upozna javnost o svim elementima navodne saradnje sa Djukanovićem u "poslovnim varijantama".\n"Siguran sam da će doneti dokaze ili reći da je lagao. Pošto tih dokaza nema, moraće da prizna da je govorio neistine, mada to nije jedina neistina. Mnogo neistina u ulozi Srbije u Crnoj Gori pre toga je izneo i Djukanović", kazao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara posle obilaska Centra za osnovnu policijsku obuku u Beogradu.\nKomentarišući navode da je sa Djukanovićem saradjivao na projektu Beograd na vodi, Vučić je kazao da "nikada nijednu reč" nije razmenio na tu temu sa crnogorskim predsednikom.\n"Milo (Djukanović) koji dobro poznaje Beograd, jedva da zna gde se nalazi Beograd na vodi. Za mene je najsmešnije što me u prethodnih 15 do 20 dana Milo optužuje da sam ga srušio, njegovi protivnici da sam mu pomogao a danas su našli floskulu da sam hteo da oslabim Djukanovića ali ne baš da ga srušim. Takve kontradiktornosti ste mogli da vidite u istim novinama i od istih ljudi da čujete", rekao je predsednik Srbije.\nNa navode o mešanju Srbije u unutrašnje stvari Crne Gore, Vučić je rekao da su se i ta i druge zemlje regiona mnogo više mešale u unutrašnje stvari Srbije, posebno priznanjem nezavisnosti Kosova.\n"Srbija samo želi da pokaže brigu za svoj narod, to je potpuno legitimno i u skladu sa evropskim konvencijama. Mi imamo legitimno pravo da se borimo za ostvarivanje kolektivnih i svih ostalih prava Srba u Crnoj Gori", rekao je Vučić.\nDodao je da veruje da će odnosi sa Crnom Gorom biti normalni jer, kako je rekao, Srbija nema nikog bližeg.\n"Tp što svi oni žele da pokažu kako su daleko od Srbije, da nisu beogradske filijale, mi sa tim nemamo problem. Mi ćemo da čekamo i uvek biti spremni da sačekamo našu braću za bolju saradnju. Sva vrata Srbije biće otvorena za našu braću iz Crne Gore", kazao je Vučić.


"FAK DET BIČ": Fejs ga banovao, a on nije reper! - Smedia\n"FAK DET BIČ": Fejs ga banovao, a on nije reper!\n23.11.2016 | 14:58\nOvaj čovek banovan je sa Fejsbuka pošto su administratori procenili da je umesto pravog imena stavio psovku. Ali pogrešili su...\nNaime, on je samo muškarac sa neobičnim imenom Phuc Dat Bich, koje se na engleskom čita kao Fak Det Bič (iliti u prevodu na srpski "Je*i tu ku*ku"), koji je postao je prava senzacija nakon što je internet zajednica saznala za njegov problem sa Fejsbukom.\nProfil ovog 23-godišnjaka je tri puta banovan zbog, kako su procenili admini, psovke koju je stavio umesto imena i prezimena.\n- Optužen sam da koristim lažno ime koje predstavlja...


Da li je potrebna međunarodna vozačka dozvola za Grčku i za rent-a-car - Daljine.rs\nSvake godine milion turista i putnika iz Srbije kreće put Grčke i njenih letovališta automobilom, i svake godine isto pitanje: da li je potrebna međunarodna vozačka dozvola za Grčku?\nOd 2016. godine, za vozače iz Srbije, međunarodna vozačka dozvola za Grčku nije potrebna, kao uostalom i za Makedoniju koja je usputna zemlja. Kada je formalno bilo potrebno njeno posedovanje, Grčka saobraćajna policija ju je retko tražila na uvid.\nZapravo, mali je broj država za koje je potrebno posedovanje međunarodne vozačke dozvole, ali to proverite pre puta.\nMeđutim, problemi mogu nastati ukoliko ste krenuli u Grčku bez kola, odnosno uplatili ste aranžman u Grčkoj i do letovališta dolazite autobusom ili avionom preko agencije, a želite da iznajmite automobil. Ovo se posebno odnosi na ostrva gde su usluge rent-a-car agencija neophodne.\nNaime, neke rent-a-car agencije u Grčkoj zahtevaju posedovanje međunarodne vozačke dozvole svima iz Srbije koji žele da iznajme automobil. Iako nam je nejasan pravni osnov na osnovu koga mogu uslovljavati turiste, obratite pažnju na vreme.\nPrema informacijama do kojih su Daljine.rs došli za iznajmljivanje automobila nije potrebna ova vrsta dozvole na u većini agencija ostrvu Kefalonija, dok na obližnjem ostrvu Lefkada neke rent-a-car agencije je traže, dok druge ne. Naši izvori navode da je to uslov osiguravajućih kuća kod kojih su vozila osigurana, što sumnjamo da ima uporište u zakonskim propisima, ali teško da turista ima vremena za raspravu i dokazivanje, pogotovo ako se nalazi na letovanju.\nTako, zanimljivo je da iz agencija navode da je neposedovanje međunarodne vozačke dozvole prilikom iznajmljivanja vozila u Grčkoj uslov da bi se naplatila eventualna šteta koja može nastati prilikom korišćenja iznajmljenog automobila. Međutim, vozila su osigurana polisom osiguranja gde u retko kojoj piše da je potrebna ovakva dozvola i to baš za građane Srbije ili onih van EU.\nNaš savet je da se, pre nego što dođete u neko grčko letovalište, prvo obratite agenciji mejlom i razjasnite sve eventualne nedoumice. Čak i ako posedujete međunarodnu vozačku dozvolu, tražite polisu osiguranja na uvid i to prevedenu na engleski jezik iz razloga što morate znati koji su slučajevi pokriveni osiguranjem, a koji nisu. Isto važi i za ugovor koji biste potpisali sa agencijom. Mnogim turistima se dešavalo da osiguranje, navodno, ne pokriva probušenu gumu, a slučajno se desi da baš ona pukne kilometar nakon što ste odvezli auto iz rent-a-car agencije.\nUkoliko ste propustili da kontaktirate agenciju pre polaska na put, na licu mesta tražite sve gore navedeno. Zahtevajte da vam pokažu gde piše da je to obavezan uslov za izdavanje automobila. Ukoliko vas iz agencije odbiju, obratite se turističkoj policiji ili turističkom info centru, a svako grčko letovalište ga ima.\nKako god da ste kontaktirali rent-a-car agenciju bitno je da sačuvate sve prepiske sa njom ukoliko ste komunikaciju vršili putem elektronske pošte ili sve papire i dokumente ukoliko ste bili u agenciji na licu mesta. Ako ste putem interneta našli agenciju koja vas ne uslovljava i njeni uslovi vam odgovaraju, rezervišite automobil na vreme i ako treba platite depozit unapred.\nNacionalne vozačke dozvole su regulisane međunarodnim i bilateralnim sporazumima, te ukoliko država domaćin priznaje nacionalne dozvole, nema potrebe za posedovanjem međunarodne. Otud je uslovljavanje da se poseduje međunarodna dozvola jednostračni čin agencije, koji verovatno nema uporište u lokalnim propisima.\nNapišite nam kakva su vaša iskustva.


Vojislav Šešelj, predsednički kandidat SRS u Vrbasu – Spas integracija sa Rusijom | Oko Nas\nVojislav Šešelj, predsednički kandidat SRS u Vrbasu – Spas integracija sa Rusijom\n18/03/2017 Oko nas\nTokom posete u okviru predsedničke kampanje, lider SRS Vojislav Šešelj rekao je da u obilazi Srbiju, sa namerom da opipa puls naroda. Pojašnjavjući da je cilj njegove predsedničke kandidature da, kada pobedi i postane predsenik, uspostavi kontrolu vlasti i poštovanje Ustava „jer svaka vlast kvari, a apsolutna kvari apsolutno i da će je u okviru predsedničkih ovlašćenja, udarati po nosu kada ne radi dobro“.\n„Dva kandidata mogu da budu konkurenti – Vuk Jeremić i Saša Janković – treba njih da potučem, a u drugom krugu me čeka okršaj sa Vučićem“, rekao je Šešelj na skupu u Vrbasu. Poručio je građanima da se mora zaustaviti dalje propadanje Srbije, objašnjavajući da Vučić ne može da sedi na dve stolice – EU i Rusija – i da veruje Nemcima.\n“Spas za Srbiju je integracija sa Rusijom i to je tačka našeg programa, kao i vojni savez sa Rusijom, a ja sam čovek koji veruje u svoje ideale za otadžbinu i spreman sam da poginem, a da ne izneverim, kao što to ni do sada nikada nisam uradio,“ poručio je lider radikala. Na samom kraju rekao je da je Srbija gladna i ojađena od dosmanlijske vlasti, poručujući prisutnim građanima da izađu na izbore, glasaju po svojoj savesti, kao i da se nada da će doći na jedan veliki miting u Vrbasu, uoči lokalnih izbora, ali kao novi predsednik Srbije.\nPrethodni članakRadionica za učenike o zaštiti životne sredineSledeći članakSaša Janković, predsednički kandidat posetio Vrbas – Ljudi koje čekamo smo mi


RK Čelik u utorak protiv reprezentacije Kuvajta - RK Čelik\nU nizu prijateljskih utakmica nakon međunarodnog rukometnog turnira Zaim Kobilica, rukometaši Čelika u utorak igraju prijateljsku utakmicu protiv reprezentacije Kuvajta, koja se dvadesetak dana nalazi na pripremama u Sarajevu.\nek ce”Nazvao me predstavnik kuvajtske reprezentacije i ponudio da u utorak, 31. augusta odigramo prijateljsku utakmicu u Sarajevu, čime oni završavaju svoj boravak na pripremama u BiH. Pošto smo ranije za srijedu već dogovorili utakmicu protiv premijerligaša RK Maglaja, konsultovao sam trenera Mikija Filipovića i on se složio da igramo i utakmicu sa reprezentacijom Kuvajta u Sarajevu“, rekao je za naš portal Pane Škrbić, predsjednik RK Čelika.\nUtakmica se igra u sporskoj dvorani hotela Hills u Sarajevu, sa početkom u 19 sati. RK Čelik nastupa u kompletnom sastavu. U tim se nakon povrede vraća kapiten Mirza Dervenčić, a zbog povrede na treningu i dalje je neizvjestan nastup mladog Adija Mešinovića.


Sada političar Hok izbacuje Đokovića iz Melburna - Portal Iz Prve Ruke\nOGOLJENO SAOPŠTENJE POKAZUJE KAKO FUNKCIONIŠE AUSTRALIJA\nPosle nekoliko dana želje da glume državu u kojoj se poštuje vladavina prava, država Australija je pokazala pravo lice i odlučila da reši problem sa Đokovićem putem sile. Obratite pažnju na saopštenje ministra za imigracije Hoka i razlog za novo odbijanje vize našem teniseru.\n-Iskoristio sam svoje ovlašćenje Zakona o imigracijama da poništim vizu koju je Novak Đoković imao. Iz razloga zdravlja i dobrog reda, sve u javnom interesu. Ova odluka je usledila nakon naloga Saveznog i okružnog suda, donetog 10. januara, kojim je poništena prethodna odluka o ukidanju vize. Pažljivo sam razmotrio sve informacije od ministarstva unutrašnjih poslova i australijskih graničnih snaga. Morisonova vlada je čvrsto posvećena zaštiti granica Austalije, posebno u doba pandemije – objasnio je Hok.\nBivši zamenik sekretara za imigraciona pitanja Australije Abul Rizvi kaže da bez obzira na čvrst stav, australijska vlada strahuje od Đokovićeve žalbe i njegove nove sudske pobede nad njom.\n-Mislim da je vlada posebno zabrinuta da će se Đoković žaliti i vratiti na sud, a prilično je moguće da bi vlada onda opet tamo mogla da izgubi, jer nema razloga da Sud sada donese drugačiju odluku – kaže Rizvi.\nĐokovićev pravni tim se još uvek nije žalio.\nU celoj priči i skandalu koji je nastao ostaje nejasno da li su australijski političari toliki amateri ili su namerno želeli da pokažu silu i sistem po kome funkcionišu.\nĐoković i zvanično počasni građanin Budve\nFinale Australije Medvedev – Nadal\nBeretini ide na Nadala


27. rođendan Yu Eco radija - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / 27. rođendan Yu Eco radija\nGoran jun 5, 2020\tDruštvo Napiši komentar 76 Pregledi\nPre 27. godina na Svetski dan zaštite životne sredine 5. juna YU Eco radio počeo je sa emitovanjem programa. Danas naša medijska kuća pored radijskog već 19 godina proizvodi i televizijski program čija je programska koncepcija usmerena na podizanje svesti o važnosti očuvanja životne sredine kako kod građana tako i kod nadležnih organa.\nTokom gotovo 3 decenije rada i postojanja, RTV YU Eco ostvarila je dobru saradnju sa svim relevantnim ustanovama i insitucijama, kako na na nivou grada, tako i na nivou Pokrajine i Republike. Ova saradnja proteže se kroz sve sfere života, od sporta koji sportska redakcija naše televizije posebno prati, preko zdravstva, obrazovanja do kulture . Mnogobrojni gosti naše televizije osvrnuli su se na saradnju sa našom medijskom kućom.\nNa programu Yu Eco radija kao i naše televizije, posebna pažnja uvek je pridavana najmlađoj publici u cilju njene edukacije u smeru očuvanja životne sredine. Naša medijska kuća ostavrila je izuzetnu saradnju sa svim obrazovnim ustanovama na teritoriji grada.\nDirektor i vlasnik RTV Yu Eco, Jožef Pinter je pre 27 godina, zajedno sa grupom entuzijasta, imao viziju koju je zahvaljujući mukotrpnom radu i trudu uspeo da oživi. I 27 godina kasnije ekološka vizija se razvija i više nego ikada dobija na značaju.\nČestitkama mnogobrojnih gostiju koji su posetili našu medijsku kuću danas, pridružio se i veliki broj saradnika koji nam je rođendan čestitao elektronskim putem. Naša televizija posebnu zahvalnost upućuje gledaocima i slušaocima bez kojih naša ekološka vizija ne bi mogla da živi ovoliko dug vremenski period.\nPrethodna „Yu eco“ radio danas slavi 27. rođendan\nSledeća U toku izgradnja stanova za izbegla lica


Beta 6. decembra 2017. 16:45\nMakedonija očekuje da će EU „pokazati viziju“ i obezbediti odluku za otpočinjanje pristupnih pregovora s Makedonijom u prvoj polovini 2018, izjavio je danas premijer Zoran Zaev na sastanku sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku Federikom Mogerini u Briselu.\nSaopšteno je da je Zaev istakao da je njegova vlade posvećena izgradnji Makedonije ka „moderne evropske zemlje koja deli evropske vrednosti, s funkcionalnom demokratijom baziranom na vladavini prava i na zajedničkim osnovnim vrednostima“.\n„Imamo argumente da dokažemo da je Republika Makedonija najbolja ‘uspešna priča’ u 2017. godini i da može mnogo da doprinese dobrosusedskim odnosima, regionalnoj saradnji i sigurnosti u regionu Zapadnog Balkana i Evropi“, rekao je Zaev Federiki Mogerini.\nZaev je istakao da Makedonija za Grčku, sa kojim ima višedecenijski spor oko imena koji joj blokira evrointegraciju, ima jednu poruku: „Mi smo spremni da rešimo ovo pitanje. Tražimo pomoć kako da nadjemo odgovarajuće rešenje koje će imati podršku u obe zemlje“.\nFederika Mogerini je u razgovoru sa Zaevom istakla da je vidan napredak Makedonije u samo jednoj godini što je dobar znak za napredak u njenoj evrointegraciji.\nNa sastanku Mogerini i Zaeva u Briselu „zajednički je konstatovana neophodnost saradnje vlasti i opozicije u važnim strateškim pitanjima za Makedoniju“ i da „kanali za tu komunikaciju treba stalno da budu otvoreni“.


Izetbegović prijavio Dodika Tužilaštvu i Incku -\nČlan Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović obratio se državnim i međunarodnim institucijama zbog izjava predsednika Republike Srpske Milorada Dodikova da su "Bošnjaci starosjedioci Podrinja okupatori".\nCitirajući izjavu Dodika da su "Bošnjaci starosjedeoci Podrinja okupatori", Izetbegović je kazao da se radi se o najopasnijoj izjavi jednog zvaničnika o BiH od potpisivanja Dejtonskog sporazuma.\n"Obzirom da nije bilo očekivane reakcije, obratio sam se visokom predstavniku (Valintin Incko), Tužilaštvu BiH, kao i članicama Upravnog odbora PIC-a (Vijeća za implementaciju mira) da reaguju i sankcionišu ovakvo ponašanje predsednika RS", rekao je Izetbegović.\nKako je naveo, Dodik je Obavještajno-sigurnosnu agenciju (OSA) više puta nazvao neprijateljskom organizacijom i dodao da mu Ustavni sud, pravosuđe BiH i OSA očigledno stoje na putu.\nOn je pozvao i nadležene institucije da ne potcjenjuju ponovljene prijetnje smrću čelnim ljudima Islamske zajednice u BiH i da daju zaštitu imamima u BiH.\nm o z e ga povuci Kakir dole Dodika


Komitet pravnika za ljudska prava YUCOM protiv dnevnog lista Magyar Szo - Savet za štampu\nKomitet pravnika za ljudska prava YUCOM protiv dnevnog lista Magyar Szo\nNa osnovu članova 19. i 21. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Stojan Marković, Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Petar Jeremić, Marija Kordić, Zlatko Čobović, Vladimir Radomirović, Ivana Stjelja i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 31.3.2016. godine, nije uspela da usaglasi odluku o tome da li je „Magyar Szo”, objavljivanjem teksta “Mini suknja i javna bezbednost”, 16. januara 2016. godine, prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije. „Za“ odluku da je Kodeks prekršen glasalo je šest članova Komisije, tri su bila “protiv”, a jedan “uzdržan”, tako da nije bilo potrebne većine od osam glasova.\nKomitet pravnika za ljudska prava – YUCOM podneo je žalbu Savetu za štampu, verujući da su spornim tekstom prekršene odredbe Kodeksa novinara koje se odnose na istinitost izveštavanja i zabranu diskriminacije i govora mržnje. Podnosilac žalbe je naveo da je autorka teksta to učinila isticanjem verske pripadnosti učinilaca krivičnog dela i iznošenjem niza uvredljivih, diskriminatornih i kvalifikacija punih govora mržnje prema tražiocima azila. Autorka, ističe se, ne pravi jasnu razilku između izvršilaca seksualnih napada i tražilaca azila, a nedoumicu dodatno produbljuje i dovodeći u sumnju motive izbeglica za dolazak u Evropu. Tako, na primer, opisujući situaciju iz sopstvenog iskustva susreta sa izbeglicama, navodi “da nema u njima ni trunke poniznosti ljudi kojima je potrebna pomoć”, odnosno “mnogo pre je iz njihovog ponašanja isijavalo samopouzdanje, kao i to da misle da njima sve pripada”.\nU odgovoru na žalbu, Marta Varju, glavna i odgovorna urednica dnevnika “Magyar Szo” istakla je da se u tekstu ne pominje verska pripadnost tražilaca azila, te da je autorka napravila veoma jasnu razliku između počinilaca zločina i tražilaca azila. Autorka je utisak da tražioci azila ne poseduju poniznost stekla na osnovu činjeničnih događaja na graničnom prelazu Horgoš, kada je došlo do incidenta jer izbeglice nisu htele da se registruju. Iz rečenice “Bez sumnje ima među njima i onih koji bi želeli da se integrišu, koji bi želeli da svoj život ponovo počnu u nekoj mirnoj zemlji, ali zbivanja iz Kelna i drugih nemačkih gradova daju razloga za pretpostavku da je veoma mnogo i takvih koji žele da po svojim zakonima žive u Evropi”, vidi se, navedeno je, između ostalog, u odgovoru na žalbu, da autorka teksta ne smatra da du svi tražioci azila zločinci i ne diskriminiše ih.\nVećina članova Komisija ocenila je da tekst sadrži diskriminatorne stavove, jer se čitavim tekstom potpuno odbacuje bilo kakva mogućnost integracije azilanata u društva u Evropi, a mržnja i netrpeljivost prema njima šire se iznošenjem stavova da „ne pokazuju poniznost“, da neće da rade, da se ponašaju „kao da im ovde sve pripada“. Sve te stavove autorka teksta iznosi samo na osnovu ličnog iskustva na granici i sopstvenog straha od ljudi koji dolaze u Evropu, čime se krše njihova ljudska prava\nDva člana Komisije zaključila su da Kodeks nije prekršen, da autorka ima pravo da oseća strah pred migrantima koji u tolikom broju dolaze, da je pitanje nihove interegracije ozbiljno i složeno i treba ga postavljati. Autorka teksta iznosi svoje mišljenje, i ima pravo i na ovakav komentar.\nJedan član Komisije je bio uzdržan, ocenjujući da tekst nije dobar, ali da ni žalba nije dobro napisana, odnosno da je tendenciozna i zlonamerna, jer su izdvojene neke uvredljive reči, koje se, sasvim je jasno, ne odnose na azilante, nego na počinioce krivičnih dela.\nKako je, prema Statutu Saveta za štampu i Poslovniku o radu Komisije za žalbe potrebno da se „za“ svaku odluku izjasni osam članova Komisije, odluka u ovom slučaju nije doneta, jer je šest članova Komisije glasalo za to da je „Magyar Szo“ prekršio Kodeks novinara Srbije.


Reljić: Koncentrisanje na 'ljudski razvoj' važno u pristupu EU prema Zapadnom Balkanu - Dijalog.net\nNaslovna Politika Reljić: Koncentrisanje na ‘ljudski razvoj’ važno u pristupu EU prema Zapadnom Balkanu\nBrisel 06. februar 2020. – Nova metodologija proširenja EU nudi samo kozmetičke promene a Zapadnom Balkanu potreban je drugačiji model koji bi bio usmeren na ljudski razvoj, ocenio je direktor briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodne odnose i bezbednost (SWP) Dušan Reljić.\nOn je jedan od autora analize u kojoj se navodi da “bez rešavanja temeljnih uzroka trenutne situacije, posebno dugotrajne društveno-ekonomske entropije i političkog zaostajanja na Zapadnom Balkanu, nova metodologija proširenja samo će umanjiti uticaj EU u regionu“.\nU analizi pod naslovom “Izbegavanje zamki još jedne birokratske vežbe: zašto je Zapadnom Balkanu potreban model proširenja EU zasnovan na ljudskom razvoju” navodi se da uprkos nadi da će novi dokument ponovo uspostaviti konsenzus u EU po pitanju proširenja i oživeti iscrpljenu politiku prema Zapadnom Blakanu, jasno je da je reč o samo još jednom birokratskom pokušaju.\nGovoreći za Dojče vele (Deutche Welle – DW) o studiji čiji su autori uz njega Mateo Bonomi i Ardian Hačkaj, Reljić je ukazao da je “koncentrisanje na ‘ljudski razvoj’ važno u pristupu EU prema Zapadnom Balkanu“.\n“Pri prosečnim mesečnim prihodima od tri do četiri stotine evra, vladavina prava i demokratija ne mogu da puste duboke korene. Društva su podeljena na ogroman osiromašen deo i mali ostatak onih koji stiču velike profite u ‘zarobljenim državama“, rekao je.\nGrađani shvataju da su ekonomski i politički u bezizglednoj situaciji i zato odlaze u inostranstvo.\nTokom 2018. godine, kako pokazuju podaci statističkog zavoda EU, maltene svaka dva minuta jedan građanin Zapadnog Balkana sticao je prvi put boravišnu dozvolu u EU – ukupno njih više od 230.000.\nAko se još uzme u obzir veći broj umrlih od novorođenih, region se prazni približnom brzinom od jednog čoveka svakih devedeset sekundi, naveo je.\nPovodom “velikog plana” za ekonomski razvoj i investicije na Zapadnom Balkanu koji je za Samit u Zagrebu najavio evropski komesar Oliver Varheji, Reljić je rekao da nije jasno da li će to zaista biti neka vrsta Maršalovog plana koji će preokrenuti sadašnje društveno-ekonomsko i političko nazadovanje u regionu.\n“Imajući, međutim, u vidu sporenja unutar EU oko novog budžeta, mali su izgledi da nastupe promene i da Zapadni Balkan dobije neophodnu bespovratnu pomoć za stvarni napredak“, rekao je.\nProsečan privredni rast na Zapadnom Balkanu je oko 2-4% godišnje, a bilo bi neophodno dvostruko više da bi tih šest ekonomija dostigle prosek EU za – trideset godina.\nZato je neophodan besplatan kapital za ulaganja u saobraćaj, telekomunikacije, zdravstvo, školstvo, istraživanje i drugu infrastrukturu – ukoliko EU zaista želi da ostvari geopolitički cilj izjednačavanja ekonomskih i političkih uslova na kontinentu kao dugoročnog garanta mira, rekao je Reljić.\nU analizi iznose se i ključne premise na kojima bi trebalo da se zasniva novi model proširenja.\nMeđu njima su na prvom mestu “konkretne mere koje imaju potencijala da udvostruče trenutni rast BDP u regionu na 6-8% jer je to jedini način da se povrati prospertitet i stabilizuju društva” pri čemu se suštinsko uskaldjivanje sa EU može očekivati kada godišnji nivo ulaganja dostigne oko 25% BDP, prenosi Euractiv.\nOznakeanalizaDušan Reljićevropske integracije\nPrethodno Hitno pokrenuti proceduru oduzimanja poslaničkog mandata Šešelju\nSledeće BG centar: Mladi u Srbiji nezaposleni, depresivni i zanemareni\nTop Tags OCD Vlada Republike Srbije mladi evropske integracije vladavina prava ljudska prava mediji konkurs Društvo istraživanje Evropska komisija lokalna samouprava Srbija i Evropska unija Civilno društvo Evropska unija


Oliver Dragojević - Dnevni list Danas\nPočetna » Oliver Dragojević\nVela Luka: Obeleženo dve godine od smrti Olivera Dragojevića\nNa drugu godišnjicu smrti Olivera Dragojevića, muzičara uz čije su pesme odrastale generacije, Vela Luka je u sredu uveče, pevala njegove hitove.\nHrvatska: Pokrenuta inicijativa za otvaranje muzeja Olivera Dragojevića\nPiše: J. T. /Fonet 1. 8. 2018.\nAerodromu u Splitu ime Olivera Dragojevića\nHrvatski novinar Drago Pilsel pokrenuo je inicijativu da aerodrom Split ubuduće nosi ime preminulog muziičara Olivera Dragojevića, prenosi danas N1 Hrvatska.\nU kuću Tasića Oliver Dragojević ušao je kao omiljeni pevač mog oca.\nPiše: Jelena Tasić 1. 8. 2018.\nIspraćaj uz dve topovnjače, zvono Svetog Dujme i petsto brodica\nDanom nacionalne sućuti – sa državnim zastavama na pola koplja, ali bez otkazivanja ranije planiranih priredbi, Hrvatska je juče, zvaničnom odlukom vlade, ožalila poznatog pevača i muzičara – jednog od najvećih „dalmatinskih šansonjera“ Olivera Dragojevića, koji je u nedelju preminuo u splitskoj bolnici posle jednogodišnje borbe sa karcinomom pluća.\nPiše: J. Tasić 1. 8. 2018.\nU Splitu je u prisustvu državnog vrha održana komemoracija povodom smrti pevača Olivera Dragojevića, a odlukom Vlade širom zemlje državne zastave su spuštene na pola koplja.\nPopularni pevač, sedamdestogodišnji Oliver Dragojević teško je bolestan i to je potvrdio medijima, piše Jutarnji list.


EK: Budućnost celog Zapadnog Balkana je u EU\nTanjug 29. septembra 2021. 14:03\nBRISEL – Budućnost celog Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji, izjavila je portparolka Evropske komisije Ana Pisonero Ernandes u pisanom odgovoru „Glasu Amerike“, a povodom teksta agencije Rojters u kojem se navodi da u EU ne postoji saglasnost o članstvu zapadnobalkanske šestorke.\n„Evropska komisija je čvrsto posvećena unapređenju pristupnog procesa zemalja Zapadnog Balkana, uključujući Albaniju i Severnu Makedoniju“, navela je Pisonero, dodajući da su obe zemlje ispunile obaveze, zbog čega EU u potpunosti podržava formalni početak pristupnih pregovora do kraja godine, kao što je naglasila i predsednica EK Ursula fon der Lajen tokom posete regionu.\nPisonero navodi i da je „politika proširenja strateška investicija u stabilnost i sigurnost Evrope“, kao i da su lideri EU više puta ponovili, uključujući i na poslednjem samitu u Zagrebu, da su nedvosmisleno posvećeni evropskoj perspektivi.\nPortparolka EK zaključuje da će samit na Brdu kod Kranja u Sloveniji, kojim predsedava EU, biti važna prilika ne samo da se potvrdi evropska perspektiva ZapaDnog Balkana, već i da se preduzmu praktični koraci ka daljoj integraciji i da se započne sa primenom ekonomskog i investicionog plana za region.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je u poseti regionu, a danas i sutra boraviće u Podgorici i Beogradu.\nU Briselu počeo prvi sastanak Radne grupe BG-PR za tablice\nUbijen vođa militantne grupe u Maliju


ponedeljak, 26. nov 2018, 20:02\nPredstavljamo dvostruki kompakt-disk letonske violinistkinje Baibe Skride koji je u septembru objavila diskografska kuća Orfeo, pod nazivom „Američki koncerti”.\nIza ovog naslova, kriju se dela trojice autora - Lenarda Bernstajna, Eriha Korngolda i Mikloša Rože - jednog rođenog Amerikanca i dva naturalizovana državljana Sjedinjenih Američkih Država, koji su karijere razvijali radeći prevashodno u filmskoj industriji Holivuda. Dok su sa jedne strane bili pragmatični i očigledno uspešni - sa višestrukim nominacijama i potom osvojenim Oskarima - ovi umetnici su istovremeno pokušavali da pomere granice klasične muzike, uvodeći nešto od vokabulara popularne muzike u tradicionalne muzičke forme. Korngold i Roža su svoje Koncerte za violinu napisali 1945, odnosno 1953. godine, a zajedničko im je to što je oba dela premijerno izveo još jedan evropski emigrant, tada već zvezda svetske muzičke scene, violinista Jaša Hajfec. Raskošni i prijemčivi koncert Korngolda, često nazivan „Holivudskim koncertom" zbog svojih poznoromantičarskih harmonija i „ušećerene" melodike, prati nešto apartnije delo Mikloša Rože. Više „bartokovski" u svojoj orkestaraciji, ovaj koncert je poznat i po tehnički veoma zahtevnoj deonici violine, a snimak koji je Hajfec zabeležio ubrzo posle premijere dela, poslužio je kao uzor svim potonjim interpretatorima ovog dela.\nGovoreći o svojim tumačenjima ovih dela, Baiba Skride je navela da je dugo želela da snimi upravo ove tri retko izvođene kompozicije, „sa svojim jedinstvenim muzičkim jezikom, ali koje se savršeno dopunjuju". Ono što kritika ističe jeste da je „Hajfec - Hajfec, sa svojim uzbudljivim, promenljivim i intenzivno lirskim pristupom... ali da je Baiba Skride ubedljiva na svoj način, posebno kada svira tako lepim, blistavim tonom".\nUz koncerte Korngolda i Rože, na ovom dvostrukom disku se nalazi Berstajnova Serenada za violinu, gudače, harfu i udaraljke - suštinski koncert za violinu u pet stavova inspirisan Platonovom Gozbom, kao i Simfonijski plesovi iz Priče sa zapadne strane ovog autora. Uz Baibu Skride, na ovom albumu nastupaju i Simfonijski orkestar iz Geteborga i Filharmonija iz Tamperea pod upravom mladog finskog dirigenta Santu-Matijasa Rouvalija.\nEmisiju uređuje Ivana Neimarević


OLAND PRETI Odbacujemo sporazum o slobodnoj trgovini "u ovoj fazi" - Grad Prijepolje\nOLAND PRETI Odbacujemo sporazum o slobodnoj trgovini "u ovoj fazi"\nуторак, 3. маја, 2016.\n“Nikada ne bismo prihvatili podrivanje ključnih principa naše poljoprivrede, kulture i zajedničkog pristupa javnim tržištima. Iz tog razloga, Francuska u ovoj fazi kaže ‘ne'”, izjavio je Oland, a prenosi agencija Frans pres.\nFrancuski ministar za trgovinu Matijas Fekl je ranije danas za radio Evropa 1 rekao da su pregovori “potpuno blokirani” i da je “najverovatniji ishod” obustava pregovora.\nOn je insistirao na boljoj zaštiti životne sredine i poljoprivrede, navodeći da “u ovoj fazi, Francuska ne može da potpiše sporazum”.\nEvropski zvaničnici su, kako ocenjuje AP, izgleda pooštrili retoriku, nakon što je ekološka organizacija Grinpis juče objavila niz poverljivih dokumenata iz pregovora o sporazumu o Transatlanskoj trgovini i investicionom partnerstvu (TTIP), koji su pokazali da je EU pod snažnim pritiskom SAD da snizi standarde zaštite potrošača u ključnim sektorima.\nFrancuska i još neke evropske države su, kako ocenjuje AP, naročito zabrinute zbog američke politike kojom se omogućava veća sloboda trgovini genetski modifikovanim proizvodima.


Vesti – Zemlja sa najčistijom vodom za kupanje u EU – Travel Magazine\nHome »Vesti» Zemlja sa najčistijom vodom za kupanje u EU\nObjavljeno 17. jun 2021. | 2 komentara\nFoto: Datingjungle from Unsplash\nMediteran je odavno poznat po izuzetno bistrim vodama. Međutim, postoji jedna zemlja u kojoj možete biti sigurni da su vode za kupanje jednako čiste kao što izgledaju. Nakon sprovedenog testiranja vode na 112 lokacija, jedna mediteranska ostrvska država ostvarila je savršen rezultat.\nEvropska agencija za životnu sredinu (EEA) se nedavno bavila ispitivanjem kvaliteta vode na 22.276 kupališta u 27 zemalja Evropske Unije. Pomenutim zemljama dodate su i Albanija, Švajcarska i Velika Britanija. U objavljenom izveštaju, Kipar se ubedljivo našao na prvom mestu. Ova ostrvska država dobila je savršenu ocenu od 100%, zaslužujući najviše pohvale zbog izuzetno visokog kvaliteta voda za kupanje. Testiranja su sprovedena između 1. maja i 31. oktobra 2020. godine. Zapravo, od 112 kupališta u zemlji, svako od njih dobilo je najvišu, “odličnu” ocenu.\nSrbija na spisku država čiji građani mogu da putuju u EU\nOvo su sjajne vesti za Kipar, gde je turizam, kao i u drugim delovima sveta, pretrpeo značajne gubitke zbog pandemije. Turizam je u ovoj zemlji opao za 85% tokom leta 2020. godine, u poređenju sa prethodnom sezonom. Ne treba zaboraviti ni da 13% BDP-a zemlje dolazi upravo od turizma.\nMinistar za zaštitu životne sredine Kipra, Kostas Kadis, naglasio je da postoji uzajamna veza između kvaliteta vode za kupanje i turizma. Kao rezultat toga, pomenuti vrhunski rezultati su veoma važni ne samo za zdravlje kupača i životnu sredinu, već i za ekonomiju Kipra.\nNa drugom kraju skale, ukupno 296 lokacija, ili 1,3% testiranih mesta, dobilo je lošu ocenu. Velika Britanija, koja je bila u EU u vreme studije, imala je svega 17,2% lokacija u najvišoj kategoriji, a za nje se našla Poljska sa svega 22,1%.\nA na kom su mestu, Crna Gora i Albanija?\nCrna Gora, kao zemlja van EU, nije obuhvaćena ispitivanjem. Osim EU zemalja, uključene su samo još Albanija, Švajcarska i Velika Britanija.\nRezultate i detaljnu analizu svih kupališta u pomenutim zemljama možete pogledati na sledećem linku:


Press Online :: Beograd :: RADOVI PRI KRAJU Evo kada će Slavija, Ruzveltova i Brankov most ponovo biti OTVORENI\nRADOVI PRI KRAJU Evo kada će Slavija, Ruzveltova i Brankov most ponovo biti OTVORENI\nRadovi koji su tokom leta, a naročito od početka školske godine napravili pravi saobraćajni haos u Beogradu, privode se kraju, a do završetka nekih od njih dane možemo da izbrojimo i na prste.\nRUZVELTOVA, BULEVAR OSLOBOĐENJA, SLAVIJA\n* Optimistični rok: 10 dana (prva nedelja novembra)\n* Pesimistični rok: 21 dan (16. novembar)\nOva "trojka" zbog koje su brojne tramvajske i autobuske linije istumbane, kružni tok ukinut, a saobraćaj preusmeren biće gotova najkasnije do 16. novembra. To je više puta isticao gradski menadžer Goran Vesić dodajući da bi otvaranje pojedinih delova moglo da bude i ranije. Gradonačelnik Beograda Siniša Mali bio je još precizniji.\n- Rok je 16. novembar a moglo bi i petog ili šestog narednog meseca sve da bude otvoreno - izjavio je Mali.\n* Optimistični rok: 115 dana (18. februar)\n* Pesimistični rok: 146 dana (sredina marta)\n* Rok za puštanje u saobraćaj jedne dodatne trake: 45 dana (10. decembar)\nPrvo obećanje bilo je da će radovi biti gotovi do kraja godine, ukoliko se pokaže da je most izuzetno oštećen, ali da bi u boljem slučaju sve moglo biti gotovo do novembra. Zatim je gradski menadžer Goran Vesić kazao da će radovi ipak potrajati, ali da će saobraćaj biti pušten do 10. decembra. Na kraju, ispostavilo se da je taj datum rok da se pusti još jedna saobraćajna traka, dok će "žuta" ka gradu ostati blokirana.\nZvanični rok za završetak radova je 18. februar, ali je gradski menadžer Goran Vesić kazao da će radovi "potrajati do proleća".


Kleveta nije više krivično delo - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\n15. децембра 2012. • Medijska politika, Novinarstvo • by Milica Jevtic\nIzmenama Krivičnog zakona, kleveta je dekriminalizovana, ali je uvreda ostala krivično delo. Izbačena je i stavka 336a, koja nikada nije bila primenjena u praksi, a po kojoj je bilo nezakonito davati javne izjave u sredstvima javnog informisanja pre donošenja pravosnažne sudske odluke.\nNovinari više neće morati da strahuju da će zbog klevete biti krivično gonjeni, već će se protiv njih, u tom slučaju, voditi parnični postupak – najvažnija je izmena Kivičnog zakonika koja se odnosi na medije. Uvreda, ipak, ostaje krivično delo.\nDekriminalizacija klevete izvršena je pod velikim pritiskom novinarskih udruženja – u prethodnoj, važećoj, verziji Krivičnog zakona kleveta je tretirana kao krivično delo, a Radna grupa za izradu ovog dela zakona bila odlučno protiv isključenja takve odredbe. Iako je nedavno iz te Radne grupe rečeno da kleveta ostaje krivično delo, posle javne rasprave odlučeno je da se ona dekriminalizije izmenjenim zakonskim tekstom. To je, u izjavi za list Danas, potvrdio i državni sekretar Ministarstva pravde Danilo Nikolić rekavši da “dekriminalizacija klevete nije bila stav radne grupe, ali se Ministarstvo pravde, kao predlagač zakona, nakon svestrane ocene odlučilo da ovo krivično delo izbriše”.\nNikolić ističe da postoje i preporuke od evropskih organa i tela da se ovo delo dekriminalizuje i u svim zemljama EU. Posebnu dimenziju ovakvoj tvrdnji daje ranija Nikolićeva izjava u kojoj je, braneći ovu stavku zakon, istakao da su klevetu dekriminizovale samo Gruzija i Moldavija, Crna Gora, ali ne i ostale evropske zemlje. Objašnjavajući svoj stav na Evropski dan odbrane novinarstva Nikolić je rekao da ponekad vređa da eksperti Evropske unije traže da se ukine kleveta, a da to nisu učinili ni oni, navodeći primer da kada novinar u Srbiji uvredi visokog funkcionera, predsednika ili premijera, funkcioner se sam brani od uvreda, dok u Nemačkoj novinar se, kaže, goni po službenoj dužnosti i preti mu 5 godina zatvora.\nNajnovijom izmenom krivičnog zakona iz tog akta se izbacuje i 336a koji se odnosi na komentarisanje sudskih postupaka. Novinar će, bez straha od gonjenja, moći da izveštava i analizira sudski postupak, što do sada nije bio slučaj, ako se strogo pridržava zakona.\nIspostavilo se da je član koji je donet 2009. godine, potupuno promašio svrhu i da je imao tretman sličan Zakonu o lustraciji – po njemu se nikada nije postupilo. Da se postupilo, po ovoj stavki ne bi odgovarali samo novinari, već i članovi vlade, političari i drugi javni radnici budući da je samo komentarisanje sudskih postupaka u javnosti postao manir. Istovremeno, novinari bi bili sputani da budu kontrolori delegirani od javnosti i bili bi sprečeni da kritikuju i vlast i sud i tužilaštvo.\nTako je član zakona koji glasi “ko za vreme trajanja postupka pred sudom, a pre donošenja pravosnažne sudske odluke, u nameri da povredi pretpostavku nevinosti i nezavisnosti suda, daje javne izjave u sredstvima javnog informisanja, kazniće se zatvorom do šest meseci i novčanom kaznom“, izbačen, bez “medijske prašine” imajući u vidu njegovu delotvornost. Koliko je ova odredba bila disfunkcionalna, najbolje je objasnila predsednikca društva Srbije Dragana Boljeviće rečima da u ovom slučaju novinari i državni službenici nikada neće biti isto tretirani. “Državni zvaničnik po ovome nikada neće biti procesuiran a novinar verovatno hoće”, istakla je Boljevićeva.\nPrema podacima NUNS-a, javne ličnosti su tužioci u najmanje 40 odsto od 242 parnična postupka pokrenuta 2011. godine pred Višim sudom u Beogradu povodom objavljivanja informacija u medijima. Među njima su estradne zvezde, dva privrednika i najmanje 10 državnih funkcionera i političara.\nTags:član 336a, dekriminalizacija klevete, Krivični zakonik, Ministarstvo pravde, NUNS\n» Medijska politika, Novinarstvo » Kleveta nije više krivično delo


Interesovanje iz MLS-a: Anel Šabanadžović na ljeto seli u Sjedinjene Američke Države? – Sport Centar Interesovanje iz MLS-a: Anel Šabanadžović na ljeto seli u Sjedinjene Američke Države? – Sport Centar\nAnel Šabanadžović, 21-godišnji bosanskohercegovački veznjak, od ljeta bi mogao imati novi klub, a interesovanje za njega dolazi iz Sjedinjenih Američkih Država.\nŠabanadžović se vratio u Željezničar na posudbu iz AEK-a, ali se povrijedio i za njega je sezone gotova, tako da će se na ljeto prvo vratiti u Grčku.\nGrčki mediji pišu da postoji interesovanje iz određenih klubova MLS-a za mladog veznjaka, a navodi se da su se tokom njegovog boravka u AEK-u ranije raspitivali Columbus Crew i Colorado Rapidsi.\nŠabanadžović ima i američko državljanstvo s obzirom na to da je rođen u SAD, dok je njegov otac Refik svojevremeno nastupao za Kansas City Wizards.


Šta stoji u sporazumu o posetama zvaničnika BGD i Pr: Zahtev, obaveštenje, odobrenje... | KoSSev\nZvanični bilans prema srpskim izvorima: 32 povređena, uključujući srpske zvaničnike kosovskih institucija, a najteže među njima srpski ministar u kosovskoj vladi Nenad Rikalo - smešten na odeljenju intenzivne nege u KBC Mitrovica. Primena sile prema novinarima, polomljena oprema; prvi čovek Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju, sa lisicama na rukama, uz šok bombe i suzavac, izveden u prisustvu gotovo svih srpskih zvaničnika i srpskih i kosovskih institucija, rukovodilaca institucija, transportovan u Prištinu, sproveden jednom od centralnih ulica sa povijenom glavom ka zemlji, pa potom ka Merdaru, poslat u Beograd. Prema kosovskim vlastima, Marko Đurić je proteran, jer mu prethodno nije odobren zahtev da poseti Kosovo. Srpske vlasti tvrde: Ne zahtevamo, već obaveštavamo. I jedni i drugi se pozivaju na Dogovor o zvaničnim posetama. U tekstu od 377 reči, postoje reči "obavestiti", "zahtev" i "odobrena"; posete se predviđaju za "tri kategorije" zvaničnika. Za treću, u koju spadaju samo dva lica, a među njima Marko Đurić, predviđen je "redovan i pojednostavljen pristup drugoj strani" i "ad hoc dogovor" u slučaju vanredne situacije. Bilans ovonedeljne krize nije konačan: Srpska lista izašla je iz Vlade svog dojučerašnjeg koalicionog partnera Ramuša Haradinaja; zajedno sa srpskim predsednikom, Markom Đurićem i odbornicima deset srpskih opština saopštila da će posle pet godina od Prvog briselskog sporazuma, 20. aprila formirati ZSO - sa Prištinom ili bez; ROSU je imala još jednu akciju na Severu; tenzije su, posle atentata na Olivera Ivanovića u januaru dodatno skočile; najviši srpski zvaničnici govore o Oluji i Bljesku na Severu, a koju "neće dozvoliti". Tako je zvanično, najnovija kriza započela zbog sporazuma o posetama kojim se "normalizuju odnosi". U prilogu objavljujemo tekst ovog sporazuma, koji je preuzet sa zvanične Internet stranice Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije:\nStrane će obavestiti jedna drugu o posetama svojih zvaničnika. Obaveštenja se upućuju na sledeći način:\n- Institucija koja upućuje zahtev šalje obaveštenje direktno oficiru za vezu strane koja je domaćin posete, upućujući kopiju zahteva (cc) oficiru za vezu strane koja upućuje zahtev za posetu. Čim dobije obaveštenje, oficir za vezu odmah će potvrditi prijem.\n- Ako u određenom roku (u zavisnosti od niže navedene kategorije) nema odgovora, smatra se da je poseta odobrena.\n- Ako se prigovori upute u određenom roku, moraju se uputiti direktno oficiru za vezu strane koja je uputila obaveštenje. Kopija prigovora upućuje se EU (kako Delegaciji EU u Beogradu, tako i Kancelariji Specijalnog predstavnika EU u Prištini), koja će posredovati u slučaju potrebe.\n2. Obaveštenje je potrebno za sledeće kategorije zvaničnika:\na. Prvu grupu čine predsednik, premijer, zamenici premijera, predsednik Skupštine i ministri unutrašnjih poslova, spoljnih poslova i odbrane. Obaveštenje za ovu kategoriju mora se uputiti najmanje 72 časa unapred, a svi eventualni prigovori moraju se uputiti tokom prvih 48 časova.\nb. Drugu grupu čine svi drugi ministri, potpredsednici Skupštine, direktori kancelarija Vlade i bezbednosnih agencija, predsednici Ustavnog i Vrhovnog suda, javni tužilac, kao i sva druga lica koja imaju fizičko obezbeđenje, primera radi verski poglavari. Obaveštenje za ovu kategoriju mora se uputiti najmanje 48 časova unapred, a svi eventualni prigovori moraju se uputiti tokom prvih 24 časa.\n3. Svaka strana će imenovati po jednog zvaničnika koji će imati redovan i pojednostavljen pristup drugoj strani i za koga će strane dostavljati samo logističke informacije kako bi se omogućila priprema poseta. Posete ovih zvaničnika sprovodiće se tako da se unapređuje proces normalizacije odnosa ili da se pruža doprinos sveukupnom radu u kontekstu dijaloga uz posredovanje EU.\n4. Rokovi teku bez obzira na radne i neradne dane, ali se obaveštenja moraju uputiti tokom radnog vremena (od ponedeljka do petka do 17 časova).\n5. U slučaju vanredne situacije koja iziskuje neodložno putovanje, dva oficira za vezu mogu da postignu ad hoc dogovor.\n6. O svim eventualnim izmenama programa posete mora se izvestiti najmanje 24 časa pre posete. U slučaju manjih kašnjenja tokom posete, domaćin će pokazati fleksibilnost.\n7. Primena gore navedenog procenjivaće se i po potrebi revidirati nakon tri meseca na zahtev jedne ili obe strane.\n8. Ovaj dogovor primenjivaće se od 1. decembra 2014. godine.


Primarni resursi energije u periodu od januara do juna 2019. godine povećani su za 1,4%, dok su resursi električne energije smanjeni za 3,2% u odnosu na isti period prošle godine, prema podacima Nacionalnog instituta za statistiku.\nPrimarni izvori energije u periodu od 1. janaura do 30. juna 2019. godine iznosili su 17,239 miliona ten, što je za 241.000 ten više u odnosu na isti period prošle godine.\nDomaća proizvodnja iznosila je 10,179 miliona ten, što je za 155.600 ten manje u poređenju sa prvih šest meseci prošle godine, dok je uvoz iznosio 7,06 miliona ten.\nU prvoj polovini ove godine, resursi električne energije iznosili su 32,883 milijardi KWh, za 1,099 milijardi KWh manje u odnosu na isti period 2018. godine.\nIzvoz električne energije iznosio je 2,157 milijardi KWh, što je pad za 804,7 miliona KWh.\nProizvodnja termoelektrana iznosila je 11,599 milijardi KWh,što je za 1,404 milijardi KWh, odnosno 10, 8% manje u odnosu na isti period 2018. godine.\nHidroelektrane beleže pad proizvodnje za 1,1%, na 9,654 milijardi KWh, dok proizvodnja nukelarne energije beleži povećanje za 0,8%, na 5,368 milijardi KWh, prema podacima Nacionalnog instituta za statistiku.\nProizvodnja vetroelektrana u ovom periodu iznosila je 3,663 milijardi KWh, što je za 36,1 miliona KWh više u odnosu na prvih šest meseci prošle godine. Takođe, u istom periodu proizvodnja fotonaponskih elektrana povećana je za 68,9 miliona KWh, na 871,2 miliona KWh.\nFinalna potrošnja električne energije iznosila je 27,753 milijardi KWh, za 0,4% manje u poređenju sa istim periodom 2018. godine. Potrošnja električne energije za javnu rasvetu povećana je za 13%, a potrošnja domaćinstava za 18,5%.


Blokiran žiro račun opštine na iznos od 35. 108 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Han Pijesak Blokiran žiro račun opštine na iznos od 35. 108 KM\nBlokiran žiro račun opštine na iznos od 35. 108 KM\nHAN PIJESAK – Poreska uprava Republike Srpske blokirala je danas žiro račun opštini Han Pijesak na iznos od 35.108 KM zbog neplaćenih doprinosa na plate zaposlenih u opštinskoj administraciji.\nNačelnik opštine LJubivoje Šupić rekao je Srni da Javno preduzeće šumarstva “Šume Republike Srpske” duguju ovoj opštini 600.000 KM od prošle godine i ako bi ta sredstva bila uplaćena, obaveze ove lokalne zajednice prema Poreskoj upravi bile bi izmirene.\nOn je napomenuo da se zbog blokade računa ne mogu da vrše isplate dobavljačima, isplate plata zaposlenima u administrativnoj službi i ustanovama koje se finansiraju iz opštinskog budžeta, kao ni druga plaćanja.\nSrna danas nije dobila komentar iz Poreske uprave Republike Srpske u vezi sa ovom odlukom.\nPrethodni članakGrađani položili ispit nakon terorističkog napada\nNaredni članakDvije trećine budžeta prihodi od PDV-a i poreza na plate


Trajanje projekta: 01/06/2017 - 30/11/2019\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG), zajedno sa opštinama Stari Jankovci i Tovarnik iz Hrvatske partner je razvojnoj agenciji Žepče iz Bosne i Hercegovine, kao vodećem partneru, u implementaciji projekta „competenceNET“ - „Improvement of transnational business environment through development of business competence centres and networks“ u prevodu „Poboljšanje transnacionalnog poslovnog okruženja kroz razvoj centara poslovnih kompetencija i mreža“. Projekat je odobren u okviru prvog poziva za dostavljanje projektnih predloga u okviru programa prekogranične saradnje INTERREG IPA Hrvatska-Bosna i Hercegovina-Crna Gora 2014 – 2020.\nProjekat će u programskom području pružiti zajedničku intervenciju četiri partnerske organizacije iz tri zemlje koje će doprinijeti jačanju socijalnog, ekonomskog i teritorijalnog razvoja kroz poboljšanje infrastrukture, usluga i mreža.\nOčekivani rezultati projekta su: uspostavljanje tri transnacionalna centra za razvoj poslovnih kompetencija za mikro, mala i srednja preduzeća (MMSP) u Zeničko-dobojskoj županiji (BiH), Vukovarsko-srijemskoj županiji (R. Hrvatska) i gradu Podgorici (Crna Gora); unapređenje poslovnih kompetencija nezaposlenih mladih osoba kroz obuku i praktične mentorske programe, unapređenje znanja i vještina mikro, malih i srednjih preduzeća o uvođenju novih tehnologija i inovativnih rješenja u poslovanje putem pametnih programa saradnje; razvoj modela prekograničnog partnerstva javnog, privatnog i istraživačkog sektora za pristup i razmjenu sposobnosti, iskustva i znanja za povoljno poslovno okruženje.\nUkupan budžet projekta iznosi 670.619,24 EUR, od čega EU finansira 85% dok 15% sufinansiraju partneri na projektu.


Neverovatnim preokretom su omladinci Crvene zvezde došli do titule pobedivši Partizan rezultatom 4:3, iako su na poluvremenu gubili sa 0:3. A remijem 3:3 kadeta večitih rivala titula je otišla na crveno-belu stranu Topčiderskog brda. Povodom dva u nizu sjajnih rezultata se oglasio i generalni direktor kluba Zvezdan Terzić.\nOn se osvrnuo na sve ovosezonske uspehe i sa neskrivenim zadovoljstvom sumirao utiske, te se zahvalio navijačima i članovima kluba.\n"Presrećan sam. Posle ovako lepog dana postali smo apsolutni šampioni Srbije u fudbalu. Sve selekcije od pionira, preko kadeta, omladinaca, pa do seniora su apsolutno zasluženo osvojili titule šampiona, i zaista je to fenomenalan osećaj. Čestitam svim navijačima Crvene zvezde i svima u omladinskoj školi koji su dali 100 posto sebe za sve ove titule. Zaista imamo puno razloga razloga da budemo ponosni na ono što je urađeno", istakao je Terzić, prenosi klupski sajt.\nNaravno, sve ove titule ne znače mnogo ukoliko iz ovih uspeha ne izrastu veliki igrači, koji će u budućnosti u dresu seniorskog tima odlučivati mečeve. Najbolji način da stignu do što više iskustva jeste odmeravanje snaga sa najboljim omladincima drugih zemalja.\n"Već smo obezbedili plasman u Ligu šampiona kada su omladinci u pitanju, a čekaju nas kvalifikacije u seniorskoj konkurenciji. Verujem da ćemo nastaviti ovako da radimo i da će mnogo mlađih igrača koji su osvojili ove titule postati i deo seniorskog tima. Još jednom, čestitke svim zvezdašima, imaju razloga da budu ponosni", zaključio je Terzić.\nPrvi tim Crvene zvezde takmičenje u kvalifikacijama za Ligu šampiona počinje od prvog kola u kome će biti nosilac, a protivnika će dobiti na žrebu u Nionu 19. juna.\nBEZ POBEDNIKA U FUDBALSKOM DERBIJU KADETA Crno-bele pet minuta delilo od trijumfa, a onda je sve palo u vodu\nGOL RAZLIKA 73:0, I TO U SRBIJI Moguće je, zasluge pripadaju fudbalerima Crvene zvezde\nPARTIZAN DOBIO VEČITI DERBI Omladinci crno-belih bolji od Zvezde


Honda bi da godišnje proda 10.000 električnih automobila u Evropi\nFoto: Honda promo | Honda bi da godišnje proda 10.000 električnih automobila u Evropi\nN.N. 18.09.2019 12:09\nJapanski proizvođač ima velika očekivanja od malog gradskog automobila na struju koji je debitovao na ovogodišnjem frankfurtskom auto-salonu.\nHonda sada očekuje da godišnje proda oko 10 hiljada primjeraka modela "e" na Starom kontinentu. To je dvaput više u odnosu na prvobitnu procjenu koju je japanski proizvođač saopštio 2017. kada je predstavio javnosti koncept ovog električnog vozila.\nOvaj optimizam Honda zasniva na pozitivnoj reakciji automobilske publike i podatku da je oko 40.000 potencijalnih kupaca pokazalo interesovanje za model "e".\nTo naravno ne znači da Honda već ima ubilježenih 40.000 sigurno prodatih automobila, ali je dobra osnova za procjenu godišnje prodaje.\nHonda e je značajna za japansku kompaniju iz još jednog razloga. Naime, ovaj model treba da joj pomogne da se uklopi u nove ekološke norme u pogledu emisije CO2, koje je Evropska unija postavila za 2020. i 2021. godinu.\nZato je važno da se u Evropi proda što više ovih električnih vozila (10.000 godišnje je okvirni cilj) ne bi li se prosječna emisija ugljen-dioksida svih novih Hondinih automobila zadržala ispod 95 g/km. U suprotnom, japanski proizvođač morao bi da plati kaznu u EU.\nDa li će ova emisiona granica biti premašena zavisi i od strukture prodaje ostalih Hondi u Evropi. Na primer, ukoliko Evropljani kupe više primjeraka modela CR-V sa benzinskim motorom nego varijanti sa hibridnim pogonom, koje emituju znatno manje CO2, Honda će morati da proda još više jednica električnog modela "e".\nMeđutim, pitanje je da li će Japanci ostvariti zacrtani poslovni plan, ako se uzme u obzir da Honda e u odnosu na svoju veličinu i ono što pruža uopšte nije jeftina.\nAutomobil se već može poručiti u nekim zemljama EU. Tako početna cijena u Njemačkoj iznosi 33.850 evra (bez uračunatih državnih subvencija), za verziju sa motorom od 136 ks, dok snažniji model sa 154 ks košta 3.000 evra više.\nKada se uračunaju podsticaji koje daju njemačke vlasti za kupovinu električnih automobila, cijena osnovnog modela pada na 29.470 evra.\nTo je i dalje velika suma novca, ako se uporedi sa cijenom prosječnog potkompaktnog modela sa SUS motorom, prenosi B92.\nKada je riječ o potencijalnim rivalima, ni tu Honda baš ne stoji dobro. Naime, unaprijeđeni električni Volkswagen e-Up! startuje u Njemačkoj od 21.975 evra, a nudi i veću autonomiju u vožnji – 260 km naspram Hondinih 220 km.\nSa druge strane, Hondi na ruku može da ide i specifičan dizajn modela "e", koji uspešno kombinuje retro elemente i moderne tehnologije.\nHonda plan prodaja\nVirus korona privremeno zaustavlja proizvodnju FIAT-a 500L\nDizel odumire, Fiat 500L crni rekorder


Policijska stanica - galerija za izložbu srpske umetnice : Nadlanu.com\nPolicijska stanica - galerija za izložbu srpske umetnice\nObjavljeno 20. maja 2011. / 09:38:06\nOTAVA, 20. maja 2011. (Beta) - Jedina umetnica srpskog porekla u Otavi i jedna od nekoliko njih iz bivše Jugoslavije koje se u Kanadi bave mozaikom, Jelena Mitrić, kreatorka je jedinstvene izložbe na neobičnom mestu - u policijskoj stanici.\nDo 24. maja u ulaznom prostoru jedne policijske stanice u centru kanadske prestonice izloženi su mozaici njenih mladih otavskih učenika zajedno sa likovnim radovima dece iz Šri Lanke na temu zaštite ljudske okoline.\nOvo je prva izložba te vrste, ali mozaici su na pravom mestu - na zidu, u predvorju policijske stanice, gde je odavno postavljen veliki mozaički mural.\nNeobična lokacija ima višestruke prednosti jer je policijska stanica - privremena galerija stalno dežurna, pa posetioci izložbu mogu videti u bilo koje doba dana ili noći, i eksponati su na najbezbednijem mestu. Uz to, gostoljubivost dežurnog osoblja je u opisu radnog mesta.


PUTINOVA "BOMBONA" AMERICI: Bez mnogo buke u luku Tartus iskrcane kopnene snage i padobranci - Rusija spremila širok spektar operacija! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tPUTINOVA „BOMBONA“ AMERICI: Bez mnogo buke u luku Tartus iskrcane kopnene snage i padobranci – Rusija spremila širok spektar operacija!\nPUTINOVA „BOMBONA“ AMERICI: Bez mnogo buke u luku Tartus iskrcane kopnene snage i padobranci – Rusija spremila širok spektar operacija!\nRusija je računala da će njena vojna intervencija u Siriji biti dovoljna za uspešan početak političkog procesa u Ženevi.\nAli, to se nije ostvarilo i sve ukazuje da se Rusi spremaju da nastave operacije protiv naoružanih frakcija navodne sirijske opozicije.\nRusija se do sada držala primirja, iako je ruski ministar odbrane Sergej Šojgu odredio 25. maj kao datum njegovog isteka.\nMeđutim, sada se pojavljuju znaci koji ukazuju na ponovno pokretanje ruske vojne operacije – uz obnovljenu saradnju sa sirijskom vojskom.\nTreba napomenuti da ovo primirje i dalje stvara napetost između Moskve i sirijske vlade, a u sirijskoj vojsci preovladava osećaj gorčine zbog gubitka prilika za postizanje velike pobede, naročito u Alepu, i preokret ravnoteže moći u sirijskom ratu u celini.\nUprkos velikim dostignućima ruske intervencije na terenu, sirijska vlada nije uspela da preuzme kontrolu nad ključnim gradovima kao što su Idlib ili Džisr al-Sughur, i ostvari konačnu pobedu nad oružanim frakcijama.\nRuska intervencija je zaista uspjela da ostvari operativne ciljeve koje je odredila Moskva, čiji je imperativ bio proboj do tursko-sirijske granice i zatvaranje graničnih prelaza i puteva snabdevanja sa Turskom.\nMeđutim, Rusija se odrekla ovakvog pristupa jer je primirje omogućilo oružanim frakcijama opozicije da se reorganizuju, ponovo naoružaju, ojačaju svoje redove i obnove najveći deo uništene infrastrukture.\nZato se pojavila potreba da Rusija ponovo pokaže svoj kredibilitet, i to bi moglo otvoriti put za delimičnu obnovu vojne opcije.\nIpak, ovaj put ona neće biti tako ambiciozna, već će fokus biti na izolaciji grupe Džabhat al-Nusra od drugih naoružanih grupa, što je težak cilj, jer ova grupa može biti okosnica oko koje se mogu ujediniti ostale terorističke frakcije opozicije.\nSergej Šojgu smatra da se opcija primirja pokazala kao neuspeh i da treba dati krajnji rok da se naoružane frakcije odvoje od Džabhat al-Nusra fronta.\nMinistar inostranih poslova Sergej Lavrov je izjavio da „Moskva nije napustila svoju odluku da napadne naoružane frakcije koje se nisu pridržavale primirja u Siriji.“\nRuska vojska podržava povratak na bojno polje dok veliki deo funkcionera i službenika ruskog Ministarstva spoljnih poslova nadzire politički proces, i veruje da se mora nastaviti rad ka postizanju političkog rešenja.\nU stvari, oni računaju na navodnu želju Baraka Obame da pobedi DAIŠ u Siriji.\nRuske diplomate su uverene da je ovo najbolji trenutak za političko rešenje koje će im omogućiti da održi prisustvo u Siriji, prije kraja godine, kada će Obamina administracija biti zamenjena novom sa još više jastrebova.\nAli, ruska diplomatija uporno udara u odbijanje američke administracije za saradnju sa Rusima u vojnim operacijama koje ciljaju zajedničkog neprijatelja, DAIŠ, bilo u Raki ili severu Sirije.\nŠtaviše, ni tokom vojne operacije Rusije, ni nakon primirja Amerikanci nisu prestali da naoružavaju militantne frakcije.\nVašington je frakcijama isporučio skoro 3.000 tona oružja, pružio im obuku, i organizovao i koordinisao njihove operacije u pokušaju da istroši Ruse u Siriji.\nTreba napomenuti da je ovo jasan Obamin cilj, koji teži da spreči političko rešenje, u okviru želje Sjedinjenih Država da izoluje Rusiju.\nVašington je čak od Rusije tražio da ne napada položaje Džabhat al-Nusre.\nČini se da se prepirke u ruskoj administraciji o nastavku vojne intervencije u Siriji završavaju, dok sadašnja američka administracija ulazi u završne mesece svog mandata.\nLavrov je sve ubeđeniji da Amerikanci obmanjuju Ruse a da međunarodna koalicija stoji skrštenih ruku ne reagujući na protok terorista i oružja preko sirijsko-turske granice.\nČini se da Lavrov sada veruje da se teroristi nesumnjivo pripremaju da pokrenu ofanzivu, u suprotnosti sa svim međunarodnim konvencijama i rezolucijama Veća sigurnosti UN-a.\nBez mnogo buke, poput one za vreme njihove prve vojne intervencije u Siriji, Rusija je ove nedjelje u luku Tartus iskrcala kopnene snage i padobrance kao podršku za više od 3.000 ruskih dobrovoljaca koji su raspoređeni u regionu u poslednjih nekoliko sedmica, u nastojanju da se obnovi saradnja sa sirijskom vojskom.\nOvo predstavlja još jedan dodatni pokazatelj da je u pripremi široki spektar operacija, koje mogu uključivati Raku, gde Rusi žele da bude prisutni na terenu i konkurišu Amerikancima i Kurdima.\nNjihova akcija može obuhvatiti pokrajinu Alepo, gde se nalaze Iranci koji se zalažu za veliku operaciju čiji je cilj da se zatvore putevi snabdijevanja otvoreni na istoku, i povrati selo Kan Tuman, gde je Iran pretrpeo poraz.\nTakođe, sirijski izvori navode da se ruska zajednička komanda, koja je prošle jeseni koordinirala operacije vazdušne podrške, vratila u vojnu bazu Hmejmim u provinciji Latakija da bi počela pripreme za nove operacije.\n(Global CIR/All Monitor/M. Đođević/kurir.rs)\nNATO namerava da poveća svoju aktivnost u svemiru: Šta se sprema iznad naših glava\nTOS-2: Prve slike novog ruskog raketnog lansirnog sistema – VIDEO\nGOSPODO, VREME JE DA SVEDEMO RAČUNE – Moskva ispostavila račun Vašingtonu!\nRusi zauzeli američku vojnu bazu! – VIDEO\n„Volstrit džurnal“: Pentagon i američki Stejt department u zajedničkom pismu zapretili vlastima Egipta\nLAZANSKI: Američki NATO štit; jel vidite vi ove ruske rakete iza mene, ili ne daj bože iranske ili severnokorejske?!\nVRLO JE VAŽNO: Evo šta TREBA, a šta NE TREBA, da radite ako vas UJEDE ZMIJA!


Više od petine beogradskih advokata zatražilo je od predsednika i Upravnog odbora Advokatske komore Beograda da zakažu skupštinu i raspišu izbore za sve organe Komore, jer je aktuelnom rukovodstvu istekao mandat još pre dve godine.\nZahtev za zakazivanje skupštine i raspisivanje izbora, potpisala su 833 člana Advokatske komore Beograda, među kojima je najveći broj uglednih i poznatih advokata.\nAdvokati zahtevaju da se odlukom o izborima koji će trajati 12 sati u kontinuitetu, utvrdi i obavezno prisustvo predstavnika kandidata na izborima kako bi se obezbedila transparentnost i verodostojnost glasanja.\nDrugi zahtev je da svi organi AKB bez odlaganja podnesu izveštaj o svom radu Skupštini AKB kao i da prvi zadatak izabranih nosilaca funkcija bude sprovođenje detaljne kontrole finansijskog poslovanja od 2010. do 2016. godine.\nJedan od potpisnika zahteva, koji je rukovodstvu AKB podnet 24. marta 2016. godine, advokat Zora Dobričanin- Nikodinović, rekla je da su mandati aktuelnom rukovodstvu Komore istekli 2014. godine, ali da tada izbori nisu mogli da se održe zbog štrajka advokature.\nPrema njenim rečima, advokati žele izbore za sve organe Komore, kao i delegate za skupštinu Advokatske komore Srbije, koja bez njih ne može da se konstituiše, a sve ostale regionalne komore su već delegirale svoje legitimne predstavnike.\nIzvor: Vebsajt RTS i Blic, 26.03.2016.


Barselona ima kadrovske probleme – pozvan i Albanac za Hetafe\nB92 - 14.02.2020\nTrener Barselone Kike Setjen odlučio se na neočekivan potez pred duel sa Hetafeom u subotu. Zbog brojnih povreda, pre svih Usmana Dembelea i Luisa Suareza, iz drugog tima katalonskog velikana pozvao je albanskog napadača Reja Manaja.\nTema dana pred derbi Primere: Da li su treneri "zakopali ratne sekire"?\nPred duel Barselone i Hetafea u centru pažnje je odnos njihovih stratega, Kikea Setijena i Hosea Bordalasa. Hetafe se u konkurenciji Bazela, Krasnodara i Trabzona plasirao u šesnaestinu finala Lige Evrope, gde će se sastati sa Ajaksom, dok paralelno sa tim ponovo beleži uspehe u ...\nŠOKANTNA VEST SA NOU KAMPA: Albanski fudbaler uz Lionela Mesija! Evo ko je novi napadač Barselone (VIDEO)\nManaj je 22-godišnji Albamac koji je u januarskom prelaznom roku stigao u Barselonu B. Međutim, s obzirom na to da se trener prvog tima Kike Setijen suočio sa velikim problemom sa napadačima, Lionelu Mesiju i drugovima priključio je Manaja.\nISTORIJA: Albanac u dresu Barselone! (FOTO)\nSrbija Danas - 14.02.2020\nZbog velikih problema koje Barselona ima sa povređenim napadačima, priliku da zaigra u dresu španskog velikana dobiće reprezentativac Albanije Rej Manaj. - On je fudbaler jasnih karakteristika. U ovom trenutku je odlučan da može da nam pruži nešto i zato smo ga uključili u tim.\nOČAJNI U BARSELONI: Trener Setijen objasnio kako na Nou Kampu pokušavaju da dovedu napadača van prelaznog roka\n"Klub pokušava da dovede igrača, ali sačekaćemo da vidimo da li će La liga dozvoliti. Povreda Dembelea nas je mnogo poremetila i dovela u opasnost", rekao je Setijen, preneo je El Mundo. Barselona želi da nađe način da nadje zamenu za Usmana Dembelea, koji je zbog povrede ...\nAlbanac menja Suareza u Barseloni!\n- On je fudbaler jasnih karakteristika. U ovom trenutku je odlučan da može da nam pruži nešto i zato smo ga uključili u tim. Ubeđeni smo da on i slični igrači mogu da nam pomognu. Tačno je da Reja nismo mnogo videli jer je od skora ovde - rekao je trener Barselone Kike Setijen ...\nSetijen: Ako nam dozvole dovešćemo napadača\nPred utakmicu 24. kola La Lige sa Hetafeom trener Barselone Kike Setijen je pričao o dovođenju novog igrača u sred sezone, o stanju Lea Mesija, ali i o treneru protivničke ekipe Pepu Bordalasu. Barselona trenutno ima veliki problem jer Luis Suares ne može da igra zbog povrede, a ...\nPrelazni rok je gotov, Barselona još traži napadača: Setijen priznao da je pojačanje neophodno, traži se dozvola ...\nNovosti - 14.02.2020\nPovreda Dembelea nas je mnogo poremetila i dovela u opasnost - rekao je trener Katalonaca Trener fudbalera Barselone Kike Setijen izjavio je danas da je uveren da će njegov klub dovesti novog napadača do kraja februara.\nSetijen potvrdio, Barsa dovodi napadača!\nSportske.net - 14.02.2020\nKatalonci na korak od pojačanja. Trener fudbalera Barselone Kike Setijen izjavio je danas da je uveren da će njegov klub dovesti novog napadača do kraja februara. " Klub pokušava da dovede igrača, ali sačekaćemo da vidimo da li će La liga dozvoliti.\nAlbanac uz mesija\nALO - 14.02.2020\nProblemi sa povredama primorali Kikea Setijena da u sastav Katalonaca. "On je fudbaler jasnih karakteristika. U ovom trenutku je odlučan da može da nam pruži nešto i zato smo ga uključili u tim. Ubeđeni smo da on i slični igrači mogu da nam pomognu", rekao je trener katalonskog ...\nALBANAC DEBITUJE ZA BARSELONU! Istorija na "Nou Kampu"!\nFudbaler Barselone Rej Manaj mogao bi ovog vikenda da debituje za ekipu Barselone i postane prvi Albanac kome je pošlo za rukom da zaigra za katalonskog velikana Albanski napadač spreman je da debituje za prvi tim Barselone, to smatra i trener Kike Setijen.\nPRAVO NIOTKUDA! Albanski fudbaler će igrati rame uz rame sa Mesijem, a evo i ko je u pitanju /VIDEO/\nAlbanski fudbaler Rej Manaj mogao bi da debituje za Barselonu ove subote kada na Nou Kamp stiže Hetafe. Manaj je 22-godišnji Albanac koji je u januarskom prelaznom roku stigao u Barselonu B. Ipak, velikim problemi Kike Setijena sa napadačima naterali su ga da povuče ovaj potez, ...\nSetijen: Naći ćemo način da dovedemo novog napadača\nB92 - 15.02.2020\nTrener fudbalera Barselone Kike Setijen izjavio je da je uveren da će njegov klub dovesti novog napadača do kraja februara. Barselona želi da nađe način da dovede zamenu za Usmana Dembelea, koji je zbog povrede završio sezonu.


Dobra knjiga - Hirošima - Istorija, mitologija -\nGrad sa sudbinom za koju zna ceo svet.\nRazaranje, patnja, bol.\n70 godina kasnije ne treba zaboraviti jednu od najvećih svetskih katastrofa.\nU gradu od dvesta četrdeset pet hiljada stanovnika jednim udarcem je ubijeno ili na smrt osuđeno skoro sto hiljada. Još sto hiljada je povređeno. Najmanje deset hiljada povređenih je uspelo da stigne do najbolje bolnice u gradu koja, s druge strane, uopšte nije bila osposobljena za ovakvu najezdu. Imala je samo šeststo kreveta, i svi su već bili zauzeti. U bolnici, u gomilama bez kiseonika, ljudi su ridali i dozivali doktora Sasakija, „Sensei! Doktore!“, dok su mu lakše povređeni prilazili, vukli ga za rukave i molili da pođe sa njima i pomogne najteže nastradalima.\nAutor: Džon Hersi\nPrevodilac: Alisa Koljanšić Radić\nU središtu ove priče je Baz Marou, pilot kome su na prvom mestu rat i vojne dužnosti! Hersi ukazuje da ratovi postoje samo zato što postoje ljudi poput Baza, koji uživaju u njima. Istovremeno, pisac ...


Srbija, Kosovo i borba protiv terorizma: Puno priče, malo saradnje\nDa li bi članstvo Kosova u UN, OEBS-u ili Interpolu dalo dodatnu snagu frontu koji se na globalnom nivou bori protiv terorizma?\nI koliko bi saradnja u regionu bila efikasnija da te blokade više nema?\nTo su samo neka od pitanja koja su dospela u žižu pošto je američko Ministarstvo spoljnih poslova, u svom najnovijem izveštaju, ukazalo na posledice blokade u kojoj u nepriznavanju nezavisnosti Kosova prednjače Srbija i BiH.\nSagovornici RSE ocenu State Departmenta, s jedne strane, vide kao poziv za iskorak u normalizaciji odnosa. Sa druge strane je to međutim, samo novi politički pritisak za nastavak procesa priznavanja Kosova.\nRazvijanje dobrosusedskih odnosa, jedna od obaveza Srbije koju je na sebe preuzela ulaskom u briselski proces, nije princip kojim se i rukovodi. Gotovo po pravilu, svaka inicijativa koja ima bilo kakve veze sa Kosovom, nailazi na oštro protivljenje vlasti u Srbiji. Jedini pomaci, ako ih je i bilo, dogodili su se u ekonomskoj saradnji – posredstvom privrednih komora i u kulturi.\n“Bojim se da još uvek ne postoji politička volja da se takav problem adekvatno tretira. Jer, podsetiću vas, stranke se retorički bore za Evropsku uniju i saradnju, a sa druge strane sve čine da do nje ne dođe. Nije dovoljno reći: ‘Mi ćemo se boriti protiv terorizma i pomoći zemljama u regionu’, a sa druge strane blokirati bilo kakav proces koji ide u tom pravcu”, kaže ovaj nekadašnji visoki državni funkcioner Srbije.\nNi u vreme vlasti Bogdanovićeve Demokratske stranke Srbija se nije mogla podičiti bog zna kakvim proaktivnim odnosom prema Kosovu. Još su sveža sećanja napuštanja skupova zvaničnika Srbije kojima su prisustvovali predstavnici Kosova, što je bila tadašnja zvanična državna politka. Čak je bivši predsednik Srbije Boris Tadić “sačekao” da napusti funkciju da bi se 2012. u Dubrovniku rukovao sa tadašnjim kosovskim premijerom Hašimom Tačijem.\nDeluje da su na tragu takve politike, samo sa još čvršćim uporištem u devedesetim, tvrdnje koje je za naš program izneo Milovan Drecun u prošlom sazivu Skupštine predsednik Odbora za Kosovo. Drecun je ocenu State departmenta doživeo kao jednostranu politizaciju.\n“Političari sa Kosova su često prisutni u raznim regionalnim inicijativama, organizacijama. Ne vidim uopšte pravdanje njihove nesposobnosti da aktivnije rade na sprečavanju širenja radikalnog islama i ekstremizma. Mehanizam postoji, a ako neko želi da politizuje borbu protiv terorizma kao što se sada sugeriše time što oni nisu priznati kao država i što Srbija neće da ih prihvati – onda to već nije naš problem.”\nStav poslanika Drecuna ilustruje i samu poziciju Srbije koja ne prihvata ni nedavno učlanjenje Kosova u sportske organizacije, poput Evropske fudbalske unije ili Svetske fudbalske federacije, baš kao što je i prošlogodišnje odbijanje članstva Kosova u Organizaciji UN za obrazovanje, nauku i kulturu – UNESCO proglasila pobedom kampanje koju je prethodno vodila.\nNo, bez obzira Ivan Vujačić, bivši ambasador Savezne republike Jugoslavije u Sjedinjenim Državama, smatra da ništa od toga ne može biti smatrano pokazateljem blokiranja Kosova u antiterorističkim nastojanjima:\n“Zemlje koje jesu u Ujedinjenim nacijama i OEBS-u su više uključene u sve aktivnosti tih organizaicja, uključujući i borbu protiv terorizma, ali mislim da je to više politički stav SAD-a. Kosovo je deo regionalnih organizacija i na bilateralnoj osnovi mnoge od tih stvari mogu da se rešavaju. Saradnja bezbednosnih službi, policija, diplomatskih aktera su ti koji su u prvoj liniji borbe protiv terorizma. Tako da, ko god se bori protiv terorizma, sigurno mu neće biti smetnja da pokuša da uključi Kosovo kroz instrumente kojima raspolaže”, smatra Vujačić.\nIskorak u saradnji Srbije i Kosova na temelju briselskog procesa definitivno bi čitavom regionu pomogao da se suoči sa svakodnevicom punom sve težih izazova. Međutim, dve strane još nisu primenile ono postignuto – iako je pred njima još mnogo razgovora. I ono što se čine, deluje više deklarativno, a mnogo manje suštinski – podvlači Izabela Kisić iz Helsinškog odbora za ljudska prava.\n“Ne znamo da li postoji ikakva saradnja u borbi protiv terorizma između Srbije i Kosova. Tu je jako važna i iskrena razmena informacija, a kada gledam iz ove persektive ne verujem da toga ima. Srbija je ta koja sprečava da Kosovo postane deo Ujedinjenih nacija i OEBS-a koji takođe imaju važnu ulogu u borbi protiv terorizma. Blokadom Kosova mi apsolutno ne možemo imati uspeha u aktivnostima protiv terorizma – odnosno prevenciji terorizma i pre svega prevenciji odlazaka ljudi na ratišta.”\nReporter i novinar beogradskog biroa Radija Slobodna Evropa od 2012. Pre toga pet godina proveo na Radiju B92 gde je učestvovao u pripremanju informativne emisije u koprodukciji sa srpskom redakcijom BBC-a Svet u 2. Uređivao i vodio vesti na sat, Jutarnji dnevnik, Dnevnik i Svet u 5. Pripremao priloge za program TV B92.\nDa li će se u Briselu sresti Vučić i Mustafa\nKo je odgovoran za nesprovođenje Briselskog sporazuma


DANAS U SRBIJU STIŽE 104.130 DOZA FAJZEROVE VAKCINE! - Informer Ad\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da danas u Srbiju stiže još 104.130 doza Fajzer vakcina i najavila da će uskoro stići još vakcina iz Kine\n“Nadamo se da ćemo do sredine juna vakcinisati preko 50 odsto punoletne populacije, ali vidi se već taj efekat vakcinacije. Padaju brojevi zaraženih u odnosu na broj testiranih, tako da je situacija pod kontrolom i više od toga, ali i dalje moramo da budemo bezbedni i da se čuvamo i apelujemo na ljude da se vakcinišu”, rekla je Brnabić.\n“To znači da ako čitav region nije bezbedan ni mi u Srbiji nismo bezbedni. Zbog toga smo donirali vakcine, drago mi je što su sada počele da stižu i vakcine koje su zemlje same naručile preko Kovaks mehanizma i donacije. Verujem da će proces vakcinacije u regionu teći brže", dodala je.\nvakcina fajzer fajzer vakcina fajzerova vakcina Srbija Doze\nKonkurs NIS-a otvoren do 20. maja Prijavite se za šestu generaciju programa “NIS Calling”


Ipak, ova tridesetsedmogodišnja bivša vladina zvaničnica je zasenila svoju kampanju svojim izgledom Aleksandra Klitina je poznata po prošlogodišnjem skandaloznom otkazu, a bivša zamenica ukrajinskog ministra infrastrukture je sad najavila svoj povratak.\nOna je kazala da će se boriti protiv "muških političkih prostitutki" na vlasti. Klitina je otpuštena u novembru prošle godine nakon tvrdnji da je ministar Vladislav Krikli proganja jer je korumpiran. S druge strane, poslanici vladajuće stranke predsednika Vladimira Zelenskog ...\nALEKSANDRA JE BIVŠA ZAMENICA MINISTRA, a sada je objavila snimak koji je sve MUŠKARCE OSTAVIO BEZ REČI, I ZBOG JEDNE ...\nOtpuštena zamenica ukrajinskog ministra infrastrukture objavila je video u kupaćem kostimu kojim najavuje osnivanje sopstvene stranke koja će se boriti protiv „muških političkih prostitutki“ na vlasti. Bivša zamenica ministra, Aleksandra Klitina, pojavila se posle ...\nOtpuštena zamenica ukrajinskog ministra infrastrukture objavila je video u kupaćem kostimu kojim najavuje osnivanje sopstvene stranke koja će se boriti protiv "muških političkih prostitutki" na vlasti. Bivša zamenica ministra, Aleksandra Klitina, pojavila se posle ...\nUkrajinka u kupaćem kostimu objavila rat „muškim političkim prostitutkama“ (VIDEO)


Predsednik Poljske Andžej Duda upozorio je Brisel da se suzdrži od "stigmatizovanja, unošenja podela i provociranja" država-članica EU nakon preporuke Evropske komisije da cenzuriše poljsku vladu.\nVaršava 12. januar 2018. 21:31\nGovoreći na novogodišnjem prijemu upriličenom u predsedničkoj palati za strane ambasadore, Duda je rekao da institucije EU ne drže monopol nad evropskim vrednostima, pošto je Evropska komisija upozorila Poljsku da novim zakonima ne sme da potkopava vladavinu prava i nezavisnost pravosuđa. "Evropa jeste i treba da bude jaka uz volju svojih država, gde institucije zajednice treba da služe toj volji. Ako tu hijerarhiju preinačimo i institucije stavimo iznad država, izopačićemo pravilan raspored stvari. Posledica takve devijacije su društva koja odstupaju od ideje o zajedničkoj Evropi, fenomen koji smo mogli da posmatramo u okviru niza izbornih utakmica u starim državama-članicama EU tokom 2017", rekao je Duda, preneo je Independent.\nPoljski predsednik je naglasio da institucije EU treba da razmotre svoje greške i preuzmu svoj deo odgovornosti za "socijalno razočarenje" u integracije. "Institucije (evropske) zajednice imaju zadatak da vode harmoničnu evropsku politiku, a ne da stigmatizuju, dele i provociraju evropske države", rekao je Duda i dodao da "svako ko tvrdi da ima monopol na definisanje onoga šta Evropa treba da bude, a pritom ne pita ostale za mišljenje i ne uzima njihove argumente u obzir, jeste uzurpator evropske ideje".


Fudbal: World Cup 2022 uživo - rezultati, rasporedi, tabele - Scoreboard.com\nFudbal, Okeanija: World Cup 2022 rezultati uživo, rasporedi, tabele\nWorld Cup uživo na Scoreboard.com. Ova stranica je o World Cup 2022, (Fudbal/Okeanija). Ukoliko tražite rezultate nekog drugog tamičenja sa imenom World Cup, molimo odaberite sport iz glavnog menija ili kategoriju (country) na levoj strani.\nPratite World Cup 2022 za rezultate uživo, krajnji rezultate, rasporede i tabele! Rezultati uživo na Scoreboard.com: Ovde ćete pronaći strelce, žute/crvene kartone, startne postave i zameneu detaljima mečas. U dodatku, Scoreboard.com omogućava statistiku (posed lopte, šutevi u/van okvira gola, slobodne udarce, kornere, ofsajde i faulove), komentare uživo i video snimke najzanimljivijih trenutaka iz najjačih fudbalskih liga. Tabele: Scoreboard.com nudi kući/u gostima/sveukupne World Cup 2022 tabele, formu (poslednjih 5 mečeva), preko/ispod i tabele najboljih strelaca.