eKapija | Počinje 45. Međunarodni sajam građevinarstva - Više od 600 izlagača iz 27 zemalja\nIzvor: eKapija/Beta | Sreda, 17.04.2019.| 08:58\nPočinje 45. Međunarodni sajam građevinarstva - Više od 600 izlagača iz 27 zemalja\nDržavna sekretarka u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Aleksandra Damnjanović, otvorila je danas 45. međunarodni sajam građevinarstva, pod sloganom "Budućnost gradimo sada", u okviru kojeg će se predstaviti više od 600 izlagača iz 27 zemalja.\nDamnjanovićeva je istakla da se građevinarstvo kreće uzlaznom putanjom, kao i da su reforme u tom sektoru dale važne rezultate. - Pre reforme u sektoru građevinarstva, ta oblast je skoro bila zamrla - rekla je ona, i podsetila da se i po nekoliko godina čekalo na građevinsku dozvolu, a da se gradilo i manje kilometara auto-puteva, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nOna je navela da su reforme u oblasti građevinarstva uredile ovu oblast i da sada ona značajno utiče na rast BDP-a, kao i da zapošljava značajan broj ljudi.\nNapomenula je da je elektronska građevinska dozvola bila samo početak, a da ćemo do kraja godine imati i potpuni e-katastar.\nPoslednje izmene Zakona o planiranju i izgradnji omogućile su, kako je ukazala, uvođenje elemenata e-uprave u oblast prostornog planiranja i urbanizma, čime će biti omogućeno da se ti planovi donose u mnogo kraćim rokovima.\nProšle godine je, prema njenim rečima, izdato 20.000 građevinskih dozvola, što je drostruko više u odnosu na 2015. godinu.\nTrenutno je, kako je dodala, aktivno 40.000 gradilišta, a u poslednje četiri godine izgrađeno je i asfaltirano 300 kilometara auto-puteva.\nOna je navela i da je pokrenut i novi investicioni ciklus u oblasti infrastrukture vredan pet milijardi evra i da se ove godine planiraju realizacija i izgradnja pet novih auto-puteva i nastavak izgradnje železničke prige Beograd-Budimpešta, kao i obnova železničkih pruga na teritoriji cele Srbije.\n- Vlada se trudi da stvori uslove kako bi naše firme i preduzeća, radnici, proizvođači građevinskog materijala, imali dobre uslove da rade i grade. Zato vas pozivam da svi zajedno gradimo jer samo zajedno možemo ići napred - poručila je Damnjanovićeva.\nSEEBBE je vodeći sajamski događaj u građevinskoj industriji u regionu jugoistočne Evrope. Ovogodišnji moto manifestacije je "Budućnost gradimo sada". Održaće se u šest hala i na otvorenom prostoru Beogradskog sajma, a nastupiće svi eminentni domaći i strani građevinski proizvođači, distributeri i trgovci opremom i materijalima, akteri građevinske industrije. Predstaviće se kroz sve segmente građevinske delatnosti.\nNajavljene su i ekskluzivne sajamske pogodnosti i popusti od 5% do 30% na proizvode i usluge.\nSajam se održava pod pokroviteljstvom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, a trajaće do 20. aprila.\nMeđunarodni sajam građevinarstva SEEBBE Beograd\nDirektor i uprava RMU Zenica podnijeli ostavke 15.09.2019.\nKinezi žele da grade aerodrom kod Trebinja 15.09.2019.\nTrgovac autodijelovima Simimpeks otvorio poslovnu zgradu u banjalučkoj Poslovnoj zoni Ramići 15.09.2019.\nKoncesije donijele manje novca u budžet RS - Potrebna detaljna analiza naknada 15.09.2019.\nSlađan Cvijanović, direktor SiM Impexa - Spremni smo za prodaju rezervnih dijelova za električne automobile 10.09.2019.\nKompanija Almy ulaže 7 mil KM u novi stambeno-poslovni kompleks Residence u Zenici - Završetak gradnje u maju 2020. (FOTO) 13.09.2019.\nOtvoreno sjedište Transportne zajednice Jugoistočne Evrope u Beogradu 15.09.2019.


Brisel: Policija traga za osumnjičenim za napad! – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nBrisel: Policija traga za osumnjičenim za napad!\nU dva teroristička napada u Briselu danas su poginulo najmanje 34 osobe. Guardian javlja da policija intenzivno traga za dvije osobe koje se mogu dovesti u vezu sa napadima.\nBelgijsko državno tužilaštvo potvrdilo je da je jedan od dva napada na aerodromu izvršio bombaš samoubica.\nPrema nepotvrđenim informacijama belgijska policija usmjerila je potragu prema dvojici muškaraca za koje se sumnja da su izvršili napade. Radi se o Najimu Laachraouiju i Mohamedu Abriniju, pomagačima Salaha Abdeslama, koji su u bijegu.\nGrad je još uvijek u potpunosti blokiran, a vlasti su naredile građanima da ne napuštaju svoje domove. Također, djeca će ostati u školi do daljnjeg, a policija pretražuje i studentski kampus zbog sumnjivog predmeta.\nSky News javlja da je nekoliko osoba već privedeno, ali belgijske vlasti nisu potvrdile ove navode.\nPrevious article Šerif Konjević često na meti hejtera…\nNext article Dok je Selma Bajrami probala odjeću, u butiku je opljačkala “profesionalka”.


Poslanici vlasti prvo kritikovali pa hvalili Pašalića, optužbe na račun prethodnog poverenika - Izazov\nPoslanici vlasti prvo kritikovali pa hvalili Pašalića, optužbe na račun prethodnog poverenika\nNovi magazin 11. jula 2019. 15:05\nGojković je rekla da je Pašalić dobio priliku da iznese izveštaj, što je više puta tražio, ali je „druge obaveze stavio iznad Parlamenta, iako je to najvažnije telo, kao predstavnički dom građana“.\nU kritici Pašalića pridružio joj se poslanik vladajuće koalicije Marjan Rističević ocenom da nezavisna tela smatraju da su „božanska“, a propraćeno aplauzom istakao je da je predsednik Republike Aleksandar Vučić dolazio u Skupštinu „i pre zakaznog vremena“.\n„Svakako da nije imao lošu nameru, da diskredituje Skupštinu“, rekao je Martinović, što je takođe pozdravljeno velikim aplauzom.\nKomentarišući Pašalićev izveštaj poslanici Srpske radikalne stranke su se žalili jer „niko ne reaguje“ što se „promoviše da je u Srebrenici bio navodni genocid“.\nPoslanica SRS Vjerica Radeta je rekla da je i Pašalićeva dužnost da na to reaguje, navodeći da grupa „karakondžula“ traži da se Srbija izjasni da je u Srebrenici bio genocid.\nGovoreći o pravima zatvorenika, ona je rekla da su „Zvedan Jovanović i Milorad Ulemek Legija potpuno izolovani, tako da ne mogu ni dete da pomiluju“.\n„To je valjda prepisano iz Gvantanama. Zašto bi oni bežali kad će proces biti obnovljen i oni će se sa slobode braniti i sve tajne otkriti“, rekla je Radeta o Jovanoviću i Ulemeku koji izdražavaju kazne od 40 godina zbog ubistva premijera Zorana Đinđića.\nRadeta je pohvalila Pašalića jer, „za razliku od prethodnog zaštitnika koji je bio političar, pa je u vreme mandata vodio predsedničku kampanju, nije pokazao takvu aspiraciju“.\n„Imate pravedan i pragmatičan pristup“, ocenio je Jovanović, navodeći da je Pašalić tako postupio i prilikom nedavnog „provaljivanja“ testova za „malu maturu“.\nJovanović mu je odao priznanje što je „zaštitio decu i poštovao institucije“, „za razliku“ od Saše Jankovića koji je prilikom sličnog slučaja pre šest godina postupio „nadobudno i arogantno presuđujući bez činjenica“.\nPoslanica SNS Sandra Božović je zahvalila Pašaliću što je „uspeo da vrati poverenje građana“ u tu instituciju koju je njegov prethodnik Saša Janković „urušio, privatizovao i politički zloupotrebio“.\nJanković je to „koristio kao platformu za svoju predsedničku kandidaturu koju je podržala samoproklamovana elita“, rekla je Božić.


Lakazet – Strana 3 – Arsenal Serbia\nArsenal je uspešno kompletirao transfer Aleksandra Lakazeta iz Olimpika iz Liona. Posle neuspeha pre godinu dana, i prave sapunice oko pregovora, Lakazet (26) je pre nekoliko dana stigao u London kako bi obavio medicinske preglede, i formalnosti oko transfera. Kako mediji javljaju, to će biti Arsenalovo najskuplje pojačanje u istoriji. Cifra koja se spominje je … Read more\nKategorije Vesti Oznake Lakazet, pojačanje, transfer\nPredsednik Liona potvrdio, Lakazet na korak od Arsenala\n3. jula 2017. / autor: jigsaw\nPredsednik Liona Žan Mišel Ola potvrdio je da bi Lakazetov prelazak u Arsenal trebalo da se završi u narednih dan dva. Prva Arsenalova ponuda od 39 miliona funti je odbijena prošlog meseca, međutim značajan napredak je ostvaren u pregovorima dva kluba. Ola je rekao da je transfer vredan oko 43.8 miliona finti, što ujedno znači … Read more\nKategorije Arsenal, Vesti Oznake Lakazet


NBS i guvernerka podneli su tužbu zbog teksta „Skandalozna naredba guvernerke: Zaposlite ih, pa neka su nestručni!“ od 13. decembra 2014. u kome se navodi da je Jorgovanka Tabaković zapošljavala u NBS tako što je izdavala naređenja kadrovskoj službi sa svog mejla ko mora dobiti radno mesto, kao i da se posebno angažovala u slučajevima u kojima su stručne službe slale odgovor da je reč o nekvalifikovanim pojedincima.\n„Medjutim, nakon stava stručnih službi, od guvernerke bi stigao mejl da se ta osoba mora zaposliti. U prvo vreme Tabakovićeva svoj angažman putem mejla nije ni krila. Medjutim, u trenutku kada je njena ‘nesmotrenost’ postala javna tajna unutar NBS – pao je sistem“, piše u tekstu i navodi se da nije bilo ne samo poslovnih podataka već su jednostavno iz kompjutera i sa mejlova izbrisani i privatni sadržaji.\nDanas je svedočila zaposlena u NBS Bojana Milošević, sada na poziciji direktora ljudskih resursa, navodeći da od Jorgovanke Tabaković nikada nije dobila usmeni nalog da nekoga ko ne ispunjava uslove sistematizacije zaposli, kao i da nikada u vezi s tim nije dobila upozoravajući mejl.\nOna je rekla da u NBS radi pet godina, da se sva poslovna komunikacija obavlja putem mejla, da se svi mejlovi čuvaju na serveru NBS i da njen kompjuter nije bio oštećen kada se dogodio incident, odnosno „pao sistem“.\nObjašnjavajući proceduru zapošljavanja u NBS, Bojana Milošević je rekla da generalni direktor nekog od sektora prvo od guvernerke traži saglasnost da nekog zaposli, pa kada je dobije onda od sektora za ljudske resurse traže proveru o ispunjenosti uslova.\n„Kada obavimo provere i utvrdimo da kandidat ispunjava uslove u skladu sa sistematizacijom onda dokumentaciju šaljemo guvernerki na potpis a ukoliko kandidat ne ispunjava uslove obaveštavamo generalnog direktora o tome“, rekla je ona i navela da za pet godina koliko je u NBS nije bilo javnih konkursa i da je to bio jedini način na koji su se angažovali novi ljudi.\nSvedočio je i tužilac za visokotehnološki kriminal Branko Stamenković koji je rekao da ga je 2014. neko od visko pozicioniranih direktora NBS zvanično obavestio da postoji problem sa delom računarske mreže NBS, ali da je sve pod kontrolom i da nije ugroženo poslovanje NBS.\nStamenković je rekao i da je odmah otišao u NBS s obzirom da se radi o važnoj državnoj instituciji i da su mu na sastanku direktori i predstavnici IT službe NBS preneli da su posumnjali da je na delu računara NBS „došlo da neovlašćenog pristupa“, ali da nije ugrožena bezbednost rada NBS.\n„Obavestio sam Odeljenje za visokotehniološki kriminal MUP-a i oni su istoga dana ili sutra ujutro došli u NBS sa svojom ekipom“, rekao je Stamenković i dodao da ne zna kako je sve to okončano s obzirom da se tim postupkom bavio zamenik tužioca.\nJorgovanka Tabaković na ime naknade nematerijalne štete zbog povrede ugleda, časti i dostojanstva ličnosti traži milion dinara, a sledeće ročište zakazano je za 20. februara 2018. godine.\nZavršeno suđenje po tužbi guvrernerke NBS protiv „Blica“\nJorgovanka Tabaković: Tekst u Blicu najteža uvreda koju sam doživela\nBlic Branko Stamenković Jorgovanka Tabaković Tužbe protiv medija\n← „Politika“ blokirala račun „Dnevnika“\nPolicija još nije otkrila ko je obio stan novinarke KRIK-a →


- CEIZ indeks je u decembru 2018. ostvario vrednost od -0,9 indeksnih bodova. Radi se o najnižoj vrednosti indeksa zabeleženoj još od avgusta 2014. godine. Turizam je na godišnjem nivou u decembru rastao po stopi većoj od 10 odsto, a pratila ga je i trgovina na malo s nešto manjom stopom rasta. Međutim, industrijska proizvodnja, koja još od avgusta beleži uzastopna smanjenja godišnje stope rasta, u decembru je zabeležila vrlo veliki pad od čak -6,7 odsto. Najvećim delom, upravo zbog negativnih trendova industrijske proizvodnje, indeks je u sva tri meseca zadnjeg tromesečja zabeležio smanjenja vrednosti u odnosu na prethodni mesec, što upućuje na usporavanje ekonomske aktivnosti u odnosu na treće tromesečje. Takođe, vrednost CEIZ-a upućuje na usporavanje stope rasta ekonomske aktivnosti i na godišnjem nivou - navode iz EIZG-a.\nPrognoza rasta BDP-a u 2018. godini: 2,3 odsto\n- Na temelju kretanja CEIZ indeksa, očekujemo da je stopa rasta realnog BDP-a u četvrtom tromesečju 2018. godine u odnosu na isto razdoblje prethodne godine mogla da iznosi 2,3 odsto, značajno manje od očekivanja temeljenih na podacima za oktobar i novembar. Desezonirani podaci upućuju na to da je, u odnosu na prethodno tromesečje, BDP u zadnja tri meseca 2018. godine bio manji za 0,2 odsto. Uzmu li se u obzir prethodna tromesečja kada su stope rasta realnog BDP-a iznosile 2,5, 2,9 i 2,8 odsto, očekujemo da je u celoj 2018. BDP mogao porasti za 2,3 odsto - navode iz EIZG-a.\nInače, sve je više strahova da je pred Evropom nova recesija, što će se, naravno, odraziti i na Hrvatsku. Zabrinutost su izazvali nedavno objavljeni podaci o italijanskom BDP-u koji pokazuju da je ta zemlja već ušla u recesiju.\nItalijanska ekonomija pala je u poslednjem kvartalu 2018. za 0,2 odsto, što nakon pada od 0,1 odsto u trećem kvartalu znači ulazak u recesiju.\nInače, ovo je prvi put od 2013. da je jedna velika evropska zemlja, članica G7, ušla u recesiju.


Naslovna Fudbal Džeko čuva Inter, Ajaks i dalje maksimalan\nFudbaleri Intera i Ajaksa ostvarili su pobjede u petom kolu grupne faze Lige šampiona.\nInter je na svom terenu savladao Šahtjor sa 2:0.\nDomaćin se naigrao fudbala večeras u Milanu, a pobjeda je mogla biti mnogo ubjedljivija.\nOtpor Šahtjora domaćine uspio da slomi u drugom poluvremenu, a oba gola postigao je Džeko.\nReprezentativac Bosne i Hercegovine prvo je pogodio u 61. a onda u 67. minutu.\nAjaks je pobjedom u Istanbulu, nad Bešiktašom (2:0) ostao maksimalan i nakon petog kola.\nVodili su domaći golom Gezala iz penala na poluvremenu da bi u nastavku Aler sa dva gola kreirao preokret i ostavio Bešiktaš na nuli.\nPrethodni tekstOdgovor FSCG – istinu tražiti pred Upravnim sudom Crne Gore\nSljedeći tekstLuis Enrike ne želi u Mančester junajted


Preporuka: Maramica ili šal u slučaju nestašice maski | Trebinje Live\nGrađani koji izlaze na javne površine treba svakodnevno da nose zaštitne medicinske maske, ali u slučaju njihove nestašice preporuka je da mogu maramicom ili šalom da zaštite nos i usta, rekla je danas savjetnik za medije premijera Srpske Danijela Pejić.\nOdgovarajući na pitanje novinara da pojasni raniju odluku Republičkog štaba za vanredne situacije o obaveznom nošenju maski na javnim prostorima, Pejićeva je navela da je to mjera s ciljem što bolje zaštite zdravlja.\n"Čuli smo preporuke Svjetske zdravstvene organizacije da to nije potrebno, ali je to preporuka Republičkog štaba za vanredne situacije jer je teško odrediti da li neko ima respiratornu infekciju ili virus korona", rekla je novinarima Pejićeva nakon sjednice Republičkog štaba za vanredne situacije u vezi sa pojavom virusa korona.\nOna je navela da je od danas aktivan i portal "Korona virus u Srpskoj" koronavirususrpskoj.com na kojoj će u 15.00 časova biti objavljivani podaci u vezi sa licima koja krše samoizolaciju.\n"Objavljivaćemo ime, ime oca, prezime i grad ili opštinu za lice koje je prekršilo samoizolaciju", rekla je Pejićeva.\nOna je napomenula da će na ovoj internet stranici biti objedinjene i sve informacije koje republičke institucije objavljuju.


Izvor: TangoSix.rs, 01.Okt.2019, 08:01 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nKako je juče izvestio poslovni portal CAPITAL, Vlada Republike Srpske povukla je saglasnost koju je još aprila ove godine dala Helikopterskom servisu RS za prodaju pet helikoptera.\nOdluka je povučena pre nekoliko dana a u odluci o tome nisu obrazloženi razlozi odustanjanja od ovog posla.\nHelikopteri Gazela, stari između 31 i 38 godina, trebali su biti prodati zbog starosti, istrošenosti, kvarova, nesiplativosti održavanja i nemogućnosti nabavke rezervnih >> Pročitaj celu vest na sajtu TangoSix.rs << delova.\nHelikopterski servis RS trenutno aktivno koristi dva helikoptera, jedan Bell 206B Jet Ranger III proizveden daleke 1980. godine i najnoviji AgustaWestland AW119 Koala nabavljen 2018. godine za 4,76 miliona evra.\nU toku je proces nabavke novih helikoptera. Septembra prošle godine Tango Six je saznao da će se za Helikopterski servis najverovatnije nabaviti još jedna Koala, dok smo takođe na ovogodišnjem Buržeu došli do informacije da se za policiju Republike Srpske najverovatnije kupiti ruski helikopteri Ansat o čemu je pisala i Balkanska bezbednosna mreža.\nThe post Republika Srpska odustala od prodaje Gazela Helikopterskog servisa appeared first on Tango Six.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Radionice PKS o IPARD programu\nEdukativni program Privredne komore Srbije (PKS) posvećen IPARD programu biće realizovan, zbog velikog interesovanja poljoprivrednih proizvođača i privrednih društava, i u februaru i martu, u opštinama Kraljevo, Kruševac, Kragujevac, Novi Sad, Zrenjanin, Kikinda. U januaru je održano niz radionica na ovu temu, koje je pohađalo više od 400 učesnika.\nIPARD II je pretpristupni program Evropske unije koji pruža investicionu podršku od oko 230 miliona evra, 175 miliona od strane EU i deo od participacije države, za jačanje konkurentnosti sektora proizvodnje i prerade hrane i postepeno prilagođavanje standardima EU u oblastima higijene, bezbednosti hrane, veterine i zaštite životne sredine, kao i diversifikacije ruralne ekonomije. Kroz program će se podržati i uspostavljanje proizvođačkih grupa, ruralna infrastruktura, obuka, uključujući i savetodavne službe, agro-ekološke sheme, kao i lokalne inicijative, navodi se u saopštenju Privredne komore Srbije.\nOsim toga, kroz ovaj program, zemlje kandidati za članstvo u EU pripremaju se za korišćenje sredstava Evropskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EAFRD). IPARD II program, koji je odobrila EU, usvojen je zaključkom Vlade Srbije. To je prva pomoć ove vrste koja je namenjena direktno korisnicima, odnosno poljoprivrednim proizvođačima – pravnim i fizičkim licima.\n* Rok za prijave za "Najbolje iz Srbije" produžen do 12. februara\n* "Nagrada austrijske privrede Vučiću veliko priznanje"\nOčekuje se da se kroz IPARD program pokrenu veće investicije u sektoru poljoprivrede, inoviraju tehnologije i omogući nabavka nove opreme i mehanizacije, što će pozitivno uticati na dalje jačanje konkurentnosti sektora i bolje pozicioniranje domaćih proizvoda, kako na našem tako i na stranim tržištima. Ove investicije doprineće produktivnosti i konkurentnosti ciljanih sektora, a olakšaće i bolje pozicioniranje proizvoda na tržištu i povećanje izvoza. Postoji veliko interesovanje za sredstva iz IPARD programa, ali je i mnogo ograničavajućih okolnosti za apliciranje.\nStoga su predstavnici Privredne komore Srbije i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, uz podršku UNDP, organizovali seriju predavanje širom Srbije sa ciljem da se upoznaju svi zainteresovani sa osnovnim uslovima programa, pravilima i načinima na koje se mogu koristiti pretpristupna sredstva EU namenjena poljoprivrednoj proizvodnji i prerađivačkoj industriji. Radi promocije programa, tokom januara, više od 400 učesnika iz Valjeva, Užica, Niša, Leskovca, Subotice, Sombora, Pančeva, Požarevaca, Sremske Mitrovice, Beograda, Zaječara i okolnih mesta sa velikom pažnjom je pratilo predavanja Aleksandra Bogunovića, sekretara Udruženja za biljnu proizvodnja iz PKS, koja su bila fokusirana na upoznavanje učesnika radionica sa svim pravila koja moraju da se poštuju. Usled velikog interesovanja edukacija poljoprivrednih nastaviće se tokom februara i marta meseca u opštinama Kraljeva, Kruševaca, Kragujevca, Novog Sada, Zrenjanina, Kikinde itd.\nEKONOMIJA Članstvo u EU - brži privredni razvoj i nova radna mesta\nEKONOMIJA Čadež: Dogovoreni novi poslovni susreti slovenačkih i srpskih privrednika\nEKONOMIJA Javna rasprava o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akreditaciji


"Za Srbe na KiM nema predaha" - BIGportal.ba\n31 Decembra, 2019 044\nKancelarija za KiM zatražila je hitno utvrđivanje motiva napada na Stanišu Jovanovića, kažnjavanje počinioca i osiguranje fizičke bezbednosti za meštane Cernice\n“Napad na Stanišu Jovanovića, kome su nanete višestruke povrede nožem, pokazao je da za Srbe na Kosovu i Metohiji nema predaha, te da su osuđeni da i pretpraznične dane proživljavaju u strepnji i strahu”, saopštila je sinoć Kancelarija za KiM.\nOni navode da ne ulazeći u motive ovog napada, čiji je počinilac bio dvadesetogodišnji Albanac, moraju da konstatuju da se mesecima na Kosovu i Metohiji podgreva antisrpska atmosfera, koja svakako ne deluje destimulativno na potencijalne nasilnike.\n“Kada se stvori društvena klima u kojoj su napadi na Srbe i njihovu imovinu postali nešto što se toleriše i što ne izaziva najširu osudu, onda se napadi zaista i događaju”, navodi se u saopštenju.\nZahtevamo od svih stranaka i privremenih institucija u Prištini da prekinu sa progonom Srba, jer kada se, kako kažu, čitav politički establišment i pravosuđe upuste u hajku na Srbe i Srbiju, onda neminovno svaka devijantna osoba to može protumačiti kao davanje saglasnosti za svaki individualni čin nasilja.\n“Na Kosovu i Metohiji događa se vladavina nasilja i ponovo upozoravamo međunarodne činioce da je poslednji trenutak da se razuzdanom albanskom šovinizmu stane na put”, poručuju iz Kancelarije za KiM.


► Đukanović: Problem Zakona o slobodi veroispovesti nije isključivo crnogorski\n17.02.2020 Beograd/ Brisel\n"Još uvek se u regionu vodi oštar politički duel između politika koje zastupaju evropsku budućnost svakog od naših društava na Zapadnom Balkanu i politike koja želi da konzervira postojeće stanje i zadrži Balkan na vanevropskom koloseku", rekao je Đukanović novinarima sinoć u Briselu.\nĐukanović je ocenio da naspram onoga što njegova vlada zastupa - daljeg razvoja građanske države i multietničkog društva koje će biti sastavni deo evropske i evroatlanske zajednice, postoji "predlog da se Crna Gora vrati u status nacionalne, preciznije srpske države, da se vrati u status države kojom će upravljati Srpska pravoslavna crkva, da se vrati u model srednjovekovne države".\n"Izabrati između te dve opcije nije teško bilo kom razboritom, a kamoli odgovornoj državnoj politici", naveo je predsednik Crne Gore posle sastanka lidera EU i zapadnobalkanske šestorke, a prenela je Radio televizija Crne Gore.\nRekao je da se ne sme potceniti to što u dubini svakog društva regiona kao posledica zaostajanja još postoje "naslage te svesti" i dodao da se sa njima treba nositi "na jedan odgovoran i pažljiv način".\n"Moramo obezbediti jedan mukotrpan, dugoročni proces emancipacije naših društava koji će svima obezbediti da vremenom zaista postanemo korisnici benefita koje donosi Evropa", naveo je Đukanović.\n"Jasno je potpuno da što se više približavamo Evropskoj uniji, poslednji ostaci onog nasleđa koje je u suštini duboko antievropsko, onog zbog čega je Zapadni Balkan proveo decenije i vekove na antievropskom koloseku, sada to isplivava i to treba rešavati u duhu dobre evropske demokratske prakse", kazao je Đukanović.


emisije ugljenika Архиве - Energija Balkana\nPočetna » emisije ugljenika\nBitka za klimu podići će dugove, oboriti kreditne rejtinge… Posledice će se osetiti već 2030. godine. Dok su u Evropi, SAD i Japanu centralne banke u suštini garanti zaduživanja svojih država, tu mogućnost nemaju siromašne zemlje, koje na kraju moraju da otplate dug. Ujedinjene nacije upozoravaju da je planeta zbog zagrevanja na putu bez povratka, ako se hitno ne preduzmu konkretne akcije.\nIako su se podaci o bezbednosti i zdravlju na radu vezani za rudarstvo poboljšali, vađenje uglja je i dalje opasno zanimanje i veoma se razlikuje po regionima. Proizvodni rizik je visok za industriju uglja u SAD, koja mora da se bori sa socijalnim rizicima, kao što su odlaganje otpada i odnosi sa lokalnom zajednicom, pored ekoloških rizika kao što su emisije ugljenika, navodi Moody’s u svom novom izveštaju.\nEB\t27. maja 2021.\nEvropske cene ugljenika su rekordno visoke ovih dana, a očekuje se još veći rast u budućnosti, kako bi se osiguralo da novi ciljevi EU o smanjenju emisija budu ispunjeni. EU sistem trgovanja emisijama čini evropska preduzeća manje konkurentnim od stranih rivala, jer cene ugljenika rastu, pa Brisel i dalje okleva da nametne granični porez na ugljenik na uvezenu robu.\nEB\t19. maja 2021.\nOman planira da izgradi jedno od najvećih postrojenja za zeleni vodonik na svetu. Postrojenje će se napajati iz 25 GW obnovljive energije i moglo bi da košta čak 30 milijardi američkih dolara. Vodonik, posebno zeleni vodonik koji se dobija elektrolizom vode koristeći električnu energiju iz sunca ili vetra, poslednjih godina dobija na zamahu i značaju. Vodonik se sada nalazi u skoro svakoj strategiji najvećih naftnih kompanija i može se videti u mnogim vladinim planovima za industrijsku dekarbonizaciju.\nKina istakla da je potrebno „više konsultacija“ u vezi sa EU taksom na ugljenik. Da bi pomogla postizanju cilja ugljenične-neutralnosti do 2060. godine, Kina će u februaru ove godine pokrenuti sistem ograničenja i trgovine, slično sistemu trgovine emisijama EU (EU ETS). U Evropi niko ne dovodi u pitanje potrebu za saradnjom sa Kinom po pitanju klimatske politike. Pitanje je koliko će biti nadmetanja ili saradnje.


Sportski savez Beograda – Page 116\nJuniorska reprezentacija Srbije osvojila je 13. mesto na Svetskom prvenstvu u Španiji. "Orlići" su savladali Island 24:22 (16:9). Ovom pobedom generacija 1998 oprostila se od omladinske konkurencije.\nLegendarna Milena Reljin Tatić na prvom Svetskom juniorskom prvenstvu u ritmičkoj gimnastici, održanom u Moskvi od 19. do 21. jula, dobila je veliko priznanje. Njoj je dodeljena nagrada zlatnog nivoa Međunarodne gimnastičke federacije (FIG) za značajan doprinos u dužem vremenskom periodu i besprekorno suđenje tokom\nDVE MEDALJE ZA SRBIJU NA STARTU SVETSKOG KUPA U PARASTRELJAŠTVU U OSIJEKU\nSrpski reprezentativci osvojili su dve medalje prvog dana Svetskog kupa u parastreljaštvu u Osijeku – zlato i srebro. Zlatom se okitila ekipa Srbije malokalibarskim pištoljem, a srebro je vazdušnom puškom „upucao“ Zoran Poucki. Ekipa Srbije u sastavu Rastko Jokić, Živko Papaz, Sreto Radović osvojila je\nKOROMAN ODUŠEVIO KLINCE\nAda Ciganlija i treći dan ispunjena je sa dečacima i devojčicama, učesnicima Državnog finala Dunav osiguranje Sportskih igara mladih Srbije. A takmičari na turniru Coca-Cola CUP Srbije u malom fudbalu, imali su i posetu. Nekadašnji reprezentativac SCG i prvotimac Crvene zvezde, Ognjen Koroman, koji je\nJoš godinu dana ostalo je do početka Olimpijskih igara u Tokiju (24.jul – 7. avgust 2020). Na Evropskim igrama u Minsku strelci sa Starog kontinenta su ušli u drugu polovinu kvalifikacionog ciklusa za OI. Strelce vazdušnim i malokalibarskim oružjem iz Evrope očekuju još četiri takmičenja\nSrbija je pobedila Nemačku na peterce na Svetskom prvenstvu u vaterpolu i u subotu u 8.30 ujutru igraće za peto mesto na Svetskom prvenstvu sa Australijom koja je sa 9:8 savladala Grčku. Naša reprezentacija je odigrala jako slab meč, nedovoljno angažovani sa velikim brojem grešaka\nJuniorska reprezentacija Srbije poražena je od selekcije Egipta 29:30 (14:15) u osmini finala Svetskog prvenstva u Španiji. Posle velike drame i puno uzbuđenja tokom 60 minuta, "Orlići" su se oprostili od borbe za visok plasman na poslednjem takmičenju generacije 1998 u omladinskoj kategoriji. Golom Hasana Valida\nOd 28. jula do 3. avgusta grad Niš će biti mesto koje će okupiti pilote paraglajdera iz 20 država, među kojima će najbrojniji biti domaći piloti iz Srbije, piloti iz Mađarske i piloti iz Bosne i Hercegovine. Razlog zbog koga će se oko 150 pilota\nSTJEPANOVIĆ BEZ POLUFINALA I NA 100 M SLOBODNO NA SP\nSrpski plivač Velimir Stjepanović nije uspeo danas da se plasira u polufinale trke na 100 metara slobodnim stilom na Svetskom prvenstvu u Južnoj Koreji. Stjepanović je stazu preplivao za 49,44 sekundi što je bilo dovoljno za osmo mesto u kvalifikacionoj grupi, odnosno ukupno 32. Najbolje\nŠAHOVSKI MEMORIJAL POSVEĆEN BOBANU I MIŠI\nŠahovski klub Pogledi, čiji su članovi osobe sa invaliditetom i stanari Doma za odrasla invalidna lica u Zemunu na Bežanijskoj kosi, ostao je ove godine bez dvojice svojih ponajboljih članova - zauvek su ga napustili Slobodan Boban Karadarević i Miroslav Miša Nešovanović. Oni su u\nPrevious 1 … 115 116 117 … 354 Next


UVEDENA VANREDNA SITUACIJA: “Pala” još jedna opština u Srbiji | Novosti.RS\nStručnjaci Zavoda za javno zdravlje Kruševac preporučili su poooštrene mere za opštinu u kojoj je do sada od početka epidemije registrovan 261 slučaj KOVID-19.\nMeđu novooinficiranim licima iz Rasinskog okruga je prema poslednjim pristiglim rezultatima čak 16 iz Ćićevca, što je ozbiljan broj za malu opštinu.Procene stručnjaka su da će se loš trend rasta novobolelih nastaviti i u narednim danima.Prema zvaničnim podacima na teritoriji opštine dva smrtna slučaja se dovode u vezu sa novom virusnom infekcijom.\nU opštini navode da su iz sopstvenih sredstava angažovali još jednog lekara i vozača saniteta,a uz podršku donatora postavljene su i barijere u čekaonici i u samoj ordinaciji KOVID ambulante u Domu zdravlja, tako da su sada potpuno odvojeno kretanje KOVID pozitivnih pacijenata i drugih lica kojima je potrebna pomoć lekara.\nĆićevac je treća opština u Rasinskom okrugu u kojoj je na snazi vanredna situacija, a još pre dva meseca, to su učinile opštine Trstenik i Aleksandrovac.U Rasinskom okrugu je od početka epidemije virus korona potrvđen kod 6.364 lica.\nvirus korona vanredna situacija Ćićevac korona virus Epidemija


Brajović - Lundin: Intenzivirati parlamentarnu i ekonomsku saradnju Crne Gore i Švedske\nčetvrtak, 14 mart 2019 19:15\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović primio je danas nerezidentnog ambasadora Švedske u Crnoj Gori Jana Lundina, sa kojim je razgovarao o značaju parlamentarnog dijaloga, političkim i ekonomskim odnosima Crne Gore i Švedske, kao i prilikama u zemlji i regionu.\nBrajović je naglasio da je rad na unaprjeđenju izbornog zakonodavstva jedino moguć u institucionalnom okviru, u skladu sa ovlašćenjima građana dobijenim na izborima. Potreba jačanja parlamentarnog dijaloga i odgovornost svih izabranih predstavnika u Skupštini posebno je akcentovana i na juče održanom POSP-u u Evropskom parlamentu u Strazburu, saopšteno je iz njegovog kabineta.\nVezano za regionalne prilike, Brajović je istakao da Crna Gora podržava dijalog u rješavanju svih otvorenih pitanja, uz očekivanje da odluke budu doprinos dugoročnoj stabilnosti regiona. U tom kontekstu, istaknuta je posebna vrijednost multinacionalnog i multirvjerskog sklada u Crnoj Gori.\nViše iz ove kategorije « Sekulić: Crnogorska skrenula sa puta Marković: Na pitanjima EU integracije radimo još direktnije, snažnije i sadržajnije »


"Dolazak predstavnika Zelenih degradirajući za Parlament BiH"\nŠef Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Snježana Novaković Bursać rekla je da je dolazak predstavnika grupe Zelenih u Evropskom parlamentu da razgovaraju sa Interresornom radnom grupom za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH, sasvim neprikladan format, degradirajući za Parlamentarnu skupštinu BiH.\n"Ranije smo obavili razgovore sa zvaničnim predstavnicima EU, a ako nastavimo ovim tempom i u istom maniru, mogli bismo doći u situaciju da primamo jednog po jednog od 705 poslanika Evropskog parlamenta", rekla je Bursaćeva za "Politiku".\nOna je ukazala da su evroparlamentarci iz grupe Zelenih bili potpisnici pisma upućenog komesaru EU Žozepu Borelju u kojem su iznijeli netačne i neprikladne kvalifikacije u vezi sa procesima u BiH.\n"Sugerisali su sankcije i zahtijevali smjene izabranih zvaničnika, konkretno /srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada/ Dodika. Ne znam zašto takvim parlamentarcima davati povod da i unutar BiH iznose stavove istovjetne politici koju zagovaraju SDA Bakira Izetbegovića i ostale bošnjačke partije", rekla je Bursaćeva.\nZa Bursaćevu je sporna i praksa u kojoj predsjedavajuća Interresorne radne grupe Alma Čolo omogućava gotovo svima koji se najave da razgovaraju sa članovima ove grupe, što je praksa kakva se sigurno neće sresti u nekim drugim parlamentima.\nU Sarajevu je juče održan sastanak poslanika grupe Zelenih/EFA u Evropskom parlamentu Roma Franca i Tomasa Vajca sa Interresornom radnom grupom za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH na kojem nisu učestvovali članovi ovog tijela iz Republike Srpske.


Balkan biznis konferencija u Čikagu okupila predstavnike 50 kompanija Balkan biznis konferencija u Čikagu okupila predstavnike 50 kompanija\nPrva Balkan biznis konferencija organizovana u Čikagu okupila je predstavnike 50 američkih kompanija čiji su vlasnici poreklom sa Balkana.\nKonferencija je bila prilika da eksperti iz različitih delatnosti poput transporta, finansija, prava, osiguranja i marketinga razmene iskustva i kontakte koji će biti od velike važnosti za dalje jačanje njihovog biznisa.\nKako prenosi Čikago glasnik, tom prvom biznis skupu u SAD organizovanom za balkansku dijasporu, prisustvovali su i predstavnici Konzulata Srbije u Čikagu, kao i direktori Telekom Srbije, koji su u Čikago doputovali zbog te konferencije.\nSkup je otvorio vlasnik Kompas Holdinga Roj Dobrašinović, koji je i jedan od najuspešnijih privrednika našeg porekla u SAD.\nOrganizatori skupa – Compass Arena, Blaze Luxury Homes, Advokatska kancelarija Fornaro Law, Westpac wealth partners i marketing agencija Viceseo, saopštili su da su izuzetno zadovoljni prvom konferencijom i tim povodom najavili su da će naredni takav skup biti organizovan do kraja godine.


ponedeljak, 02 april 2018 19:03\nGradjani Niša nastaviće sa svakodnevnim protestima zbog odluke Gradskog veća da aerodrom "Konstantin Veliki" bude ustupljen državi, odlučeno je na današnjem, trećem po redu, protestnom skupu održanom na centralnom gradskom trgu.\nnedelja, 01 april 2018 19:45\nDrugi dan zaredom gradjani Niša protestovali su na centralnom gradskom trgu i ispred Gradske kuće zbog odluke Veća grada Niša da prenese u državno vlasništvo imovinu i osnivačka prava aerodroma "Konstantin Veliki".\nsubota, 31 mart 2018 19:54\nOko 2.000 gradjana Niša protestovalo je danas u centru grada i ispred Gradske kuće zbog odluke Gradskog veća da aerodrom “Konstantin Veliki “ bude ustupljen republičkoj vlasti bez naknade.\nKoliko je islam deo Srbije\nponedeljak, 26 mart 2018 17:14\nU Novom Pazaru gde je proteklog vikenda pretučen imam Hadži Hurem džamije muslimani čine 90 odsto stanovništva. Kako žive muslimani u ostalim gradovima gde su manjinsko stanovništvo, na primeru iz Niša piše reporterka DW\nsubota, 10 mart 2018 16:56\nRazni problemi izmedju verskih zajednica na ovim prostorima gomilani su celo stoleće i nama je sada protebna potpuno nova bela stranica u pristupu njihovog rešavanja, ali pre svega u komunikacijama, izjavio je danas u Nišu muftija i narodni poslanik Muamer Zukorlić.\nsreda, 28 februar 2018 13:32\nOd socijalnog slučaja do socijalnog preduzeća


Si Đinping pozvao na ruralnu vitalizaciju china radio international\nSi Đinping pozvao na ruralnu vitalizaciju\n2018-03-09 10:32:39 cri\nKineski predsednik Si Đinping izjavio je juče da je strategija ruralne vitalizacije vodeća agenda za vladu na planu poljoprivrede, ruralnih područja i seoskog stanovništva.\nLokalne vlasti treba da imaju duboko shvatanje o važnosti i potrebi strategije i da je sa ozbiljnošću sprovode, rekao je Si kada se pridružio panel diskusiji sa poslanicima iz istočne kineske provincije Šandung na prvoj sesiji Svekineskog narodnog kongresa 13. saziva.\n"O kvalitetu umereno prosperitetnog društva i socijalističkoj modernizaciji odlučuju konkurentnost poljoprivrede, okruženje u selima i prihodi seoskog stanovništva", podvukao je predsednik Si, ujedno i generalni sekretar Centralnog komiteta Komunističke partije Kine i predsednik Centralne vojne komisije.\nSi je pozvao lokalne vlasti da revitalizuju ruralnu industriju, povećavaju prihode ruralnih stanovnika, da nastave da smanjuju siromaštvo i obogaćuju seoski život.\nOn je istakao da je potrebno obezbediti ispravnost hrane, optimizovati poljoprivrednu strukturu i uspostaviti moderan sistem ruralne industrije.\nKina treba da unapredi posao u oblasti obučavanja talenata u seoskim područjima, formirajući virtuozan krug koji se sastoji od profesionalaca, zemljišta, kapitala i industrije, rekao je Si.\nGovoreći o vitalizaciji kulture u ruralnim područjima, Si je rekao da je neophodno jačati ideološko i moralno obrazovanje, kao i javne kulturne usluge u selima.\nOn je takođe naglasio važnost ekološkog razvoja u ruralnim područjima. "Trogodišnji akcioni plan za poboljšanje ruralne životne sredine mora biti sproveden, dok tekuća 'toaletna revolucija' mora biti unapređena u selima", istakao je Si.\nStrategija ruralne vitalizacije treba da se sprovede korak po korak, a "projekti sujete" treba da budu u potpunosti iskorenjeni, rekao je on.\nDrugi državni i partijski rukovodioci uključujući Li Kećianga, Vang Huninga, Džao Leđija i Han Dženga, juče su se takođe pridružili poslanicima iz drugih provincija u panel diskusijama.


Balkan u 2020. godini: Šta je moglo, a nije se desilo - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Balkan u 2020. godini: Šta je moglo, a nije se desilo\nBalkan u 2020. godini: Šta je moglo, a nije se desilo\nBBC News na srpskom31.12.2020. 09:47\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pamtiće godinu po susretu sa američkim predsednikom Donaldom Trampom\nPočela je kao godina velikih očekivanja, završava se kao godina koja će se pamtiti po malo toga što nije imalo veze sa prirodnim i zdravstvenim katastrofama.\nBalkanski život umnogome je ostao nepromenjen – izbori u tri države nisu doneli političke promene, mada je Crna Gora pokazala da čak i najdugovečniji mogu izgubiti na glasanju.\nUlicama se ponovo protestovalo, ali ni ogromne količine suzavca i pokušaja upada u institucije nisu suštinski promenili društvene odnose.\nPredsednik Srbije i premijer Kosova sedeli su na stoličicama pored američkog predsednika, ali su odnosi na terenu ostali jednako komplikovani, dok o evropskoj perspektivi Balkana odlučuju susedi koji sada ispravljaju ono što smatraju istorijskim nepravdama.\nBBC na srpskom donosi pregled šta je sve moglo da se desi u 2020. godini, a nije.\nIzbori u Srbiji, Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji\nGodina je počela pomalo neočekivanom izbornom promenom – opozicioni kandidat Zoran Milanović postao je predsednik Hrvatske, a Kolinda Grabar Kitarović nije uspela da se domogne drugog mandata.\nHrvatska je ušla u doba političke kohabitacije pripremajući se za parlamentarne izbore, koje su za proleće planirale Srbija i Severna Makedonija.\nPandemija je sve izbore pomerila u letnje dane nakon prvog talasa zaraze i svima im donela jednu zajedničku karakteristiku – pobedu vladajućih.\n„Bila je ovo godina kontinuiteta u najvećem delu Zapadnog Balkana“, smatra Dragan Đukanović sa Fakulteta političkih nauka.\nVladajuća Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) ostvarila je bolji rezultat nego što je očekivala, dok je u Srbiji stranka Aleksandra Vučića došla do skupštinske većine u parlamentu bez ijedne opozicione stranke.\n„HDZ-ova vlada je uspela prilično uspešno da reaguje na prve izazove kovida i to je Plenkovića učvrstilo na vlasti.\nU Srbiji nije čak ni bilo ikakvih faktora koji su mogli da dovedu do iznenađenja na letošnjim izborima“, kaže Đukanović.\nNajneizvesnije je bilo u Severnoj Makedoniji, gde je razlika od svega nekoliko mandata odlučila da Zoran Zaev ostane premijer.\n„Obećanje dobijanja statusa kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, kao i punopravno članstvo u NATO-u, presudno su odredili rezultat izbora u Severnoj Makedoniji.\nPandemija nije prelamala situaciju u ovoj zemlji.“\nPolitičke prilike na većem delu Balkana tako su ostale nepromenjene, sa priličnim šansama da i u predstojećoj godini ishod bude sličan.\nNeprikosnoveni ostanak na vlasti Mila Đukanovića\nCrna Gora je ostatku Balkana pokazala da može i drugačije – u pandemijskoj godini uskratila je podršku stranci Mila Đukanovića koji se na različite načine na vlasti održava već više od tri decenije.\n„Izbori u Crnoj Gori vratili su poverenje u snagu ličnog i slobodnog izbora i to je veoma pozitivan signal koji je doveo do promena za koje se smatralo da su nezamislive“, kaže Srđan Majstorović iz Centra za evropske politike.\nĐukanović je zadržao predsedničku funkciju, ali su vladu formirale tri veoma različite opozicione liste – pobednici izbora iz Demokratskog fronta, stranka Demokrate i pokret URA političke zvezde Dritana Abazovića.\nFormiranje nove većine bilo je sve samo ne lako – potrajalo je gotovo do isteka zakonskog roka, a u vladi se nisu našli politički lideri Demokratskog fronta koji često oštro kritikuju poteze kabineta koji vodi čovek koji je upravo njih predvodio do izbornog trijumfa, novi premijer Zdravko Krivokapić.\n„Presudno je bilo nastajanje tri kolone i smanjenje rasipanja glasova opozicije.\nIpak, veoma je teško predvideti do kada će ova vlada, koja ima samo jedan glas više u Skupštini, imati pun kapacitet“, kaže Dragan Đukanović.\nIzborna pobeda opozicije nije obradovala pristalice Demokratske partije socijalista Mila Đukanovića koji su na ulicama Podgorice organizovale miting\nJednačina postaje još komplikovanija kada se zna da na životnoj i društvenoj sceni više nema mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija, umnogome zaslužnog za dugotrajne proteste protiv Zakona o slobodi veroispovesti koji su stvorili značajan deo predizborne atmosfere u kojoj je dominirala želja za promenom vlasti Mila Đukanovića.\nProtesti menjaju društvenu klimu\nIzbori u Srbiji bili su završeni uprkos bojkotu dela opozicije, ubedljivi pobednici naprednjaci bili su apsolutni gospodari u skupštini bez političkih protivnika, drugi talas epidemije virusa korona žestoko se razbuktavao.\nNa najavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da je moguće novo uvođenje policijskog časa i zatvaranja Srbije, na ulice su izašli građani nezadovoljni ovim merama.\nIpak, iako se od zaključavanja ubrzo odustalo, protesti su nastavljeni, praćeni oštrim intervencijama policije.\nDemonstranti najrazličitijih političkih opredeljenja našli su se jedni do drugih, deo njih pokušao je da upadne u Skupštinu Srbije, pa su svi bili izloženi količinama suzavca kakva se ne pamti na ulicama Beograda.\n„Protesti su pokazali slabost opozicije i onih koji su protestovali jer je bilo mnogo konfuzije.\n„Jasno je da neko ipak mora racionalnije da vodi i usmerava masovne proteste“, kaže sociolog Ratko Božović.\nProtesti su se tiho ugasili, a da nisu dobili ni vođu niti zajedničko usmerenje svih učesnika.\n„Matrica poništavanja opozicije došla je do samih protesta koji su postali apsurdni jer je i na protestima postojao stav da od njih treba odaljiti opoziciju“, smatra Božović.\nKada su se i najuporniji demonstranti sklonili sa ulica Beograda, politički i društveni život nastavio se nepromenjenim tokovima.\nSveobuhvatni sporazum Srbije i Kosova\nMnogi poznavaoci prilika bili su spremni da 2020. godinu označe kao onu u kojoj će Srbija i Kosovo potpisati ključni sporazum koji bi trebalo da reši višedecenijski zamrznuti konflikt.\nGodina je počela sporazumima o obnovi železničkog i vazdušnog saobraćaja između Beograda i Prištine, a kada je sredinom godine stigla najava o sastanku dvojice predsednika u kabinetu Donalda Trampa, bilo je jasno da su se pregovori vodili uprkos pandemiji.\nIpak, američki pregovarač Ričard Grenel nije tada uspeo da za Trampov sto dovede Aleksandra Vučića i Hašima Tačija.\nKosovski predsednik neposredno pred potencijalni sastanak saznao je da se nalazi na listi osumnjičenih pred Međunarodnim sudom koji se bavim zločina na Kosovu, pa je bio sprečen da učestvuju u izradi finalnog sporazuma.\nNa odložene pregovore i svečani potpis kod Trampa kasnije tokom godine otputovao je Avdulah Hoti koji je postao premijer Kosova nakon što je ekspresno smenjen pravi pobednik izbora Aljbin Kurti.\n„Očekivalo se da sporazum bude fokusiran i na političke odnose, ali izgleda da je uspostavljena neka vrsta prelazne godine dok se ne ubrza politički deo dijaloga“, kaže Dragan Đukanović sa FPN-a.\nDokument koji su potpisali Beograd i Priština tako sadrže brojne odredbe koje se ne tiču odnosa Srbije i Kosova, već spoljnopolitičkih pitanja, poput lokacije ambasada u Izraelu.\nKada je krajem godine Tramp izgubio na američkim izborima, a vlada Avdulaha Hotija na sudu izgubila već tesnu većinu, postalo je jasno da će primena sporazuma i njegovo eventualno proširenje u mesecima koji dolaze biti veliki izazov.\nPregovori koje vodi evropski posrednik Miroslav Lajčak gotovo da suštinski nisu ni počeli, a kamoli približili strane nekom konkretnom dogovoru.\nNapredak u evropskim integracijama\nGodina u kojoj je institucije Evropske unije (EU) najpre trebalo da predvodi balkanska članica Hrvatska, a potom Nemačka kao jedna od članica koje su najzainteresovanije za Balkan, bila je ocenjena kao najveća šansa regiona da napreduje u evrointegracijama.\nAmbicije je podrgevala i nova strategija proširenja Unije koja se konačno našla na stolu, ali dalje od strategije – nije se odmaklo.\n„S jedne strane, razlozi su objektivni i tiču se pandemije korona virusa, kako u Evropskoj uniji, tako i u zemljama regiona.\nNova metodologija proširenja pala je u drugi plan jer je pandemija naterala zemlje članice da se bore za zdravlje svojih građana, dok su ostala pitanja Bregzita, novog budžeta Evropske unije“, kaže Srđan Majstorović iz Centra za evropske politike.\nOdgovornost za činjenicu da Srbija u 2020. godini nije otvorila nijedno novo, a ni zatvorila nijedno staro poglavlje, stručnjaci pripisuju i vlastima u Beogradu.\n„U zemljama koje žele da postanu članice, pandemija je otvorila nova pitanja uređenosti institucija, vladavine prava, suočavanja sa ekonomskim i socijalnim posledicama – u Srbiji je došlo do razotkrivanja autoritarne prirode političkog sistema koji nije bio spreman da se suoči sa izazovima koji traže uspostavljanje poverenja vlasti i građana.\nDošlo je i do još većih podela, netolerancije prema svemu što nije u skladu sa vladajućim mišljenjem, a Narodna skupština je pokazatelj tog stanja.“\nIpak, najozbiljniji negativni signal Balkanu stigao je iz Brisela.\nIako je Severna Makedonija, a u najvećoj meri i Albanija, ispunila sve evropske zahteve koji su bili postavljeni pred Skoplje i Tiranu za konačno otpočinjanje pristupnih pregovora, Evropa je prekršila svoja obećanja.\nVeto Bugarske zbog različitog gledanja na istoriju zaustavio je integracije Severne Makedonije.\n„Te zemlje su ispunile najveći deo obaveza koji je pred njih postavljen i time su pokazali svoj deo kredibiliteta, ali Evropska unija nije uspela da pokaže svoj kredibilitet.\n„To je loš signal svim državama u regionu, manifestacija kako ne treba da se vodi politika proširenja“, smatra Majstorović.\nU senci tog lošeg signala ostao je i umereno optimistični Zagrebački samit – zamišljen kao skup podrške integraciji Balkana u EU, ostaće upamćen samo kao jedno od „onlajn druženja“ političkih lidera.\nJedno reagovanje na “Balkan u 2020. godini: Šta je moglo, a nije se desilo”\n01. januara 2021. u 00.18\nNije to sa Bugarima i Makedoncima ‘los signal’ nego sustina razmisljanja i politike Brisela prema Balkanu!\nSledeci put ce nekome da stave Veto na clanstvo zbog ‘loseg sudjenja na fudbalskoj utakmici’?!\nTo ‘briselisanje’ nema kraja, ali su namere vise nego ocigledne.\nZalim samo euroklovnove’ koji su celu politiku i svoje politicke karijere izgradili na briselskim lazima i mesetarenju, shvativsi da od svega, za ovu generaciju Balkanaca, u Briselu nema nista!


Besplatno testiranje na virus korona - FILTER\n“Testiranje na novi virus korona u Republici Srpskoj za sada rade samo dvije laboratorije koje su kadrovski i tehnički opremljene za tu vrstu analiza – laboratorija u Institutu za javno zdravstvo Srpske i u UKC-u Srpske“, ističe se u saopštenju.\n“Kapacitete za testiranje nastojimo povećati u narednom periodu, ali će i dalje biti isključivo na procjeni epidemiologa ko treba da se testira. Dodatna testiranja će biti vršena na lokacijama koje odredi isključivo Republički štab za vanredne situacije i biće sistemski organizovana. Cilj testiranja je, kao i od prvog dana, da prepoznamo što ranije slučaj i da sve oboljele što prije izolujemo“, naglašava se u saopštenju.\nPrethodna ŽELJKA CVIJANOVIĆ: Odobrena sredstva za nabavku maski za penzionere\nSledeća Alen Šeranić – Ministar koji je oduševio javnost


Za sada niko nije preuzeo odgovornost za ispaljene rakete, ali AP navodi da je njihov cilj bila osveta za smrt militanta.\nKako navodi, Palestinci su besni zbog fotografije tela muškarca koje visi sa izraelskog buldožera, koji je prešao na teritoriju Pojasa Gaze kako bi ga preuzeo.\nIzrael je saopštio da je još jedan "palestinski militant" upucan i ranjen.\nIzraelska vojska saopštila je da su se širom južnog Izraela oglasile sirene za vazdušnu opasnost i da je ispaljeno najmanje 20 raketa.\nMeđutim, niko nije povređen tom prilikom, niti je pričinjena neka materijalna šteta.\nNAPAD ILI "KONTROLISANA DETONACIJA"? U eksploziji u Izraelu povređeno je dvoje ljudi, ali izgleda da Palestina IPAK NE STOJI IZA NAPADA


Vodič za sistemsku borbu protiv korupcije - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Vodič za sistemsku borbu protiv korupcije\nSavet Evrope tri priručnika u oblasti javne etike\nVodič za sistemsku borbu protiv korupcije\nSavet Evrope objavio je tri priručnika za borbu protiv korupcije – Transparentnost i otvorena vlada, Sukobi interesa na lokalnim i regionalnim nivoima i Učiniti javna tržišta (tendere) transparentnim na lokalnim i regionalnim nivoima.\n0Piše: D. S. 14. februara 2019. 01.47 Izmenjeno: 02. aprila 2019. 19.25\nOvi priručnici su objavljeni sa glavnim ciljem da se spreči, odnosno onemogući korupcija u svim njenim oblicima. Između ostalog, objavljena je i serija praktičnih odgovora na izazove sa kojima se suočavaju vlasti i lokalni ekonomski akteri. Vodič „Konflikti interesa na lokalnom i regionalnom nivou“ sažeto upoređuje različite kodekse ponašanja pri konfliktu interesa i njihovu efikasnost protiv korupcije. Kao centralni elementi javne politike u kontekstu konflikta interesa naglašavaju se se sledeći faktori : transparentnost, striktna definicija odgovornosti, pravila dostupnosti informacijama kao i prijavljivanje interesa.\nVodič „Učiniti pozive za tender transparentnima na lokalnom i regionalnom nivou“ bavi se strukturalnim problemima koji mogu pogodovati korupciji i njenom maskiranju.\nTreći vodič „Transparentnost i otvorena vlada“ ohrabruje lokalne i regionalne nosioce vlasti da se ponašaju „otvoreno“ u cilju preventivnog delovanja protiv korupcije.\nCRTA: Usvajanjem izmena tumačenja pojma javni funkcioner, otvara se prostor za širenje korupcije\nBIRODI: Odložiti testiranje kandidata za Agenciju za sprečavanje korupcije i objaviti konkurs


Sistem Integracija - Održavanje IT sistema preduzeća u Beogradu\nSistem integracija, ko je sistem integrator i šta može da vam ponudi?\nKAKO SISTEM INTEGRATOR MOŽE UNAPREDITI VAŠE POSLOVANJE ?\nSistem integracija podrazumeva međusobno povezivanje svih hardverskih komponenata (računara, servera, mrežnih uređaja…) u jednu celinu čije resurse koriste implementirane softverske komponente čineći zajedno funkcionalan informacioni sistem. U cilju postizanja što veće produktivnosti, smanjenja troškova i povećanja fleksibilnosti bitno je međusobno povezati što više elemenata poslovnog procesa i organizacije.\nKo je sistem integrator i kako može da unapredi vaše poslovanje?\nSistem integracija se može obavljati na više različitih načina i nivoa. Zahvaljujući bogatom iskustvu i brojnim uspešno izvedenim projektima u mogućnosti smo ispoštovati sve zahteve klijenata realizujući projekat prema sledećem planu:\nStalnim praćenjem novih tehnologija i povezivanjem s drugim IT kompanijama pratimo trendove i implementiramo nove sisteme ukoliko procenimo da mogu doneti veću produktivnost našim partnerima u obavljanju njihovih primarnih poslova. Posao sistem integratora obuhvata usluge tehničke podrške i rešavanja problema prema prijavi kao i usluge nadzora i održavanja IT sistema.\nOsim usluge tehničke podrške nakon pojavljivanja problema, našim partnerima redovno vršimo nadzor i održavanje hardverskih i softverskih komponenata IT sistema. Na taj način uočavamo smetnje pre samih korisnika te time sprečavamo nastanak većih kvarova štedeći pritom njihov novac i vreme a zauzvrat dobijamo njihovo poverenje i dobru preporuku.


Ministri EU odobrili Operativni plan EUFOR-ove vojne misije u BiH - 2004-10-11\nMinistri EU su danas, bez rasprave odobrili Operativni plan EUFOR-ove vojne misije u BiH, "Althea", koja počinje 2. decembra. Vojni angažman će značiti rasporedjivanje 7000 dobro naoružanih vojnika, kojima će se, kada sredinom naredne godine bude formirana, pridružiti i posebna jedinica europske žandarmerije. Ministri su naglasili kako je u pitanju do sada najveći vojni angažman Europske unije, koji bi trebao biti dio širokog i višeslojnog pristupa Unije Bosni i Hercegovini.\nMedjutuim, nešto prije odluke o "Althei", ministri su izrazili ozbiljnu zabrinutost sadržajem izvještaja glavne tužiteljice Tribunala, Carle del Ponte o suradnju Zapadnog Balkana sa Haškim sudom.\nDel Ponte naglašava da se nesuradnja najjače ogleda u činjenici da su Ratko Mladić, Radovan Karadžić i Ante Gotovina još uvijek na slobodi.\nZbog toga je Vijeće EU, nakon što je saslušalo glavnu tužiteljimcu Tribunala, uputilo još jedan ozbiljan poziv zemljama regiona, posebno Srbiji i Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj da osiguraju traženu podršku i pomoć Haškom sudu-bez odlaganja i uvjetovanja uhapse i predaju Hagu Ratka Mladića, Radovana Kardžića i Antu Gotovinu.\nSa pažnojom se očekuje izvještaj Carele del Ponte Vijenću sigurnosti narednog mjeseca, koji bi, zavisno od toga koliko će se ozbiljno u regionu shvatiti upozorenje iz Luksemburga, mogao imati i neke pozitivne pomake.\nIzvori u Vijeću ministara uvjeravaju da današnje upozorenje Beogradu, Podgorici, Sarajevu i Zagrebu nije "tek prazno slovo"-iza njega stoji odlučnost ministara da, u slučaju da se nastavi bijeg haških optuženika, otežan pristup dokunetima i svjedocima, dovedu u pitanje nastavak procesa intergracije tih zemalja u EU.


Plakalo: Deveti maj dokaz je da će i BiH i EU nadjačati sve izazove - RTV SLON\nPlakalo: Deveti maj dokaz je da će i BiH i EU nadjačati sve izazove\nGeneralni sekretar Evropskog pokreta u Bosni i Hercegovine Haris Plakalo čestitao je danas svim građanima Bosne i Hercegovine 9. maj – Dan Evrope.\n– Danas kada svjedočimo nikada težim okolnostima za Evropu i cijeli svijet i kada se solidarišemo sa građanima Ukrajine u teškim momentima u kojima se nalaze, potrebno je naglasiti da se ovaj praznik obilježava kao dan osnivanja EU, ali i dan pobjede nad fašizmom nikada važniji po svom značaju i svemu onome što taj datum predstavlja – ocijenio je Plakalo.\nU tom duhu svim građanima BiH čestitao je Dan Evrope, uz želje da će put Bosne i Hercegovine ka Evropskoj uniji napredovati u narednom periodu i da će se sticanjem statusa kandidata, potvrditi jasna i nedvosmislena potvrda pripadnosti Bosne i Hercegovine Uniji u svakom smislu.\nGeneralni sekretar Evropskog pokreta u BiH naglasio je da će Evropa znati odgovoriti na sve izazove i pomoći svakoj zemlji koja pretendira članstvu u EU porodici.\n– Neka bude jasna poruka skepticima i onima koji podrivaju postojanje Evropske unije kako EU nikada nije bila jedinstvenija i kako će zajednički prevazići sve izazove, dodatno se stabilizirati, i pomoći svim onim zemljama koje žele u članstvo Evropske unije – zaključio je Plakalo.\nPrethodni članakDžaferović se uime BiH obraća na sjednici Vijeća sigurnosti UN-a\nSljedeći ČlanakPočelo sa radom Udruženje “Leptir”


Turoperateri Hrvatske i Slovenije zainteresovani za Jahorinu | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Turoperateri Hrvatske i Slovenije zainteresovani za Jahorinu\nTuroperateri Hrvatske i Slovenije zainteresovani za Jahorinu\nTuroperateri Hrvatske i Slovenije veoma su zainteresovani za cijene u zimskoj sezoni i za ljetnu ponudu koju nudi Jahorina, odnosno grad Istočno Sarajevo, rekao je Srni direktor Turističke organizacije Istočno Sarajevo Savo Kovač. Delegacija Turističke organizacije Istočno Sarajevo vratila se iz LJubljane i Zagreba, gdje su 21. i 22. novembra održane prezentacije za predstavnike turoperatera i turističkih agencija iz Hrvatske i Slovenije.\nKovač je zadovoljan organizacijom prezentacija turističke ponude grada Istočnog Sarajeva, uključujući i Jahorinu.\n“U Zagrebu smo održali prezentaciju u `Novoj Galeriji` u Hotelu `Antunović`, gdje su se predstavili Olimpijski centar i Udruženje hotelijera Jahorina, dok je u LJubljani prezentacija pred velikim brojem turističkih radnika održana u Hotelu `Slon`“, naveo je Kovač.\nPrema njegovim riječima, slične prezentacije biće održane 6. decembra u Beogradu na Međunarodnom sajmu zimske sportske opreme, turizma i rekreacije “Ekspo-zim”.\nPrethodni članakDrugo prvenstvo u slobodnom penjanju na vještačkoj stijeni\nNaredni članakU Andrićgradu predstavljene knjige Matije Bećkovića


Harmonija na dirkama - Idealno.rs\nPočetna / Audio & Video / Muzička oprema / Notna literatura / Harmonija na dirkama\nPonuda prodavnice lyrastyle za proizvod Harmonija na dirkama. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nod 1.751,76 DIN\nYamaha YRS-302BIII Soprano blok flauta\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Harmonija na dirkama i izberi najbolju. Notna literatura iz kategorije Muzička oprema je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Harmonija na dirkama i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Harmonija na dirkama se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Harmonija na dirkama je dostupan u prodavnici lyrastyle po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Harmonija na dirkama proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Harmonija na dirkama je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nHarmonija na dirkama - zbirka praktičnih zadataka i vežbi\nautori: Mirjana Živković i Ivica Petković


Pariz od Airbnb-a traži 12,5 miliona evra zbog nelegalnih oglasa - Advertiser Serbia\nS ovim u veziAirbnbFrancuskakompanijeoglašavanje\nPARIZ- Grad Pariz tuži Airbnb zbog objavljivanja 1.000 nelegalnih oglasa za iznajmljivanje smeštaja, što bi američku kompaniju moglo da košta 12,5 miliona evra, izjavila je u nedelju gradonačelnica Pariza Anne Hidalgo\nPrema francuskom zakonu, vlasnici kuća u Parizu mogu da iznajmljuju svoje nekretnine na platformama za kratkoročni najam do 120 dana u godini. Oglasi moraju da sadrži registracijski broj kako bi se obezbedilo da se nekretnine ne iznajmljuju na duži period.\nFrancuska je u 2018. godini donela zakon kojim se kompanije poput Airbnba kažnjavaju novčanim kaznama u iznosu od 12.500 evra po ilegalnoj objavi, što je nova odredba kojom će se Pariz poslužiti prilikom sudskog postupka protiv Airbnba, izjavila je Hidalgo.\n„Cilj je da pošaljemo poruku kako bi se zauvek završilo s neovlašćenim iznajmljivanjima koja kvare neke pariske četvrti„, rekla je.\nNekoliko gradova širom sveta izrazilo je zabrinutost da platforme poput Airbnba predstavljaju nepoštenu konkurenciju hotelima te da neke četvrti mogu pretvoriti u sterilne turističke zone.\nGlasnogovornica Airbnba kazala je kako su implementirali mere koje bi trebale da pomognu pariskim korisnicima kako bi njihove internet stranice bile u skladu s evropskim pravilima, no dodala je kako su pravila u Parizu „neefikasna, u nesrazmeru i u suprotnosti s evropskim pravilima„.\nFrancuska je drugo najveće tržište Airbnba nakon SAD-a. Pariz, jedan od najposećenijih gradova na svetu, njegovo je najveće samostalno tržište, s oko 65.000 registrovanih stanova i kuća za najam.\nAirbnb, koji je osnovan 2008. godine u San Franciscu, je kompanija koja povezuje ljude koji žele da iznajme ceo ili deo svog doma privremenim gostima putem internet stranice.


Šta ''Rajku Mitiću'' nedostaje za Ligu šampiona? | BN\nŠta ''Rajku Mitiću'' nedostaje za Ligu šampiona?\nCrvenu zvezdu čekaju veliki infrastrukturni radovi u narednih mesec dana!\nFudbal 05.09.2018 | 17:00\nPlasman u Ligu šampiona doneo je slatke muke čelnicima Crvene zvezde. Kada je turski arbitar Čakirodsvirao kraj, a navijači srpskog prvaka proslavili plasman u elitno takmičenje, odgovorni iz Ljutice Bogdana počeli su da razmišljaju o narednim koracima.\nTim Vladana Milojevića je pojačan dolaskom Marka Marina, Ričmonda Boaćija i Gorana Čaušića...Međutim, to je samo deo potrebnog pazla dostojnog Lige šampiona. Crvena zvezda u narednih mesec dana mora da poboljša infrastrukturu na stadionu kako bi zadovoljila oštre kriterijume UEFA kada su u pitanju mečevi Lige šampiona.\nMarakana ima brojne nedostatke, a Crvena zvezda je dobila spisak prioritetnih stvari koje mora da ulepša ili popravi. Pre svega na Marakani će morati da izgrade prostoriju ili sobu za VIP goste. Pravila UEFA kažu da ta hospitaliti soba mora da ima najmanje 500 kvadrata... Naravno, u Zvezdi mogu da se posluže improvizacijom i ispred VIP ulaza instaliraju šator gde će servirati posluženja uticajnim gostima.\nTakođe, UEFA je naložila Crvenoj zvezdi da promeni kapije na ulazima. Pravila evropske kuće fudbala kažu da kapije moraju da budu visoke najmanje dva metara.\nKako smo saznali uskoro počinje instaliranje pomenutih detalja. UEFA će progledati kroz prste Crvenoj zvezdi i dozvoliti da meč protiv Napolija odigra bez pomenutih kapija....\nCrvena zvezda će takođe morati da aktivira grejače na terenu. Oni su postavljeni na Marakani još 2008.godine za potrebe Univerzijade, ali nisu biliu upotrebi zbog nemogućnosti da sepovežu sa kotlarnicom. Problem će biti rešen, jer će Crvena zvezda početi da greje teren Marakane na struju.\nMoraće da se adaptiraju i prilazi istočnoj tribini. Crvena zvezda je dobila atraktivnu grupu i očekuje se dolazak brojnih svetskih televizijskih ekipa. Njihova reportažna kola biće parkirana upravo na istočnoj tribini... Zbog toga i na tom delu sleduju infrastrukturni radovi.


Nakon pisanja 021: Državni službenik osnovao firmu koja seče po Fruškoj gori, sad će biti kažnjen – SLOBODNA VOJVODINA\nKako se navodi u odgovoru koji je 021.rs dobio, Radivoje Kaurin koji je osnovao firmu “Šume Fruške gore”, a koja ima ugovor o održavanju i seči šuma sa Eparhijom sremskom, učinio je povredu radne discipline osnivanjem pravnog lica.\n“Uprava za šume će preduzeti mere propisane Zakonom o državnim službenicima”, piše u odgovoru Ministarstva.\nKako je 021.rs pisao, “Šume Fruške gore” osnovao je u oktobru 2020. godine Radivoje Kaurin, šef Odseka za planiranje i održivi razvoj u šumarstvu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nKako se može videti u dostupnoj dokumentaciji na sajtu Agencije za privredne registre, dva meseca nakon osnivanja, Kaurin je prebacio vlasnička prava na Milevu Radanović, koja je inače i većinski vlasnik “Strugare Radanović”.\nNa mesto direktora imenovan je Miloš Bojanić koji je i vlasnik preduzeća “Prowood” iz Zrenjanina. Upravo zbog ovoga aktivisti Udruženja za zaštitu šuma iz Novog Sada podneli su krivičnu prijavu protiv odgovornih lica u ovim firmama i protiv Radivoja Kaurina.\nRelated Topics:Fruška GoraRadivoje Kaurinseča


NIN 2540, septembar 2 1999\nNECU ICI U HAG\nLider kosovskih Albanaca govori za NIN o iseljavanju Srba, svojim politickim rivalima, Milosevicevim tajnim sluzbama, Rusima, Haskom tribunalu\nRanija nastojanja NIN-a da objavi intervju sa liderima kosovskih Albanaca, ostajala su bezuspesna. Hasim Taci, najekstremniji i u ovom trenutku najmocniji, odlucio je medjutim da se sada pojavi u srpskim medijima i da to bude u NIN-u.\nMOZE I BEZ MILOSEVICA\nZabavljena trazenjem mangupa u njihovim redovima, opozicija nije ni primetila da socijalisti ne misle samo o kapitulaciji i predaji vec mnogo vise kako da i bez broja jedan ostanu u Srbiji partija broj jedan\nTrojna koalicija vec poduze pati od ocajne likvidnosti, zbog cega razmislja da malo para potrazi na lokalnom nivou. Pre toga ce pobediti na izborima\nGROTESKA OD PRAVDE\nIako svakodnevno stizu vesti o teskim zlocinima za koje jos niko nije optuzen niti izveden pred sud, nejasno je cak i to kojoj proceduri bi trebalo da se obavljaju hapsenja, ko uhapsenike drzi i gde se oni nalaze\nDok se albanska informativna mreza siri, na Kosovu nema medija na srpskom jeziku, a veoma su nepopularni i visejezicni programi\nSMEDEREVAC U UN\nAko EU i SAD odluce da ce se ljudi u Jugoslaviji ove zime smrzavati, UN tu ne mogu mnogo da pomognu\nPoplasenovo pismo je vesto iskoristena forma da se javnosti isporuce rezultati politicke vladajuce koalicije "Sloga"\nPOTVRDE DRZAVNOG OCAJA\nUmesto zaostalih penzija za maj, jun i jul, Vlada Srbije penzionerima utrapila bonove za struju, drva i ugalj. Proradice "berza" penzionerskih bonova\nZasto su dva vencanja u Beogradu postala drustveni dogadjaj\nHocemo li uskoro i po kulturi biti iza Albanije?\n"Ljudi koji dobro rade posao, njima pripadam; ljudi koji kvalitetno zive, njima pripadam; ljudi koji su uspesni, njima pripadam", kaze jedan od nasih najpopularnijih glumaca, sada i reditelj, povodom premijere svog filma "Belo odelo"\nKako je majstor glume Danilo Stojkovic anticipirao kolektivne komplekse koji su kod nas masovno izbili\nZa pola veka svog postojanja, Zenevske konvencije su najcesce pominjane onda kad su najvise krsene. Ono sto je ostalo neizmenjeno u istoriji ratovanja jesu stradanja civila, makar se to sada nazivalo i "kolateralnom stetom"\n66 Odjednom, dok dlanom o dlan, nema ga vise medju radnicima "Zastave" u Kragujevcu: Otisao je g. Milan Beko, agilni direktor, onaj koji je najvise obecavao.


NIN / Zaslu�ena kazna\nIzbori su odgodili atak na stolicu SRJ u UN. Da li je to promena ameri�kog kursa ili sitna izmena plana\n(Od specijalnog izve�ta�a iz Njujorka)\nAmeri�ki plan za izbacivanje Jugoslavije iz Ujedinjenih nacija storniran je do 24. septembra. Jugoslovenski status u UN direktno �e, prema tome, zavisiti od ishoda jugoslovenskih predsedni�kih izbora. Ukoliko Slobodan Milo�evi� ostane na vlasti u SRJ, Jugoslavija �e izgubiti �ak i status posmatra�a u Ujedinjenim nacijama, a njenom otpravniku poslova u UN, Vladislavu Jovanovi�u, zapreti�e i fizi�ko proterivanje sa ameri�kog tla.\nTo su poslednje vesti iz Stejt departmenta o, krajem juna, obelodanjenoj nameri Ri�arda Holbruka da ove jeseni u UN pokrene inicijativu kojom �e se re�im Slobodana Milo�evi�a spre�iti da makar i u svojstvu posmatra�a predstavlja Jugoslaviju u svetskoj organizaciji. Ameri�ki ambasador u Ujedinjenim nacijama tada, istina, nije mogao znati da �e za 24. septembar biti raspisani izbori za predsednika Jugoslavije.\nSuo�ena sa �injenicom da bi grubo proterivanje SRJ iz zdanja na Ist Riveru u NJujorku moglo proizvesti poja�ano antizapadno raspolo�enje me�u bira�ima i negativno uticati na izborne �anse opozicije, Amerika se u konsultacijama sa evropskim saveznicima odlu�ila za to da egzekuciju Holbrukovog plana odlo�i za vreme posle izbora.\nVa�ington je odstupio od sopstvenog plana iz dva razloga. Prvi glasi da se ameri�ka administracija opredelila za javni optimizam u pogledu ishoda izbora. Zvani�no je zauzet stav, koji je u utorak u Me�unarodnom pres centru Stejt departmenta u NJujorku novinarima obrazlo�io visoki funkcioner Ministarstva spoljnih poslova koji je �eleo da sa�uva anonimnost, da je "jugoslovenska opozicija, po prvi put u velikoj meri udru�ena, stala iza kandidata koji ima �anse da pobedi". Isti visoki funkcioner je, dodu�e, izneo i dosta �vrsto uverenje da se predsednik Milo�evi� "uveliko sprema da pokrade izbore", kao i podozrenje da �e Milo�evi� odbiti da prizna rezultate izbora ako za njega budu nepovoljni. Na taj na�in Amerika otkriva izvesno duplo dno svog optimizma u pogledu YU izbora: Va�ington smatra da �e Milo�evi� izbore ili izgubiti, ili pokrasti. Jedina varijanta koja ne dolazi u obzir jeste njegova izborna pobeda, �to je drugi na�in da se nagovesti kako �e Sjedinjene Dr�ave priznati legitimitet jedino onih izbora koje Slobodan Milo�evi� izgubi. Ameri�ki zvani�nik nije hteo otvoreno da ka�e kako je stvar privremeno stavljena ad acta do izbora, ali je nedvosmisleno potvrdio da �e "razgovori o proceduri" trajati du�e od 24. septembra.\nDrugi razlog iznenadnog ameri�kog odustajanja od hitnog proterivanja Jugoslavije iz UN je evropsko protivljenje ameri�kom "tajmingu". Evropski saveznici koji, na �elu sa Francuskom, odskora tra�e da se vi�e uva�ava njihova re� kad su posredi poslovi u njihovom balkanskom dvori�tu, zahtevali su od Va�ingtona da sa�eka ishod predsedni�kih izbora. To je, po svoj prilici, poslednji ustupak koji su u ovoj fazi svoje "borbe za demokratizaciju Jugoslavije" izdejstvovali od Amerikanaca. Jer, uprkos nagla�enom optimizmu anonimnog ameri�kog diplomate, Va�ington nipo�to ne o�ekuje laku smenu vlasti u Beogradu. U Stejt departmentu se izgleda ra�una ne samo sa velikom kra�om glasova, ve� i sa revoltom prevarenih glasa�a ("diktatori odlaze tek kad gnevni narod to od njih zahteva, ne pre", re�i su sa njujor�ke pres konferencije). U izvesnoj meri ra�una se i na to da bi postizborno izbacivanje Jugoslavije iz UN u datom momentu moglo da se "proda" YU javnosti, ne kao osvetoljubivi potez Zapada, ve� kao zaslu�ena kazna nelegitimnom i nedemokratskom re�imu.\nAmerikanci su, verovatno, relativno mirno i lako doneli odluku da Jugoslaviju u slu�aju Milo�evi�evog ostanka na vlasti treba proterati iz UN, ali jo� nije pala i odluka o tome kako stvar tehni�ki treba izvesti, te ko treba da sedne u upra�njenu jugoslovensku posmatra�ku stolicu. Oficijelno obrazlo�enje Stejt departmenta glasi da je jo� 1992. godine u vi�e navrata i u nekoliko razli�itih rezolucija Saveta bezbednosti i Generalne skup�tine UN konstatovano kako SFRJ, �ija se zastava i danas vijori na Ist Riveru, vi�e ne postoji ("raspala se" sama od sebe), i kako zemlje sukcesori, svaka pojedina�no, treba da podnesu zahtev za prijem u UN. Od svih dr�ava koje su nastale na ru�evinama Socijalisti�ke Federativne Republike Jugoslavije takav zahtev jo� jedino nije podnela SRJ, odnosno njene �lanice Srbija i Crna Gora. Ovakvo stanje toleri�e se na osnovu nekog pre�utnog kompromisa jo� od 1992. godine, ali Amerikanci su sada odlu�ili da mu stanu na kraj. I oni i Evropljani se, me�utim, jo� dosta dvoume oko toga kome da dopuste da zasedne u YU stolicu. Svakako Crnogorcima, ali ne samo njima: ameri�ki visoki funkcioner u utorak je u NJujorku, na pitanje NIN-a, energi�no odbacio i primisao da Amerika ohrabruje Crnu Goru da za sebe tra�i prijem u UN ("mi podr�avamo", rekao je, "teritorijalni integritet Jugoslavije").\nAmerikanci tako�e jo� nisu uspe�no okon�ali sve interne konsultacije oko toga kojom �e se procedurom poslu�iti kako bi SRJ, koju zvani�no ne priznaju kao novonastalu dr�avu, niti kao naslednicu SFRJ, oterali iz stolice njene socijalisti�ke prethodnice. Zapelo je oko toga da li �e stvar biti re�ena na relativno niskom tehni�kom nivou (jedna je ideja bila da sve ide kroz Sekretarijat UN, ali je to izgleda odba�eno na visokom mestu u UN). Sada se, mogu�e je, spore oko toga da li je za izbacivanje potrebna prosta ili dvotre�inska ve�ina u Generalnoj skup�tini. Va�ington veruje da je prosta ve�ina dovoljna, mo�da i zbog toga �to nije sto posto siguran da mo�e da ra�una na dvotre�insku podr�ku svojoj inicijativi. �itaoci beogradske "Politike" i podgori�kog "Dana" mogli su da se uvere da savezni premijer Momir Bulatovi� energi�no tvrdi da je Jugoslavija ta koja, umesto Amerike, ima podr�ku dve tre�ine zemalja �lanica svetske organizacije. Generalnog sekretara UN izgleda da zasad jo� niko nije ubedio u svrsishodnost tra�ene procedure.\nBez vojne opcije\nOno �to celoj stvari za SR Jugoslaviju daje na jetkosti jeste mera u kojoj Amerikanci tra�e i javno odbijaju podr�ku za svoje stavove od biv�ih YU republika, sada suverenih, me�unarodno priznatih dr�ava. Anonimni funkcioner Stejt departmenta saop�tio je u utorak u NJujorku kako je �injenica da SRJ nikad nije zatra�ila prijem u UN kao nova dr�ava ne�to �to je ne samo nepodno�ljiva anomalija, ve� i "uvredljivo" za ostale biv�e republike, sukcesore, koje su to u�inile. Odu�evljena podr�ka Milana Ku�ana za projekat proterivanja SRJ iz UN, me�utim, nije ne�to �to �e tu ideju omiliti jugoslovenskom gra�anstvu.\nA reakcije tog gra�anstva na ishod izbora i sve �to �e pratiti taj ishod, nepoznanica su sa kojom se u Va�ingtonu sa dosta velikom sigurno��u ra�una. Ovde mnogi veruju da bi me�u Srbima bilo sasvim popularno i re�enje po kom bi u neku budu�u kancelariju, koja �e u UN predstavljati zemlju koju tu sada predstavlja Vladislav Jovanovi�, do�li �lanovi opozicije. Isto tako se mnogo spekuli�e i sa navodnim Milo�evi�evim namerama da proizvede neki rusvaj u Crnoj Gori kako bi tamo na brzinu prigrabio vlast.\nBrifing u Njujorku izgleda da je u najve�oj meri sazvan kako bi se dalo jo� publiciteta podr�ci koju Milo �ukanovi� i njegova vlada dobijaju ne samo od Amerikanaca, nego i od drugih dr�ava koje su oni okupili u okviru SECI (Inicijativa o saradnji jugoisto�nih evropskih zemalja). Dr�avni sekretar Medlin Olbrajt ru�ala je sa ministrima spoljnih poslova ovih zemalja u utorak u NJujorku, a oni su joj, u prisustvu gospodina Branka Lukovi�a iz Crne Gore, rekli da smatraju da je od najve�e va�nosti da se onemogu�i bilo kakva vojna akcija protiv demokratske vlasti u Crnoj Gori. Veliko pitanje da li je takva akcija bilo kome u Jugoslaviji bila i na kraj pameti, no ako ona izostane, u svetu �e to, uz malu pomo� Amerike biti shva�eno, pre svega, kao rezultat energi�ne ameri�ke aktivnosti na prevenciji sukoba u jugoisto�noj Evropi.


Ljepote najmlađeg nacionalnog parka\nHome / Turizam / Ljepote najmlađeg nacionalnog parka\nNacionalni park „Drina“ je najmlađi nacionalni park i novo zaštićeno područje prirode u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini, koji je osnovan u martu prošle godine.\nOvaj Nacionalni park nalazi se na teritoriji opštine Srebrenica i zahvata površinu od 6.315,32 hektara. Zaštita područja izvršena je na osnovu Zakona o Nacionalnom parku „Drina“ i Studije za proglašenje zaštićenog područja – NP “Drina” koji je usvojila Narodna skupština Republike Srpske tokom 2017. godine.\nNP „Drina“ je 19. zaštićeno područje u Republici Srpskoj i treće u kategoriji nacionalnog parka, nakon Sutjeske i Kozare. Prostire se lijevoj obali rijeke Drine, od brane u Perućcu do granice sa opštinama Rogatica i Višegrad.\nPovršina pod zaštitom iznosi 27.972,35 hektara, što je udio od 1,13% od ukupne površine Srpske. Dio prirodnog bogatstva NP “Drina” možete pogledati u video prilogu, gdje je snimcima dronom zabilježen klanjon rijeke Drine, izletište Bjele Vode i utvrđenje Đurđevac kod Skelana.\nOsnovne vrijednosti Nacionalnog parka „Drina“ su staništa endemičnih i reliktnih biljnih vrsta, prije svega Pančićeve omorike te klisurasto-kanjonska dolina rijeke Drine i njenih pritoka. Ovo područje čini jedinstveni kompleks, odnosno dio dinarske Starovlaško-raške visije.\nIzuzetnoj vrijednosti područja doprinosi prisustvo Pančićeve omorike (Picea omorika), koja je endemična i tercijarno reliktna vrsta. Nekada je ova vrsta bila široko rasprostranjena u Evropi, a danas je njen areal ograničen na prostor oko srednjeg toka Drine. U Bosni je rasprostranjena na području opština Rogatice, Srebrenice, Foče, Čajniča i Višegrada.


Pomoć seoskim domaćinstvima – Semendria\nPomoć seoskim domaćinstvima\n04. februar 2012. PRIVREDA – Prema novoj uredbi vlasnici poljoprivrednih gazdinstava mogu da razmene pšenicu i kukuruz za najviše 200 kilograma mineralnog đubriva po hektaru. Sve neophodne informacije i pomoć pri popunjavanju zahteva poljoprivrednici mogu dobiti u seoskim Mesnim zajednicama i Poljoprivredno stručnoj službi u Kolarima, do kraja nedelje.\nVlada Srbije usvojile je uredbu o razmeni mineralnog đubriva KAN za merkantilnu pšenicu i kukuruz prošlogodišnjeg i ovogodišnjeg roda radi povećanja proizvodnje i prehrambene sigurnosti građana. Podunavski okrug raspolaže sa više od 350 kilograma đubriva, a svaki poljoprivrednik može da razmenjuje najviše za 200 kilograma po hektaru površine, zasejane pšenicom u prošloj godini , ali najviše do 30 hektara. Poljoprivrednik je dužan da đubrivo upotrebi za prolećnu prihranu na prijavljenim površinama, a u protivnom će platiti kaznu od 10.000 do 150.000 dinara.\nPšenica i kukuruz moraju da ispunjavaju sve uslove propisane Pravilnikom o kvalitetu žita, mlinskih i pekarskih proizvoda, testenina i brzo smrznutih testa. Razmena će se vršiti prema redosledu podnošenja zahteva.\n« Nema škole do daljnjeg\nPad životnog standarda »


Krizni štab:351 novozaraženi , na respiratoru 169, preminulo 11 osoba – Okvir\nKrizni štab:351 novozaraženi , na respiratoru 169, preminulo 11 osoba\nPrema podacima Kriznog štaba, u poslednja 24 sata testirana su 8393 pacijanta , od tog broja kod 351 pacijanta je potvrđeno prisustvo korona virusa. Na respiratorima se nalazi 169 pacijenata, dok je 11 osoba preminulo od posledica korona virusa.\nPoslednjih dana je došlo u zastoju u izdavanju rezultata briseva, zbog toga što je limitiran kapacitet laboratorija, rekla je dr Darija Kisić Tepavčević. Ona je dodala, da lekari mogu da postave dijagnozu i na osnovu pretraga, tako da se svi pacijenti mogu lečiti i bez rezultata testa. Tako da su svi pacijenti koji su imali težu kliničku sliku hospitalizovani i vode se kao verovatno pozitivni, rekla je Kisić Tepavčević i kod njih se primenjuje protokol kao kod kovid pozitivnih pacijenata.\nNajveći broj hospitalizovanih osoba u Srbiji je starosti između 30 i 39 godina, čak 65 posto svih hospitalizovanih pripada starosnoj grupi od 20 do 49 godina, rekla je Kisić Tepavčević. U aprilu je situacija bila drugačija, jer su hospitalizovani pacijenti bili uglavnom stariji od 50 godina.\nSve ovo je prema njenim rečima posledica veće eksponiranosti mlađe populacije i nepoštovanje zaštitnih mera.\nNova mera Kriznog štaba je nošenje zaštitne maske u zatvorenom prostoru, koja je obavezna, dok je nošenje maske na otvorenom samo u domenu preporuke ukoliko nije moguće obezbediti potrebnu distancu od najmanje 1.5 metra.\nPreporuka Kriznog štaba je i da deca nose zaštitne maske, s tim što je savet da se deca ne dovode u situacije povećanog rizika ( kao što su čekanje u redovima i slično).\nEU obezbeđuje plate za 200 medicinskih radnika u narednih šest meseci\nU Kragujevcu još 25 novozaraženih virusom korona\nGardijan: SAD krišom preuzimale podatke britanskog reportera\nU Kragujevcu još 16 novozaraženih osoba, a u Šumadiji ukupno 20\nZelenski prvi na godišnjoj listi najuticajnijih ljudi Tajma\nRuske snage blokiraju evakuaciju više od 1.000 automobila\nZelenski: Obezbediti da Rusija nema uspeha u agresiji\nSavezni ustavni sud Nemačke saopštio je da je odobrio obaveznu vakcinaciju zdravstvenih radnika protiv bolesti…\nAnaliza DNK potvrdila je da je da je u sredu iz Dunava u Beogradu izvučeno telo Mateja Periša, nezvanično saznaje N1.DNK materijal potreban za identifikaciju\nKragujevac: Muškarac ranio ženu vatrenim oružjem\nTežak žreb za Novaka Đokovića\nRuskom gimnastičaru oduzeta medalja zbog slova „Z“\nVelika Britanija odbila vize polovini reprezentativaca Srbije u tekvondou\nZastoj u prodaji Čelsija zbog sukoba sa Abramovičem\nDanas kiša i osetno svežije, temperatura do 22 stepena\nU Srbiji danas promenljivo oblačno i pre podne kišovito vreme. Posle podne se očekuje razvedravanja.…


Tomasz Konicz » Blog Archive » Nova normalnost\nOvog puta se širokogrudost donatora poklopila sa onim aktivnostima koje je Savezna vlada preduzela za sprečavanje usvajanja nove evropske regulative o izduvnim gasovima, a na koju su nemački proizvođači luksuznih vozila neprestano odbijali da pristanu. Službenici Kancleramta su, prema navodima časopisa Spiegel, opsedali London i Pariz, ne bi li tamo izdejstvovali jednu »evropsku alijansu protiv graničnih vrednosti CO2«. U jednoj tipičnoj trgovini ispod tezge, vlada u Londonu je pristala da torpeduje kompromis o klimi, jedva postignut nakon pet godina mukotrpnog pregovaračkog maratona, nakon čega je Berlin obećao britanskoj finansijskoj privredi »da će joj izaći u susret u vezi sa idejom o evropskoj bankarskoj uniji«, kako navodi Spiegel Online. Francuskoj vladi je šef Kancleramta Ronald Pofala (Pofalla) obećao snažnije angažovanje prilikom reforme evropske regulative o izduvnim gasovima. Portparoli spomenutih vlada nisu hteli da komentarišu ove dogovore: »Ovde se radi isključivo o nacionalnim interesima«, izjavio je jedan diplomata za Financial Times.\nNova regulativa, o kojoj je evropsko veće ministara žaštite životne sredine htelo da se izjasni 14. oktobra, a čije je stupanje na snagu ovim pomereno za dan Sv. Žarka, predviđala je, između ostalog, da se emisija gasova za nove automobile ograniči od 2020. godine na samo 95 grama po kilometru, dok bi od 2025. godine ova granica bila dodatno spuštena. Proizvođači automobila, pogotovo BMW i Daimler – čija vozila po pravilu troše daleko veću količinu goriva u odnosu na ona koje proizvode konkurenti iz Italije i Francuske – tome su se, sudeći po navodima u Franfurter Allgemeine Zeitung-u, jasno suprotstavili, tvrdeći da će im biti teško da »postignu zacrtane ciljeve i izbegnu plaćanje kazni«. Zato vlada u Berlinu sada insistira, da spuštanje granice za dozvoljenu količinu izduvnih gasova usledi tek 2024. i da nakon toga ne dođe do ponovnog pomeranja zadatih vrednosti.\nGrubijanskom potezu, kojim je kancelarka oborila u leto postignuti kompromis, prethodilo je opsežno lobiranje, u toku kojeg su, kako je to primećeno u FAZ-u, »vodeći menadžeri firmi BMW i Daimler svakih par nedelja lično navraćali u Kancleramt«. Kancelarka je, prema tvrdnjama ovog lista, na insistiranje autoindustrije uspela da obori jedan tek postignuti klimatski kompromis i za uzvrat je »odustala od strožije regulacije banaka i energetskih koncerna«. Na tu vest su iz redova opozicije i razgnevljenih ekoloških udruženja usledile optužbe za korupciju i podložnost lobiranju Savezne vlade. Klaus Ernst, zamenik šefa poslaničke grupe Levice u Saveznom parlamentu, je za Leipziger Volkszeitung izjavio da je reč o »najdrastičnijem slučaju prodane politike u poslednje vreme«, pri čemu nije isključio ni »odgovarajući epilog u samom parlamentu«. »BMW ima Merkelovu u džepu«, izjavio je tom prilikom Ernst. Predsedavajući komisije za zaštitu životne sredine Evropskog parlamenta, socijaldemokrata Matijas Grote (Matthias Groote), izjavio je za Spiegel da jedan takav postupak, kakav je bio onaj prilikom sprečavanja kompromisa, nikada pre nije doživeo: »Osećamo se nasankano«. I kolumnista Spiegel-Online Jakob Augštajn (Jakob Augstein) je ovom prilikom primetio da se kancelarka nalazi »do kolena duboko u močvari auto-lobiranja« – kao da je za takav zaključak ova afera uopšte i bila potrebna.\nUzbuđenje u vezi sa koincidencijom između velikodušne donacije iz Bavarske i berlinske lobističke politike je suvišno, zato što je pripravnost na odbranu interesa nemačke auto-industrije jedan od osnova nemačke državne politike, kako je to FAZ ispravno zaključio: »Da li ostaje sumnja u korumpiranost Merkelove, kada se ona zalaže za nemačku auto-industriju koja zapošljava 750 hiljada radnika? Ne. Protiv briselskih planova o dozvoljenim vrednostima izduvnih gasova se ranije angažovao i tadašnji SPD-ov ministar zaštite životne sredine Zigmar Gabrijel (Sigmar Gabriel), i to bez privatnih donacija porodice Kvandt«. Merkelova je samo obavljala svoj posao, koji se pretežno sastoji u ostvarenju interesa nemačke privrede, kako na spoljno-političkom, tako i na unutrašnjem planu. Volja Industrije (sa velikim I) je zakon za svaku vladu. Isto tako je delovao i kancelar Šreder, koji je uveo Hartz zakone i zbog toga ostao upamćen kao »drug šefova« (Genosse der Bosse), ili bilo koji drugi nemački kancelar od osnivanja Rajha 1871. godine na ovamo.\nBorba vlade u Berlinu za dobrobit auto-industrije proizilazi iz strateškog pozicioniranja, u kojem proizvodnja motornih vozila doslovno predstavlja okosnicu agresivne nemačke privredne strategije, okrenute ostvarenju što većeg mogućeg izvoznog suficita. Ovaj uspešno praktikovani nemački neomerkantilizam je u međuvremenu dostigao ekstremne razmere: u protekloj godini bi SR Nemačka upala u recesiju, da nije bilo pozitivnih konjunkturnih efekata nemačkog suficita (i iz njega proishodećeg povećanog zaduživanja drugih zemalja). To u krajnjoj liniji znači da konjunktura u Nemačkoj funkcioniše samo na aparatima za veštačko održavanje u životu, pri čemu je za konjunkturu neophodna dinamika zaduživanja, zajedno sa viškom ostvarenim u spoljnoj trgovini, prebačena na druge zemlje – to, inače, čini apsurdnim u domaćoj javnosti toliko održavano nezadovoljstvo povećanjem nivoa zaduženosti drugih zemalja EU. U svemu tome automobilska industrija zauzima ključnu poziciju: u toku 2012. godine proizvodi auto-industrije činili su 17,3% nemačkog izvoza, ali su istovremeno obezbedili 2/3 viška ostvarenog u razmeni sa inostranstvom. Dakle, kancelarka Merkel ovde zapravo brani osnove agresivnog merkantilističkog »poslovnog modela«, na kojem počiva Akcionarsko društvo SR Nemačka.\nUzbuđenje povodom navodne korupcije u Kancleramtu implicira i to, da je moguć jedan »čisti«, jedan »pošteni« kapitalizam, koji bi mogao dobro da funkcioniše i bez bezobzirnih političkih poteza izvršne vlasti. Lobiranje i iz njega proishodeća korupcija, međutim, predstavljaju neodvojivi deo kapitalizma, oni se na maltene prirodan način razvijaju u prostoru između politike i privrede, a naročito tamo gde uz pomoć sredstava politike treba staviti akcenat na privredne interese. Razlog za nezadovoljstvo nije nespretni tajming u kojem je nastupila porodica Kvandt, sa svojom neofeudalnom blagonaklonošću spram CDU, nego politička svakodnevica u kasnom kapitalizmu, u kojem interesi kapitala, gotovo bez ikakvih prepreka, bivaju pretočeni u zakone, a država, u svetlu jačanja tendencija krize, nije u stanju da obavlja svoju funkciju idealnog totalnog (vrhovnog) kapitaliste. Tu se u interesu kratkoročnih konkurentskih prednosti u ubistvenom tržišnom nadmetanju zapostavlja dugoročna ekološka održivost čitavog sistema. U tom smislu je pisao i italijanski privredni časopis Il Sole 24 Ore, navodeći u svom broju od 24.10. 2013. kako nijedna evropska zemlja neće do 2020. godine dostići dogovorene standarde u sektoru energije i emisije gasova.\nDonacija porodice Kvandt je samo osvetlila jedan deo političkih praksi, koje u uslovima pojačane evropske konkurencije primenjuju evropske države u bezobzirnom nametanju sopstvenih interesa. Merkelova je već u junu 2013. lično intervenisala kod irskog premijera Ende Kenija (Enda Kenny), ne bi li osujetila stupanje na snagu odredbe o ograničenju emisije CO2. Irski premijer je, kako je o tome pisao Süddeutsche Zeitung, »osetio snagu Merkelove«, pa je krajem juna povukao ovu temu sa dnevnog reda jednog predstojećeg evropskog sastanka na vrhu. To ne iznenađuje, jer Keni, kako je to svojevremeno opisano u istom listu, vlada zemljom koja je »od vremena bankarske krize… zavisna od nemačkih kreditnih garancija«. Ali, to nije bio prvi put: još u oktobru 2011. je evropski komesar za energetiku, Nemac Ginter Oecinger (Günther Oettinger), iako to uopšte nije tema iz njegove nadležnosti, u jednom ličnom pismu uveravao šefa koncerna Volkswagen Martina Vinterkorna (Martin Winterkorn), da će diskusija u vezi graničnih vrednosti za emisije CO2 u pogledu rezultata ostati »otvorena«.\nOsim toga, automobilska industrija uveliko i doslovno sama piše zakonska rešenja koja se donose u nemačkom parlamentu, kao što to pokazuje primer 2010. godine donete Uredbe o obeležavanju energetske efikasnosti automobila. Nacrt uredbe iz januara 2010. je imao samo jednog autora, a to je bilo Udruženje automobilske industrije (VDA), kako je o tome pisao Tageszeitung. Kako je tom prilikom objašnjeno iz ovog udruženja, ova zakonska inicijativa imala je za cilj da se anticipira eventualno strožija regulativa Evropske unije u pogledu energetske efikasnosti automobila.\nUtoliko se može reći da najnovija intervencija vlade u Berlinu samo pokazuje da se nastavlja redovno stanje. Novi momenti, koji pri tome služe kao osnovi za nezadovoljstvo, jesu agresivnost i bezobzirnost, koje Nemačka izvodi iz svoje ekonomske dominacije i kojima se koristi ne bi li svoje interese nametnula širom Evrope. Hans-Gert Poetering (Pöttering), aktuelni šef političke fondacije Konrad-Adenauer-Stiftung (bliske CDU), govorio je u svojoj izjavi za Reuters o jednoj novoj normalnosti, koja će od sada nastupiti u Evropi: »Nemci se sada odnose normalnije (more normally) prema Briselu«. To naravno ne znači da se sada želi podvući jedna crta ispod »ratnog poglavlja« nemačke istorije, naglasio je Poetering, ali »istorija ne bi trebala više da ograničava našu slobodu delovanja«.\nU jednom izveštaju koji se bavi povećanim uticajem političkih krugova u Berlinu na EU (Merkel’s Europe: How her men run Brussels) je ovoj novinskoj agenciji uspelo da doslovno izvuče jasne izjave nemačkih političara u centru Evropske unije. Za Herberta Rojla (Reul), šefa poslaničke grupe CDU u Evropskom parlamentu, nova nemačka dominacija predstavlja »prirodan razvitak« jedne nacije, čije je bogatstvo dugo vremena bilo u službi Evropske unije kojoj je takt davala Francuska: »Tome je sada kraj« izjavio je Rojl referišući na raniju povučenost Nemačke, na primer u vreme Helmuta Kola. Prema njemu je nemačka država ranije »uvek u određenoj meri bila podređena autoritetu Saveznika«, zbog čega je Kol uvek i delovao »prilično obazrivo«. Kancelar Kol se često žalio kako Nemci (misleći na nemačke predstavnike u Briselu – prim.prev.), čim pređu granicu, obavezno zaborave na svoj nacionalni identitet. Međutim, sada je na delu uska saradnja između Nemaca u Berlinu i Briselu, koja se posebno iskazuje kada se radi o privrednim interesima: »Kada govorimo jednim glasom, onda imamo i moć«, doslovno je izjavio Rojl, jer se u krajnjoj liniji radi o tome da »treba braniti interese industrije«. Sajmon Hiks (Simon Hix), profesor za evropsku politiku na LSE u Londonu, složio se sa ovim ocenama: »U Evropskom parlamentu se vrlo retko desi nešto što bi bilo u suprotnosti sa interesima nemačke industrije«.\nNemci su definitivno napustili njihovu posleratnu uzdržanost u Briselu i »više se ne izvinjavaju za svoje namere da određuju budućnost Evrope, da zauzimaju važna mesta u administraciji i da akcenat stavljaju na praćenje sopstvenih trgovačkih interesa« – tako je Reuters sumirao novu nemačku politiku spram EU. Uspostavljanje velike koalicije u Berlinu dodatno će doprineti »konsolidovanju jednog jedinstvenog nemačkog pristupa u poslovima EU«. Iako nova snaga vlade u Berlin u pogledu sprovođenja sopstvenih odluka izaziva veliko nezadovoljstvo, jedva da ima nekakvih znakova za »neke ozbiljne izazove, koji bi doprineli slabljenju Merkelinog stiskanja Evrope«. Nemačka dominacija primetna je, navodi Reuters, i u personalnoj politici koja se vodi u Briselu. Iako, prema zvaničnim nemačkim statistikama, građani SR Nemačke zauzimaju samo 10% važnih pozicija u Briselu, nemačke političare i birokrate je moguće naći na nesrazmerno velikom broju vodećih položaja u evropskoj administraciji. Reuters tom prilikom navodi podatke iz jednog internog izveštaja Evropske komisije, prema kojem se Nemci nalaze na 45 uticajnih pozicija, dok Francuska, Velika Britanija i Italija imaju svaka po »manje od 30« uticajnih mesta.\nPrema Reuters-u, još je ministar spoljnih poslova Frank-Valter Štajnmajer (Steinmeier) u vreme svog prvog mandata inicirao pokretanje jednog specijalnog trening-programa za svoje diplomate, ne bi li ih bolje pripremio za preuzimanje takvih uticajnih pozicija. Vlada u Berlinu se u ovoj borbi za osvajanje pozicija pre svega orijentisala na oblasti kao što su privreda, trgovina i borba protiv monopola, u kojima komisija raspolaže sa najvećim ovlašćenjima i sredstvima moći. Osim toga, nemački planeri su ušli u aranžmane i sa onim Evropljanima koji važe za »naklonjene Nemačkoj«, čije su aspiracije onda i podržane iz Berlina. Tu, recimo, Reuters ubraja holandskog ministra finansija Dijselbloema (Dijsselbloem), koga je na putu ka mestu predsednika Euro-Grupe jasno podržao nemački ministar finansija Šojble (Schäuble).\nNakon saveznih izbora u septembru, vodeći nemački političari su prešli na sledeći nivo. Nakon ovih izbora i njenog ubedljivog trijumfa, nemačka kancelarka će »još snažnije nego ranije određivati budućnost Evrope«, primetio je austrijski list Kurier. Dugogodišnji dopisnik iz Brisela Erik Bonse, koji je, između ostalog, pisao za Tagesspiegel i Handelsblatt, poslužio se predstavom “odurnog Nemca” ne bi li bolje ilustrovao siledžijsko postupanje nemačkih političara po pitanjima evropskih poslova. »Pre svega CSU (bavarska sestrinska partija CDU-a) deluje isuviše samouvereno i kao van pameti«, napisao je Bonse povodom rasističkih i populističkih izjava (bivšeg) nemačkog ministra unutrašnjih poslova Fridriha (Friedrich), koji je nakon katastrofe sa izbegličkim brodom kod italijanskog ostrva Lampeduza još jednom odbio bilo kakve izmene evropske politike prema izbeglicama i umesto toga se radije zabavio navodnom »zloupotrebom slobode kretanja« od strane emigranata iz Bugarske ili Rumunije. Pri tome je Fridriha, prema Bonseovim navodima, pokrila i kancelarka, koja se u tom trenutku nalazila na vrhuncu svog uspeha nakon održanih izbora. Osim toga, nakon septembarskih izbora je Savezna vlada blokirala svaki kompromis u pogledu uspostavljanja planirane evropske bankarske unije – koja je trebala da vodi snižavanju kamata za kredite zemljama pogođenim krizom na jugu Kontinenta – kao i u pogledu projekta jednog opšteevropskog sistema osiguranja za nezaposlene, u slučaju čijeg stupanja na snagu bi krizom zahvaćene zemlje sa izrazito visokim stopama nezaposlenosti mogle da računaju na dodatne finansijske tranše iz Brisela. Da je ovaj sporazum stupio na snagu, broj od 43 miliona Evropljana, koji su zahvaljujući nemačkom diktatu štednje prisiljeni da žive na teretu narodnih kuhinja, mogao je bar za malo biti umanjen.\nUmesto toga, EU se mora pripremiti za »povratak krotiteljke«, kako je to naveo Spiegel Online povodom ponovnih nemačkih pokušaja da se umanji nacionalni suverenitet evropskih zemalja zahvaćenih krizom. Merkel želi da ojača Evropsku komisiju »pravima intervencije« u pogledu budžetskog planiranja svake od zemalja članica EU, ne bi li tako mogla da kontroliše njihovu privrednu i socijalnu politiku. Prema nemačkoj kancelarki, Evropska komisija bi trebala da sa svakom državom članicom zaključi »sporazum za postizanje veće tržišne konkurentnosti i čvršću budžetsku disciplinu«; za uzvrat bi »verne države-članice« trebale da budu nagrađene dodatnim finansijskim transakcijama iz jednog specijalnog budžeta.\nU sličnom pravcu cilja i poslednja inicijativa šefa Euro-grupe Dijselbloema za reformu Pakta o stabilnosti, prema kojoj se »proizvođači deficita« imaju »podvrgnuti« (kako to navodi FAZ) reformama, ako budu hteli da im se dâ više vremena za konsolidaciju budžeta. Na poslednjem skupu evropskih državnika u oktobru, kako je izvestio Welt Online, ovi predlozi nisu baš naišli na oduševljenje. Države članice euro zone ne žele da budu »vezane u ludačku košulju Merkelinog pakta o uspostavljanju konkurentnosti«, ali time nije rečena poslednja reč u ovom sporu, jer »svi znaju da ne mogu da izvrše veliki pritisak, budući da, na kraju krajeva, Nemačka najviše plaća za spašavanje eura«.\nNemci su na planu kontrole budžeta evropskih zemalja, inače, već i zabeležili prve korake: od ove godine sve zemlje Euro-grupe moraju »planove svojih budžeta za predstojeću godinu proslediti Evropskoj komisiji«, primećeno je u Spiegel-u. Ukoliko prilikom kontrole budžetskih planova budu uočeni »teški prestupi« u odnosu na pravila nemačkog Pakta o stabilnosti i rastu, Evropskoj komisiji je omogućeno da zahteva »prilagođavanja« budžeta. Samo ovo prosleđivanje nacionalnih budžetskih planova na kontrolu u Brisel je, kako je to predsednik Evropske komisije Baroso (Barosso) primetio prilikom posete Berlinu proteklog oktobra, do pre koju godinu bilo potpuno »nezamislivo«.\nIzvor: Tomasz Konicz, „Neue Normalität“, KONKRET, 12/2013, 31-33.\nGeschrieben am Montag, 14. August 2017 um 10:27 Uhr und abgelegt unter Sonstiges. Verfolgen Sie die Diskussion zu diesem Beitrag per RSS 2.0 Feed. Die Kommentarfunktion wurde deaktiviert. Auch das "Anpingen" des Beitrages ist nicht möglich.\n« Autoland ist ausgebrannt\nDonald Trump rastet aus »


Evropski lideri u nedelju na vanrednom samitu o imigraciji\nOsam evropskih zemalja sastaće se u Briselu u nedelju da bi razmatrale evropsku, najveću migrantsku krizu od Drugog svetskog rata, koja bi mogla da pogorša postojeći politički spor članica Evropske Unije zbog tog kontroverznog pitanja.\nPredsednik evropske komisije Žan Klod Junker sazvao je sastanak na kojem se očekuje prisustvo Austrije, Bugarske, Italije, Nemačke, Francuske, Grčke, Malte i Španije. Lideri će razmatrati načine za sprečavanje migranata da pređu u druge evropske zemlje nakon što su zatražili azil u jednoj od mediteranskih zemalja u koje su inicijalno ušli. Sastanak će prethoditi samitu Evropske Unije kasnije ovog meseca na kojem će lideri pokušati da utvrde zajedničku imigracionu politiku, tri godine nakon što je više od milion ljudi stiglo u Evropu, većinom onih koji su pobegli od nasilja na Bliskom istoku i Aziji.\nImigrationo pitanje preti i da ugrozi koalicionu vladu nemačke kancelarke Angele Merkel. Koaliconi partner Hrišćansko-socijalna unija dala je kancelarki Merkel rok od dve nedelje da obezbedi evropski sporazum. Lider CSU i ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer zatražio je da Nemačka odbije migrante koji su se već registrovali u drugim evropskim članicama. Merkel se protivi bilo kom jednostranom potezu koji bi mogao da ugrozi njenu politiku otvorenih vrata iz 2015. i njen autoritet.


Homepage news Podrška UN Women sigurnim kućama u BiH\nTakođe, utvrđeno je da se finansijski status sigurnih kuća, koje nisu adekvatno regulisane ni u uobičajenim okolnostima, dodatno pogoršao tokom krize. To je bilo posebno vidljivo tokom početnog perioda pandemije kada je bilo neophodno obezbjediti redovnu hranu, odjeću, zalihe lijekova, dezinfekciju, zaštitnu odjeću i prilagoditi prostorije za izolaciju ili karantin.\nOvaj projekat podrazumijeva direktnu podršku sigurnim kućama u vidu grantova kroz koje je svaka sigurna kuća planirala sredstva za ono što im je najneophodnije (zamjena stolarije, rekonstrukcija dotrajalih kupatila, kupovina namještaja i aparata, organizacija psiholoških radionica, renoviranje dijela sigurne kuće radi proširenja prostora za provođenje radno okupacione terapije, izgradnja izolatorijuma i slično).\nJelena Mišić, direktorica udruženja građana „Budućnost“ nosioca projekta, ističe da je važnost jednog ovakvog projekta nemjerljiva, naročito ako se uzme u obzir da je rodno zasnovano nasilje i nasilje u porodici doživjelo svojevrsnu ekspanziju koja je zahtijevala dodatnu podršku onima koji štite žrtve nasilja.\n„Ova podrška je bila posebno važna u jačanju materijalno-tehničkih kapaciteta Sigurne kuće,“ izjavila je direktorica „Medice“ Zenica, Dr. sci. Sabiha Husić.