Izvor: Večernje novosti, 28.Feb.2020, 01:33\nRahmi Dogan, guverner provincije Hataja, rekao je da su turski vojnici stradali u vazdušnim napadima snaga Bašara el Asada Guverner pogranične turske provincije Hataj rekao je da su u vazdušnim napadima u sirijskom gradu Idlibu poginula 22 turska vojnika. Visoki turski zvaničnik kaže da je Ankara odlučila da pusti izbeglice iz Sirije da krenu ka Evropi.Rahmi Dogan, guverner Hataja, rekao je da su turski vojnici stradali u vazdušnim napadima snaga Bašara el Asada.Pročitajte još: Nove turske žrtve u Siriji: Poginulo devet vojnika u napadu Asadove avijacije Dogan je dodao da je nekoliko teško ranjenih vojnika odvedeno u bolnicu. Rojters prenosi...\nVOA: Ankara otvorila granice zbog eskalacije sukoba u Idlibu\nRaste broj turskih vojnika poginulih kod Idliba, Rojters javlja da su migranti krenuli ka Evropi\nGuverner pogranične turske provincije Hataj kaže da su u vazdušnim napadima poginula ukupno 33 turska vojnika. Američki Stejt department poziva na momentalno obustavljanje "napada Asadovih snaga". Rojters javlja da je grupa migranata iz Turske krenula ka grčkoj granici. ...\nErdoganov savetnik poručio da je njegova zemlja spremna za rat sa Rusijom oko Sirije SAVETNIK turksog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana i član Saveta za bezbednost i spoljnu politiku Mesut Haki Ćasin poručio je, u jeku sukoba u Idlibu, da je Turska spremna da ide u rat sa...


KOVAČIĆ O REFORMI UPRAVE: ‘Prvo analiza, a tek onda rezanje broja gradova i županija’ – Net.hr\nKOVAČIĆ O REFORMI UPRAVE: ‘Prvo analiza, a tek onda rezanje broja gradova i županija’\nFoto: Slavko Midzor/PIXSELL Autor: HINA 12:43 20.10.2016\nPotpredsjednik Vlade i ministar uprave Ivan Kovačić rekao je u četvrtak na primopredaji ministarske dužnosti da će nastaviti s radom u istom smjeru jer Vlada želi reformu javne uprave.\nPreuzimajući dužnost, Kovačić je zahvalio dosadašnjoj ministrici Dubravki Jurlini Alibegović što je provodila politiku Mosta nezavisnih lista vezano za reformu javne uprave.\nNajavio je kako će nastaviti raditi u istom smjeru te naglasio da je Vlada prepoznala smjer i potrebu reforme javne uprave objedinjavanjem funkcije ministra uprave i potpredsjednika Vlade.\n“Vlada shvaća potrebu o čemu se priča svih ovih godina – o potrebi kompletne reforme državne, regionalne i lokalne samouprave”, kazao je Kovačić.\nKontrolirat će rad čitave uprave\nIako javnosti misli da će se automatski, već sutra, rezati broj gradova i županija, Kovačić kaže da je najprije potrebna analiza koju je započela bivša ministrica.\nUpitan hoće li Ministarstvo uprave nastaviti nadzirati ostala ministarstva u kojima se inspekcije prije nekoliko dana saznale za nezakonite ugovore o djelu, Kovačić je odgovorio kako se od Ministarstva uprave očekuje da kontrolira rad čitave uprave i da će to raditi i dalje.\nPlan nove Vlade je, kazao je, da uz novo ministarstvo koje će raditi na koordinaciji rada državnih agencija, ali više na fiskalnoj razini, Ministarstvo uprave radi na nadzoru procesa poslovanja.\nVezano uz novo ministarstvo, Kovačić je rekao da je jučer bilo riječi o tome i o ministru bez portfelja Goranu Mariću, koji će raditi na koordinaciji rada državnih agencija.\nKovačić kaže da će najvjerojatnije doći do spajanja pojedinih državnih agencija zbog preklapanja rada te da će se voditi računa o pravilnom korištenju i stavljanju u funkciju neiskorištene državne imovine na lokalnoj, regionalnoj i državnoj razini.\nUpitan hoće li Marić kontrolirati Mostove resore unutar vlade, Kovačić je rekao da neće biti “nadvlada” već će koordinirati rad državnih agencija te dodao da ih je možda i previše.\nDosadašnja ministrica uprava Jurlina Alibegović kazala je da su novi ministar i ona ‘prošli’ kroz aktivnosti na kojima je Ministarstvo uprave radilo zadnjih devet mjeseci.\nNastavlja se reforma javne uprave\nDodala je i da se s novim ministrom nastavlja kontinuitet rada u Ministarstvu te podsjetila kako su i ona i Kovačić “iz kvote Mosta” te da se sve aktivnosti planirane na reformi javne uprave i dalje nastavljaju.\nUpitana je li se nadala nastavku rada u Ministarstvu uprave, odgovorila je da je u Ministarstvo došla na poziv Mosta kao stručnjakinja.\n“Znate da je mjesto ministra i potpredsjednika vlade ne samo stručno nego i političko mjesto. Tu sam da i dalje pružam stručnu podršku”, rekla je Jurlina Alibegović.\nalibegović kovacic ministarstvo uprave


Carina Srbije pojačava kontrolu nad robom iz Hrvatske\nM. D. 7. avgusta 2017. 18:46\nCarinska služba Srbije u koordinaciji sa svim ostalim pograničnim organima i inspekcijskim službama pojačava mere kontrole i nadzora nad robom biljnog i životinjskog porekla čije je poreklo ili zemlja otpreme Hrvatska, saopštila je danas Uprava carine Srbije.\nPojačane mere kontrole podrazumevaju uzorkovanje svakog tovara i detaljnu proveru svakog uzorka, a ne selektivnom metodom kao što je to do sada bio slučaj. Roba se potom stavlja pod carinski nadzor dok se ne dobiju rešenja fitosanitarne i veterinarske inspekcije. Tek po dobijanju pozitivnih rešenja inspekcija u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, roba može biti ocarinjena i puštena u slobodan promet, navedeno je u saopštenju.\nMinistri trgovine Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije i Srbije ranije danas doneli su sedam zaključaka povodom hrvatske odluke o podizanju naknada za inspekciju i kontrolu uvoznog voća i povrća, koje su najviše pogodile zemlje u regionu.\n3. Traži se hitan sasatanak s nadležnim iz Republike Hrvatske, jer svako dodatno odlaganje proizvodi nesagledive posledice, predlog je da se sastanak održi u Podgorici;


Sarajevo želi trku Svjetskog kupa - SportSport.ba\nSvjetski kup u alpskom skijanju Arhiva članaka\nSarajevo želi trku Svjetskog kupa\nProtukandidati Slovenci i Italijani\nSarajevo je istaklo kandidaturu za organizaciju trke Svjetskog kupa za skijašice u sezoni 2011/12, a koja bi se vozila na olimpijskoj planini Bjelašnici.\nZbog toga danas su u Sarajevo doputovali čelnici firme „Polo Sportivo“, koja je vlasnik FIS licence za ocjenjivanje podobnosti staza.\n«Prezentovani su nam kriteriji koje moramo ispuniti kako kako bi mogli dobiti status kandidata za organizaciju trke. Daćemo sve od sebe kako bi ispunili sve zahtjevne zadatke, a na tom putu imamo podršku gradskih i kantonalnih vlasti», istakla je Muamera Šehić, portparol firme ZOI '84.\nProtukandidati naše zemlje za organizaciju trke Svjetskog kupa za skijašice u sezoni 2011/12 za sada su Slovenija i Italija. No, nakon današnjeg obilaska Bjelašnice predstavnici „Polo sportiva“ istakli su kako Sarajevo nije bez šansi da ugosti najbolje skijašice naše planete.\n“I naša je želja da Sarajevo bude domaćin ovog velikog takmičenja, jer znamo kroz kakvo teško razdoblje je prošao ovaj olimpijski grad. U tri godine vjerujemo da možete ispuniti sve uslove za kvalitetnu organizaciju trke Svjetskog kupa”, kaže Leopoldo Massolin, predsjednik "Polo Sportiva".


Brzobrođani u centru naselja dočekuju Pravoslavnu Novu godinu\nPočetak/Društvo/Brzobrođani u centru naselja dočekuju Pravoslavnu Novu godinu\nStanovnici naselja Brzi Brod, po prvi put ove godine organizuju doček Pravoslavne Nove godine. Doček će biti organizovan u centru naselja, kako kažu kod grafita 13. januara od 21 sat, pa sve do 1 posle ponoći.\nPobrinuli su se da doček bude i zabavan, pa će tako na muzičkoj bini stanovnike ovog naselja zabavljati DJ Aleks i Žmara Bend. Za sve meštane obezbeđena je i rakija i kuvano vino, a u ponoć obećavaju veličanstveni vatromet.\nDa su stanovnici naselja Brzi Brod složni, pokazali su pre nekoliko godina, kada su zahvaljujući protestima i upornošću uspeli kod gradskih institucija da se izbore za uređenije nasilje i bolji komunalni red. Naravno svemu tome i sami doprinose redovnim akcijama koje sprovode. Ovog puta svoje komšije pozivaju na druženje i na zajednički doček popularne Srpske nove godine.\nBrzi Brod docek Nova godina Pravoslavna Nova godina\n12. januara 2020. u 21:37\nBravo za udruzenje iz Brzog Broda,nadam se da ce ovaj docek biti tradicionalan\n13. januara 2020. u 21:55\nSvaka cast, bravo za organizatore, pokazite da ste najjaci, bili i ostali


Tanjug 1. decembra 2021. 14:31\nBEOGRAD – Mogućnosti za finansiranje startapa u Srbiji u poslednje vreme su znatno opipljivije nego ranije, jer timova u koje vredi ulagati ima dovoljno, ali fali još edukacije i u krugovima onih koji investiraju i onih u čije se biznise ulaže, rečeno je na konferenciji CEO Summit gde se razgovaralo na temu „Startapi: Neočekivana prilika za ozbiljne igrače“.\nInicijativa Digitalna Srbija, čiji su predstavnici razgovarali sa uspešnim domaćim startapima, je kao jedan od zaključaka današnjeg skupa saopštila da postoji mnogo razloga, ali i načina da se tradicionalni industrijski sektori uključe u razvoj domaćeg startap ekosistema.\nSuosnivač startapa Tenderly koji je u prethodnom periodu skrenuo pažnju javnosti privlačenjem investicije od 15,3 MILIONA dolara, Andrej Benčić je istakao neophodnost uključivanja više ljudi sa iskustvom u biznisu u razvoj inovativnih startap kompanija.\n„Tenderly smo pokrenuli nas četvorica inženjera a kada smo napravili proizvod došli smo do malog problema, jer ljudi iz tradicionalne privrede i sveta venture kapitala nisu koristili isti jezik kao mi. Nastupio je period učenja, gde smo morali da se naviknemo da inženjerski pristup nije u svim situacijama najbolji za osiguravanje kapitala za brži rast,“ rekao je on.\nIz svoje perspektive vrlo uspešnog osnivača startapa, Benčić je naveo da su imali više tradicionalnog iskustva u osnivačkom timu, mogli su da preskoče koju godinu i ranije dođu do inicijalnog kapitala.\n„Iz ovog ugla jasno vidim da postoji potreba za sveobuhvatnijim znanjem o biznisu koje bi startapima koristilo“, rekao je on.\nOsnivač kompanije Devteć, aktivni investitor u startape i član grupe poslovnih anđela koju je nedavno okupila Inicijativa „Digitalna Srbija” Milovan Milić je istakao da u proseku, jedan od deset startapa ostvari uspeh, a prosečan povrat investicije u portfoliju od 12 startapa iznosi 2,5 puta ukupnog plasiranog kapitala u periodu od tri godine.\n„Pored svih faktora koje uzimamo u obzir, kao recimo da li je dobro vreme za rešavanje problema koji startap želi da reši, kakav je tim iza startapa, kakva je sama ideja i slično, mi kao rani investitori imamo priliku da utičemo na uspeh tog startapa kroz mentorstvo, savetovanje“, naveo je on.\nDodao je da su to stvari koje u ovoj kritičnoj, ranoj fazi kompanije mogu drastično da promene šanse za uspeh.\nRazgovaralo se i o vodiču za startape „Preduzmi ideju – pokreni startap” koji će pružiti praktične informacije i savete neophodne za buduće i postojeće pokretače inovativnih biznisa a koji je kreirala Inicijativa „Digitalna Srbija” u saradnji sa konsultantskom kućom PwC Srbija.


Leskovac | Novosti.rs\nNA ČELU OPŠTINA JUGOISTOČNE EVROPE: Gradonačelnik Leskovca predsednik NALAS-a\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović će u narednih godinu dana predsedavati Mrežom asocijacija lokalnih samouprava jugoistočne Evrope(NALAS). On je preuzeo ovu dužnost na Generalnoj skušštini evropske organizacije održanoj u Beogradu.\n13. 05. 2022. u 11:44\nPODRŠKA ZA 12 PROJEKATA: LKC dobio značajna sredstva od resornog ministarstva\nLeskovački kulturni centar(LKC) dobio je podršku nadležnog ministarstva za realizaciju 12 projekata koji će biti sufinansirani iz državnog budžeta sa nešto više od 10,6 miliona dinara.\n12. 05. 2022. u 13:27\nSEĆANJE NA SLAVNE PRETKE: Leskovčani obeležili Dan pobede nad fašizmom\nTradicionalnim polaganjem venaca kraj obeležja u Spomen parku Leskovčani su obeležili Dan pobede nad fašizmom. Vence su položile delegacije Ministarstva odbrane odnosno Vojske Srbije, lokalne samouprave i SUBNOR-a.\n09. 05. 2022. u 15:42\nČIŠĆENJE PARKOVA I KOŠENJE TRAVE: Uređenje javnih površina u naselju Zele Veljković\nU LESKOVAČKOM naselju „Zele Veljković“ sprovedena je akcija uređenja javnih površina. Radi se o kontinuiranoj aktivnosti nadležnih koja se, u različitim delovima grada, sprovodi svakog vikenda.\nTRI NOVA IGRALIŠTA U LAZAREVCU: Mališani iz mesnih zajednica Vrbovno, Leskovac i Zagorka Dragović dobili nova mesta za igru\nNOVA dečja igrališta izgrađena su u tri lazarevačke mesne zajednice Vrbovno, Leskovac i Zagorka Dragović.\n06. 05. 2022. u 21:13\nODEVANJE I KIĆENJE U LESKOVAČKOM KRAJU: Narodni muzej najavio otvaranje izložbe\nU NARODNOM muzeju u Leskovcu najavljuju otvaranje izložbe pod nazivom „Odelo ne čini čoveka ali govori o njemu – Odevanje i kićenje u leskovačkom kraju od praistorije do savremenog doba“.\nDRAGANU PAVLOVIĆU PODIGLI SPOMENIK: Predejane ne zaboravlja nesebičnost svog humaniste i dobrotvora\nVlasniku Motela „Predejane“ Draganu Pavloviću Pelagiji, koji je od posledica infekcije virusom korona preminuo marta 2020. godine, podignut je spomenik u parku u centru Predejana u znak sećanja na čoveka koji je uvek pokazivao veliku ljubav prema mestu u kome se rodio, za koje se borio i koje nikada nije zaboravio.\n05. 05. 2022. u 14:12\nAUTOMOBIL UDARIO DETE: Devojčica (5) teško povređena u saobraćajnoj nezgodi kod Leskovca\nPETOGODIŠNJA devojčica teško je povređena u saobraćajnoj nezgodi u selu Manojlovcu, u okolini Leskovca. Ona je zadobila prelom butne kosti i manje hematome na glavi, a nakon ukazane pomoći u Urgentnom centru leskovačke Opšte bolnice transportovana je na Dečiju hirurgiju u Nišu.\n02. 05. 2022. u 13:50\nNAŠ JE STAV – POŠTUJTE USTAV: Savez samostalnih sindikata Srbije obeležio 1. maj protestom u Leskovcu\nSAVEZ samostalnih sindikata Srbije (SSSS) obeležio je Međunarodni praznik rada protestnim okupljanjem na centralnom gradskom trgu u Leskovcu i šetnjom ulicama grada do fabrika južnokorejske korporacije „Jura“.\n01. 05. 2022. u 22:26\nPANAĐUR ZDRAVLJA: U leskovačkom Centru za stručno usavršavanje u obrazovanju\nU CENTRU za stručno usavršavanje u obrazovanju u Leskovcu održan je ovogodišnji „Panađur zdravlja“, koji je prerastao u tradicionalnu manifestaciju kao deo godišnjeg programa Naučnog kluba, finansiran u okviru javnog poziva Centra za promociju nauke.\n28. 04. 2022. u 13:46\nSUDAR NA AUTO-PUTU KOD LESKOVCA: Saobraćajna nezgoda prošla bez povređenih\nNa auto-putu kod leskovačog sela Lipovica došlo je do sudara dva kamiona, ali srećom u ovoj nezgodi nema povređenih osoba.\n27. 04. 2022. u 15:07


Povodom godinu dana na čelu Urgentnog centra, ass. dr Zlatibor Lončar je održao konferenciju za predstavnike medija\nVi ste ovde: Home Povodom godinu dana na čelu Urgentnog centra, ass. dr Zlatibor Lončar je održao konferenciju za predstavnike medija\nObjavljeno četvrtak, 14 novembar 2013 15:37 | |\nDirektor Urgentnog centra Zlatibor Lončar izjavio je danas da se boljom organizacijom u zdravstvu, sa istim sredstvima može uraditi mnogo više uz bolju organizaciju i transparentnost u trošenju novca.\nSumirajući rezultate u poslednjih godinu dana, on je istakao da je u Urgentni centar kroz donacije "ušlo" oko 1,3 miliona evra, urađene su dve nove operacione sale, intenzivna nega za transplantirane pacijente, apartmani, nabavljen je savremeni aparat za pregled srca, mobilni rentgen, dva stuba za laparoskopiju...\nUrgentni sada ima, kako kaže, sve što je potrebno za normalno funkcionisanje.\n"Naš cilj je bio da vratimo dostojanstvo pacijentu i zaposlenima u ovoj ustanovi, da pacijent kada dođe u Urgentni može da legne na krevet koji je ispravan, da dušek nije pocepan, da napravimo uslove koje bi imao u svakoj bolnici u Evropi. Mislim da smo u tome uspeli", rekao je Lončar.\nOn je naglasio da je ministarstvo zdravlja ovu ustanovu označilo kao najbolju ustanovu u Srbiji, a to je, kako kaže, dodatna obaveza za ovu ustanovu da pokažu šta i kako rade i šta planiraju. Govoreći o razvoju transplantacionog programa u ovoj ustanovi, on je naglasio da se neće stati samo na transplantacijama jetre, već da se pripremaju za transplantaciju pankreasa.\nLončar je podsetio da se u Urgentnom i Kliničkom centru Srbije sada dešava ono što se dugo priželjkivalo - imali su četiri transplantacije u jednom danu.\n"Da su transplantacije rađene u inostranstvu koštale bi više od pola miliona evra, kod nas troškovi neće izaći više od 70.000 evra", rekao je Lončar.\nUpitan da li sada Urgentni centra preuzima liderstvo u razvoju transplantacione hirurgije, on je rekao da svaka ustanova to treba da radi na osnovu svojih kapaciteta.\n"Vi ne možete da naterate nikoga da radi transplantaciju. Morate da imate motiv da radite transplantaciju i morate da imate donora", naglasio je Lončar.\nOn je dodao da ne zna koja to ustanova ima bolje mogućnosti za transplantaciju od njih koji rade 24 sata, imaju najveći broj donora i imaju stručnjake koji to mogu da rade. Govoreći o planovima za budućnost, on je rekao da će se nastaviti sa edukacijom, sa uvođenjem novih metoda i svega onoga što se u svetu radi.\n"Napravili smo od Urgentnog temelj koji može da se nadograđuje", rekao je Lončar.


Izvor: MozzartSport.com, 03.Dec.2020, 00:45\nReal dobio Baskoniju 92:83\nReal Madrid je igrao protiv Baskonije u meču posle odlaska Fakunda Kampaca i uspeo je da slomi tim Duška Ivanovića sa 92:83.\nTo znači da su Madriđani ostali nepobeđeni i imaju skor 12-0.\nU situaciji kada nema Kampaca, igru je na svoja leđa preuzeo Fabijan Kozer i meč završio sa 21 poenom i pet skokova za 19 minuta.\nBio je pomalo i neočivani faktor koji je promenio tok igre u ovoj utakmici. >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << Ušao je u igru u trećoj deonici i nije se vraćao na klupu, a za to je Pablo Laso imao dobar razlog.\nKozer je pre nekoliko sedmica preležao virus koronu, očigledno je željan košarke i igre. I to je uspeo da pokaže protiv šampiona Španije.\nPored Kozera, kod Reala su najbolji bili Gabrijel Dek i Trej Tompkins sa po 15 datih poena. Pjerija Henri je vodio Baske sa 21 poenom, Zoran Dragić je dodao 14, a Piters i Polonara po 13.\nPosle ovog meča, kao što rekosmo, Real je na savršenom skoru 12-0, dok je Baskonija peta sa 8-4.\nOtišao Kampaco, ali tu je Kozer\nReal dobio Baskoniju 92:83..Real Madrid je igrao protiv Baskonije u meču posle odlaska Fakunda Kampaca i uspeo je da slomi tim Duška Ivanovića sa 92:83...To znači da su Madriđani ostali nepobeđeni i imaju skor 12-0...U situaciji kada nema Kampaca, igru je na svoja leđa preuzeo Fabijan Kozer i...


MEĐUSEKTORSKA RADNA GRUPA ZA SLOBODU IZRAŽAVANJA I MEDIJA\nSloboda je ključna garancija savremenog društva. Sloboda se izražava slobodom govora, izbora, slobodom misli i kretanja. Sloboda izražavanja i sloboda medija, kao njen sastavni deo, predstavljaju jedno od osnovnih ljudskih prava i temelj svake demokratske i pravne države. Sloboda izražavanja prožima celo društvo pa tako i proces evropskih integracija.\nKonvent je, zbog važnosti, složenosti i širine oblasti slobode izražavanja i medija odlučio da za celovito sagledavanje napretka Srbije u procesu pregovaranja osnuje Međusektorsku radnu grupu za slobodu izražavanja i medija.\nStanje u oblasti slobode izražavanja i medija u Srbiji sada je zabrinjavajuće. Kada budemo deo EU pretnje, napadi i zastrašivanje novinara biće najstrožije kažnjavani. Znaće se ko su vlasnici medija. Zahvaljujući standardima EU medijski zakoni biće na najvišem civilizacijskom nivou i biće poštovani.\nSlobodom govora i medija na razne načine bave se poglavlja 5, 8, 10, 23, 28 i 32.\nPoglavlje 5 reguliše oblast javnih nabavki. Cilj praćenja ovog poglavlja odnosi se na finansiranje medija putem javnih nabavki.\nBrojne lokalne samouprave i republički organi finansiraju medije putem javnih nabavki i zaobilaze pravila konkursnog sufinansiranja medijskih sadržaja i utiču na uređivačku politiku. Najdrastičniji slučaj je državna agencija Tanjug koja od 31. oktobra 2015. godine, kada je zvanično ugašena, i dalje dobije novac iz državnog budžeta. Konfuziji u oblasti javnih nabavki doprinose i nejasne odredbe Zakona o javnim nabavkama. Tokom procesa javne rasprave većina komentara civilnog društva nije usvojena. Preciziranje odnosa sadržaja od javnog interesa u sferi javnog informisanja i sistema javnih nabavki ni ovim Zakonom nije obuhvaćeno.\nPoglavlje 8 – Politika konkurencije\nCilj praćenja ovog poglavlja odnosi se na kontrolu koncentracije medijskog vlasništva i konkurencije u oblasti medija i kontrolu i/ili finansiranje medija kroz davanje državne pomoći.\nOva oblast je problematična zbog nepostojanja zakonskog okvira koji je u potpunosti reguliše. U Zakonu o oglašavanju iz 2016. godine postoje rešenja koja se odnose samo na komercijalno oglašavanje, dok političko i državno oglašavanje, nisu regulisani nijednim drugim zakonom.\nPoglavlje 10 – Informaciono društvo i mediji\nPraćenje ovog poglavlja odnosi se na nezavisnost regulatornih tela u oblasti medija, nezavisnost rada javnih servisa i kontrolu programskih sadržaja radi zaštite maloletnika i ugroženih grupa.\nU oblastima koje su regulisane ovim poglavljem primećeno je veoma loše stanje, sa tendecijom pogoršanja, naročito kada je u pitanju nezavisnost rada javnih servisa – Radio-televizije Srbije i Radio-televizije Vojvodine.\nBrojni nedostaci i nepravilnosti primećeni su i u radu Regulatornog tela za elektronske medije (REM). Ovi problemi se odnose na njegov sastav, izbore za članove Saveta REM-a (brojne nezakonitosti i sporne kandidature), kao i na izbor članova upravnih odbora javnih servisa Srbije i Vojvodine. Izveštavanje u toku predizbornih kampanja za parlamentarne, lokalne i predsedničke izbore je još jedan od nedostataka u radu REM-a. Do parlamentarnih izbora 2016. godine, REM je imao praksu da objavljuje izveštaje o ponašanju emitera u predizbornoj kampanji. Međutim, 2016. godine REM je odlučio da prekine višegodišnju praksu objavljivanja izveštaja o nadzoru pružalaca medijskih usluga tokom predizborne kampanje. REM ne obavlja svoj posao u skladu sa zakonom, ne reagujući na kršenje slobode izražavanja, govora mržnje i drugih kršenja ljudskih prava koji se skoro svakodnevno dešavaju u programima televizija sa nacionalnom frekvencijom.\nPredstavlja centralno poglavlje kada su u pitanju sloboda izražavanja i medija. Ciljevi praćenja ovog poglavlja odnose se na zaštitu novinara, regulisanje državnog finansiranja medija (povlačenje države iz vlasništva u medijima), okončavanje kontrole medija od strane države i curenje informacija iz istraga u medije. Poseban deo ovog poglavlja odnosi se na slobodu medija i izražavanje na manjinskim jezicima.\nOvo poglavlje je jedno od tri ključna poglavlja u procesu pregovaranja. Otvoreno je na samom početku pregovara i neće biti zatvoreno sve do kraja pregovaračkog procesa između Srbije i EU.\nVlada Republike Srbije je 2015. godine osnovala Savet za sprovođenje Akcionog plana za Poglavlje 23, kao stručno telo koje pomaže pregovaračkom timu. Savet u svojim izveštajima ocenjuje ispunjenost ciljeva i aktivnosti koje su predviđene AP za Poglavlje 23. Nakon nešto manje od tri godine, Akcioni plan za Poglavlje 23 ušao je u proces revizije. Ministarstvo pravde objavilo je nacrt revidiranog plana na svom sajtu u januaru 2019. godine. Nakon ostavljenog kratkog roka za davanje komentara, Radna grupa za Poglavlje 23, zajedno sa Međusektorskom radnom grupom za slobodu izražavanja i medija, uputila je otvoreno pismo Ministarstvu pravde gde je, pored ostalog, tražila produženje roka za dostavljanje komentara imajući u vidu obimnost i važnost AP-a.\nKomentari Međusektorske radne grupe na revidirani nacrt Akcionog plana odnosili su se, pre svega, na indikatore, odnosno pokazatelje rezultata koji su u većini slučajeva bili nemerljivi i nisu imali jasnu formulaciju, što svakako ostavlja prostor za olako ocenjivanje ispunjenosti aktivnosti, nerealno postavljene rokove za realizaciju aktivnost (većina njih se odnosila na 2019. godinu iako su stari rokovi probijeni i mnogo aktivnosti kasni i po nekoliko godina), kao i brisanje aktivnosti koje nisu ispunjene.\nMinistarstvo je delimično prihvatilo preporuke organizacija civilnog društva i poslalo nacrt AP na komentarisanje Evropskoj komisiji. Nakon komentara koje je dala Evropska komisija i koji se uglavnom poklapaju sa komentarima organizacija civilnog društva, najavljen je drugi krug revizije za kraj novembra 2019. godine.\nTrend fizičkih i verbalnih napada, pretnji i pritisaka na novinare je u porastu od 2013. godine, da bi svoj vrhunac dostigao u 2018. (102 napada), a u 2019. godini je, do trenutka pisanja ovog izveštaja, zabeleženo 100 napada. Tužilaštvo, u većini, slučajeva ne reaguje ili veoma sporo reaguje, iako se jedna od preporuka Evropske komisije odnosila na primenu efektivinih istraga i sankcionisanje napada na novinare.\nDruga preporuka Evropske komisije odnosi se na unapređenje institucionalnog i normativnog okvira za zaštitu slobode medija i izradu Medijske strategije. Celokupan proces izrade nove Medijske strategije obeležile su brojne kontroverze i nedostaci u pogledu izbora članova Radne grupe, isključivanja organizacija civilnog društva iz učešća u procesu, kao i neobjavljivanja nacrta Strategije. Nakon što je Vlada RS, u maju 2018. godine, obustavila rad na izradi prethodne, otpočeo je nov proces izrade Medijske strategije. Nakon završenog procesa javne rasprave, Vlada RS je nacrt uputila Evropskoj komisiji, ali uz značajne izmene, zbog čega su protestvovala novinarska i medijska udruženja koja su imala svoje predstavnike u RG, nakon čega je premijerka Srbije izjavila da je došlo do greške. Izmene su se, pre svega, odnosile na status i rad Regulatornog tela za elektronske medije . Radna grupa je, krajem oktobra 2019. godine, poslala Vladi Srbije usaglašen Nacrt koji se očekuje da će biti usvojen do kraja godine. U oblasti konkursnog sufinansiranja medija primećene su brojne zloupotrebe, naročito na nivou lokalnih samouprava.\nMedijska strategija iz 2011. godine, kao i Nacrt strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji iz 2018. godine, kao jednu od najkrupnijih zamerki i najvažnijih zadataka u narednom periodu označavaju povlačenje države iz vlasničke strukture medija. Eksplicitno se navodi da nije iskorišćen normativni okvir, uspostavljen donošenjem Zakona o privatizaciji, i da nije do kraja poštovano strateško opredeljenje da država ne bude vlasnik medija. Država je još uvek vlasnik dela akcija u kompanijama koje izdaju dnevne listove „Politika“ i „Večernje novosti“ sa pravom da postavlja urednike u oba lista, čime posredno ima uticaj na njihovu uređivačku politiku. „Telekom Srbija“ je u novembru 2018. godine kupio kompaniju „Kopernikus Technology“. Telekom je tada naveo da nije preuzeo televiziju Kopernikus, već samo kablovskog operatera. Samo mesec dana kasnije, sada bivši suvlasnik kompanije „Kopernikus Technology“, kupio je dve televizije sa nacionalnom frekvencijom – TV O2 i Prvu. Iz svega navedenog, jasno je da umesto realizacije strateškog cilja povlačenja države iz medija, Vlada Srbije koristi strategiju zloupotrebe javnog preduzeća „Telekom Srbija“ za jače prisustvo na medijskom tržištu.\nNapredak nije zabeležen ni kada je reč o neovlašćenom dostavljanju informacija iz istraga u medije. Ove informacije se koriste za obračune sa političkim protivnicima i pravljenje naslova u tabloidnim medijima.\nInformisanje na manjinskim jezicima regulisano je posebnim Akcionim planom za ostvarivanje prava nacionalnih manjina. Ono se odvija kroz javne servise Srbije i Vojvodine, zatim kroz medije čiji su osnivači Nacionalni saveti nacionalnih manjina i kroz privatne medije koji imaju svoje programe na jezicima nacionalnih manjina. Iako ima, zakonom propisanu, obavezu da to čini, RTS godinama nema program informisanja na jezicima nacionalnih manjina, dovodeći tako u diskriminisan položaj nacionalne manjine van područja Vojvodine (nacionalne manjine u Vojvodini koje takav program imaju na svom javnom servisu).\nPoglavlje 28 -zaštita potrošača i zaštita zdravlja\nCilj praćenja ovog poglavlja odnosi se na kontrolu medija kroz finansiranje medijskog sadržaja.\nDržava je, prethodnih godina, kršenjem pravila o zaštiti konkurencije i selektivnim davanjem državne pomoći diskriminisala medije koji kritički izveštavaju i favorizovala sebi bliske. Država, kao i lokalne samouprave, dodeljivale su pomoć medijima u državnom i privatnom vlasništvu kroz netransparentne procese, samim tim narušavajući i konkurenciju.\nPoglavlje 32 – Finansijska kontrola\nU okviru ovog poglavlja, sloboda izražavanja i medija odnosi se na nadzor trošenja budžetskog novca od strane Državne revizorske institucije za finansiranje političkih partija i konkursa za sufinansiranje medija.\nDržavna revizorska institucija (DRI) je od 2015. godine uradila reviziju trinaest političkih partija, kao i Regulatornog tela za elektronske medije, i utvrdila brojne nepravilnosti u njihovom radu, ali sankcije su izostale. Predlog organizacija civilnog društva, da davanja medijima na lokalu budu ubačena u godišnji plan DRI, nije prihvaćen.\nPREPORUKE MEĐUSEKTORSKE RADNE GRUPE ZA 2019. GODINU\nPrecizirati odnos sadržaja od javnog interesa u sferi javnog informisanja i sistema javnih nabavki od strane nadležne institucije preko dopuna Priloga i Zakona o javnim nabavkama (Ministarstvo finansija).\nObezbediti primenu zakona i propisa i izvršenje odluke o gašenju državne agencije Tanjug (Vlada Republike Srbije).\nPrecizirati obaveze primalaca državne pomoći, način izveštavanja i kontrolu dodele državne pomoći. Potrebno je definisati posebna pravila za dodelu državne pomoći u oblasti javnog informisanja, ukoliko sufinasiranje medija za izveštavanje u javnom interesu ostane u sistemu državne pomoći.\nJasno precizirati i zakonom definisati sankcije za kršenje zakona o dodeli državne pomoći.\nPovećati i jasno definisati nadležnost Komisije za dodelu državne pomoći.\nPrecizirati zakonske kriterijume kada je moguće ispitivanje narušavanja konkurencije u medijskom sektoru od strane Komisije za zaštitu konkurencije.\nRedefinisati način izbora članova Saveta REM-a i sprovesti novi izbor članova Saveta.\nZakonom precizno regulisati proceduru razrešenja članova – u kom roku je Savet REM-a dužan da se izjasni o predlogu za razrešenje nekog od članova i jasno naznačiti da mišljenje koje Savet daje u tom slučaju nije obavezujuće za organ koji o razrešenju odlučuje, a to je Narodna skupština.\nPrecizirati zakonske odredbe koje se tiču obaveza REM-a da kontroliše izveštavanje u predizbornim kampanjama. Jedan od zahteva je i formiranje Nadzornog odbora za monitoring izbornog procesa.\nUnaprediti i jasno definisati procedure za izbor članova u telima javnih medijskih servisa.\nU skladu sa Zakonom o javnim medijskim servisima, omogućiti istinito, nepristrasno, potpuno i blagovremeno informisanje na javnim medijskim servisima, nezavisnost njihove uređivačke politike, nezavisnost izvora finansiranja, zabraniti svaki oblik cenzure i nezakonitog uticaja na rad javnog medijskog servisa, redakcije i novinara, primenu međunarodno priznatih normi i principa, a naročito poštovanje ljudskih prava i sloboda i demokratskih vrednosti, kao i poštovanje profesionalnih standarda i kodeksa.\nObustaviti podršku, političku, moralnu i finansijsku, medijima koji kontinuirano krše Zakon o javnom informisanju i medijima, Zakon o elektronskim medijima, Kodeks novinara Srbije, koji neprestano šire nacionalnu i drugu mržnju, izazivaju paniku i stvaraju atmosferu straha i nasilja u društvu (Ministarstvo kulture i informisanja).\nPrecizirati zakonske odredbe koje se tiču zabrane govora mržnje i zaštite dece i maloletnika od neprikladnih sadržaja, sa mogućnošću izricanja novčanih sankcija.\nUvesti obaveznu analizu kvaliteta medijskih sadržaja javnih medijskih servisa.\nUsvojiti poslednji Nacrt Strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji, koji je potpisan od strane svih članova Radne grupe i predat predsednici vlade 23. oktobra 2019. godine (Vlada Republike Srbije).\nOsigurati inkluzivan i transparentan rad na Akcionom planu za implementaciju Strategije i u taj proces uključiti predstavnike relevantnih novinarskih i medijskih asocijacija i predstavnike civilnog društva.\nOsigurati inkluzivan i transparentan rad na izmenama i dopunama relevantnih zakona u vezi sa medijskim slobodama, što bi trebalo da bude deo implementacije Strategije, i u taj proces uključiti predstavnike relevantnih novinarskih i medijskih asocijacija i predstavnike civilnog društva.\nNeophodno je da se utvrdi uloga Ministarstva kulture i informisanja u celokupnom procesu medijskih reformi.\nPreduzeti sve mere za zaštitu novinarskih izvora preciziranjem zakonskih odredbi.\nDa se u najkraćem roku rasvetle svi slučajevi napada na novinare i ugrožavanja njihove bezbednosti, pokrenu i u razumnom roku dovrše procesi protiv počinilaca. Da se predstavnici državnih organa (Republičkog javnog tužilaštva i Ministarstva unutrašnjih poslova) u Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara, prema predstavnicima novinarskih i medijskih udruženja u ovom telu i njihovim zahtevima odnose s dužnim poštovanjem i poštuju odredbe Sporazuma o saradnji i merama za podizanje nivoa bezbednosti novinara.\nDa se hitno obustave sudske kampanje protiv medija sa nezavisnom uređivačkom politikom. Da Ministarstvo pravde, u saradnji sa međunarodnim organizacijama, organizuje seminare za sudije koji sude medijske sporove, radi usklađivanja sa relevantnom praksom Evropskog suda za ljudska prava u ovoj oblasti.\nDržava hitno da preduzme mere koje će omogućiti da novinska agencija Tanjug i Radio-televizija Kragujevac u najkraćem mogućem roku izađu iz nezakonitog položaja, kao i da se sprovede privatizacija ostalih medijskih subjekata koji su i dalje u vlasništvu države.\nVlast na svim nivoima hitno da prestane sa diskriminacijom medija u pristupu javnim sredstvima i zaustavi dosadašnju pogubnu praksu konkursnog sufinansiranja medijskih sadržaja. U skladu sa Zakonom o javnom informisanju i medijima, konkursna sredstva trebalo bi da se dodeljuju uz uvažavanje mišljenja stručnih komisija, sastavljenih od predstavnika relevantnih novinarskih i medijskih udruženja, stručnih i nekompromitovanih osoba. Ovaj proces mora da bude potpuno transparentan i otvoren, da za primarni cilj ima javni interes i kvalitet ponuđenih medijskih projekata, a ne politička podobnost. Neophodno je i jasno utvrditi koji je državni organ nadležan za zakonitost sprovođenja konkursnog sufinansiranja na lokalnom nivou, s obzirom na dosadašnju praksu međusobnog prebacivanja odgovornosti. Ostala davanja bi trebalo da prate potpunu transparentnost procesa, kriterijumi treba da budu jasni, a efekti merljivi, i u potpunosti u skladu sa zakonom.\nNadležne institucije treba da pokrenu postupak izmene podzakonskih akata; u sadašnjim zakonskim okvirima unaprediti sistem konkursnog sufinansiranja, funkcionisanje registra medija i transparentnost trošenja javnih sredstava u medijskoj sferi.\nPoreske i druge inspekcije da prestanu svojim aktivnostima da vrše pritiske i da ugrožavaju rad nezavisnih medija.\nRadio-televizija Srbije da počne da sprovodi zakonom propisanu obavezu emitovanja programa na jezicima nacionalnih manjina.\nPrecizirati zakonske odredbe kako bi se obezbedila nezavisna uređivačka politika u medijima koju su u vlasništvu Nacionalnih saveta nacionalnih manjina.\nOsigurati izvršenje rešenja Poverenika za informacija od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti i naložiti svim organima javne vlasti da izvršavaju svoje obaveze po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Hitno se mora zaustaviti trend da se organi javne vlasti sve više oglušuju o zahteve novinara i građana, kao i da diskriminišu pojedine medije i novinare, odbijajući bilo kakvu komunikaciju s njima.\nDetaljnije utvrditi i precizirati zakonskim odredbama načine i mogućnosti oglašavanja državnih organa i drugih javnih entiteta.\nUvažiti i primeniti preporuke Saveta za borbu protiv korupcije.\nDržavna revizorska institucija da obavi reviziju svrsishodnosti poslovanja REM-a za 2019. godinu.\nIzvršiti monitoring rada revizorske kuće koja svake godine radi reviziju REM-a.\nJasno definisati i precizirati sankcije za utvrđene nepravilnosti prilikom revizije poslovanja.\nVršiti stalni monitoring i sankcionisanje zloupotreba i pritisaka na medije kroz oglašavanje političkih stranaka tokom izbornih kampanja.\nGrađanske inicijative (GI)\nGrađanske inicijative su nastale 1996. godine kada je grupa istaknutih NVO aktivista uključenih u antiratni pokret i nenacionalističku demokratsku opoziciju prepoznala potrebu da se stvori društvena, građanska baza koja bi mogla podržati demokratske promene putem podučavanja građana o njihovim pravima, demokratiji, građanskom društvu i kako da budu aktivni građani, da bi mogli da odlučuju o sopstvenim životima.\nGrađanske inicijative svoje aktivnosti sprovode kroz dva programa: program jačanja kapaciteta civilnog društva i program javnih politika. Za misiju GI imaju jačanje građanskog društva putem obrazovanja, promovisanja demokratije i podrške aktivnom građanstvu. GI veruju da je samo uklanjanjem regionalnih, nacionalnih, etničkih, verskih, rodnih i socijalnih barijera moguće izgraditi jači, efikasniji i potencijalno održiviji civilni sektor, samim tim doprineti razvoju društva uopšte.\nKOordinatorka mEđusektorske radne grupe\nMeđusektorskom radnom grupom rukovodi Maja Stojanović. Maja je dugogodišnja aktivistkinja za zaštitu ljudskih prava, a u Građanskim inicijativama je od oktobra 2010. godine. Pre nego što je postala izvršna direktorka u januaru 2014, u Građanskim inicijativama je radila kao koordinatorka Programa za mlade, a zatim i kao programska direktorka. Rad u civilnom sektoru je započela u Studentskoj uniji Srbije (SUS) na Prirodno-matematičkom fakultetu u Nišu, zatim Univerzitetu u Nišu i Upravnom odboru SUS-a. Pet godina je radila u Inicijativi mladih za ljudska prava kao koordinatorka kancelarije u Nišu, zatim u Beogradu kao koordinatorka Programa za mlade i izvršna direktorka. Maja Stojanović je predsednica Upravnog odbora Kuće ljudskih prava i demokratije iz Beograda i članica Tima Evropa, ekspertske grupe za promociju evropskih integracija u Srbiji.\nAsocijacija nezavisnih elektronskih medija – ANEM - Miša Tadić, Asocijacija online medija - Stevan Ristić, Balkanska istraživačka novinarska mreža – BIRN - Tanja Maksić, Beta – Dragan Janjić, Biro za društvena istraživanja - Zoran Gavrilović, Čačanske novine, Časopis BALKANSKE PERSPEKTIVE - Ljubiša Tomašević, Centar za istraživačko novinarstvo Kruševac - Slaviša Milenković, Centar za istraživačko novinarstvo Srbije – CINS - Branko Čečen, Centar za promociju i razvoj opštine - Miodrag Mandić, Centar za razvoj lokalnih medija, Centar za evropske politike - Dušan Protić, City radio Niš - Ivana Petrović, Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost - Vukosava Crnjanski, Dnevni list Danas, Društvo za informatiku Srbije- Nikola Marković, E-sigurnost - Aleksandar Vukalović, Europolis - Dane Pribić, Expres media - Milan Arsović, Fondacija Slavko Ćuruvija - Ivana Stevanović, Fondacija za otvoreno društvo - Dragan Kremer, Fonet - Zoran Sekulić, Glas Podrinja a.d.- Zoran Živković, Građanska čitaonica Evropa - Zvonko Damnjanović, Internet novine, Kolubarske.rs - Darija Ranković, Internet portal Far - Petar Videnov, Kaleidoskop media - Gordana Tadić, Koalicija za transparentnost juga Srbije, Kragujevačke novine, KRIK – Mreža za istraživanje kriminala i korupcije - Stevan Dojčinović, KRTV Surdulica – Goran Dobrojević, Lokal Pres – Asocijacija lokalnih i nezavisnih medija - Snežana Milošević, Lozničke novosti - Zorica Višnjić, Media & reform centar Niš - Nebojša Rančić, Medijski istraživački centar - Slobodan G. Jovanović, NALED – Ivan Radak, Nedeljnik Kikindske - Željko Bodrožić, Nezavisno društvo novinara Vojvodine - Nedim Sejdinović, Niške Vesti, Nova Ekonomija - Nataša Stojanović, Novine GRAD Kruševac - Nadežda Budimović, Novosadska novinarska škola - Marina Grnja Klaić, NUNS- Tamara Filipović, Partneri za demokratske promene Srbija - Uroš Mišljenović, Pokret Novi optimizam - Branislav Grubački Guta, Portal Borba.rs, Portal Dijalog.net -Aleksandar Milijašević, Portal Glas Sandžak, Portal glasokaz.rs, Portal GLASPRESS, Bosilegrad - Aleksandar Dimitrov, Portal Info Centar Žitište - Bojan Marčeta, Portal Južna Srbija - Zdravko Stojnić, Portal kolumnista.com - Aleksandar Bećić, Portal Kruševac grad - Dejan Miladinović, Portal Magločistač Subotica - Natalija Jakovljević, Portal mojizbor.info, Portal OzonPress, Portal Pressek, Portal Prokuplje Moj Kraj- Ljubiša Mitić, Portal SOInfo.org, Portal vestionline.com, Portal pregledvesti.com - Petar Jovanović, Pradok - Biljana Stanojević, Pravni skener - Nikola Milenović, Regionalna informativna agencija JUGpress, Regionalni web portal istočnevesti.com, Revija Kolubara, RTV Šabac - Aleksandar Živanović, RTV Spektri Bujanovac - Marija Majstorović, RTV Zaječar - Snežana Petrović, Takovske novine - Nebojša Savić, Udruženje građana „Omnibus” - Marija Todorović, Udruženje novinara “Eko vest” - Maja Pavlica, Komitet pravnika za ljudska prava Yucom, Zaječar Online, Zemunske novine


Beta 22. novembra 2021. 17:50\nSrpski teniser Filip Krajinović rekao je danas da su treninzi i takmičenja u reprezentaciji posebni i da ekipa jedva čeka da joj se u Insbruku za mečeve u Dejvis kupu priključi prvi igrač sveta Novak Djoković.\n„Dve godine je proteklo od Madrida, od turnira koji je svima nama najdraži u toku godine, a to je kada igramo u reprezentaciji Srbije, za svoju zemlju i narod. Uvek nam je velika čast, odgovornost i zadovoljstvo biti deo tima Srbije, za nas su to uvek posebni dani kada smo svi zajedno, kada se družimo i zajednički svim snagama radimo na istom zadatku koji nema cenu jer je reč o borbi za trijumf Srbije“, rekao je Krajinović, preneo je Teniski savez.\nSa selektorom Viktorom Troickim i trenerom Dušanom Vemićem, osim Krajinovića rade i Dušan Lajović, Miomir Kecmanović i Nikola Ćaćić, a uskoro bi trebalo da im se priključi Novak Djoković, koji je u subotu igrao polufinale završnog ATP turnira u Torinu.\n„Jedva čekamo da nam se pridruži Novak i da budemo kompletni, da nastavimo još jačim tempom rad na terenu i maksmimalno spremni dočekamo takmičarski deo finalnog turnira Dejvis kupa“, dodao je Krajinović.\nPrvi meč Srbija igra 26. novembra protiv domaćina Austrije, a dan kasnije sledi duel sa Nemačkom. Obe pobede donose plasman u četvrtfinale i novi meč u Insbruku sa pobednikom Grupe C koji je zakazan za 30. novembar. Zbog karantina koji je Austrija danas uvela, svi mečevi Dejvis kupa odigraće se bez publike.\nKrajinović je rekao da ekipa dobro poznaje protivničke igrače.\n„Iako nisu u najjačim sastavima, to nam ne dozvoljava opuštanje, mi ćemo u mečeve uči svom snagom i silom da obavimo zadatak na najvišem nivou i verujem da nema bojazni po pitanju ishoda ovih mečeva, kao i četvrtfinala. Verujem u nas, verujem da ćemo prvi deo ispita finalnog turnira Dejvis kupa obaviti desetkom u Insbruku i na isti način nastaviti u Madridu, sve do finala i titule“, naveo je Krajinović.\n„Zaspimo i probudimo se u pravom raju, u srcu Alpa, u magiji prirode koju, iako smo kroz tenis proputovali ceo svet, do sada nismo doživeli. Imamo sve uslove za sjajan rad koji će verujem doneti i jedini rezultat koji želimo, a to je osvajanje ‘salatare’ „, rekao je on.\n„Ništa nam ne manjka, ne osećamo ni lokdaun jer nam je organizator priuštio sve uslove. Jedino što će nas osvestiti da ipak nije sve kao pre je to što neće biti publike. Navikli smo već na turnirima po svetu na ovakve situacije, ali nikada pre za reprezentaciju nismo igrali pred praznim tribinama. To ne znači da ćemo biti manje motivisani, u svaki meč ulazimo maksimalno oprezni i sa istim žarom za pobedom“, dodao je on.\nIlić: Meč protiv Kolubare putokaz kako treba da izgledamo\nTrener FK Čukarica: „Meč protiv Kolubare putokaz kako…


Godina ulaganja za godine uspeha - Suboticke Novine\nGodina ulaganja za godine uspeha\nVeliki broj manjih investicija realizovano je na Paliću tokom godine\nStoga je tokom 2017. i 2018. Preduzeće Park Palić investiralo preko 200 miliona dinara obezbeđenih kroz republičke i pokrajinske projekte za adaptaciju, uređenja i izgradnju sa ciljem da infrastrukturu podignu na viši nivo i spremno dočekaju vrednu investiciju koja se stidljivo najavljivala dugi niz godina.\n„Sve što je urađeno u protekle dve godine, radili smo po zadatku Master plana i jednog i drugog. Vi znate da imamo Master plan usvojen 2006. godine koji je i dalje važi jer je priznat od strane Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija a rađeno je i prema Programu razvoja usvojenom 2015. godine. Oba dokumenta smatraju da sa jedne strane morate postojeću infrastrukturu dovesti na jedan visok nivo a sa druge strane, moramo započeti nove investicije.“ rekao je Nebojša Daraboš, direktor Park Palić.\nPored pomenute obnove postojeće turističke infrastrukture i početka realizacije zajedničke investicije Republike, Pokrajine i Grada, Master plan i Program razvoja turizma predviđaju i ulaganja privatnog sektora, što je za Palić u ovom trenutku veoma bitno.\n„ Kako bi smo realizovali investicije privatnog sektora, mi smo morali mnogo toga da uradimo što je bilo u našoj moći. Nama je cilj da privučemo taj privani kapital koji je svugde u svetu nosilac razvoja turizma. Nadamo se da ćemo nakon svega uspeti da realizujemo nekoliko ozbiljnih privatnih investicija sa minimalno 150 soba, zdravstvenim i spa centrom i kanalima prodaje iza kojih stoje velike kompanije iz sfere turizma.“objašnjava Nebojša Daraboš, direktor Park Palić.\nNa obali Palićkog jezera radilo se mnogo protekle dve godine, kako bi se promenio stari ambijent. Kako je istakla Ljubica Bertović, rukovodilac sektora za održavanje, investicije i razvoj u Park Paliću, prethodna i ova godina bila je ključna za Palić, stoga je pokrenuta obimna akcija izgradnje, rekonstrukcije i adaptacije turističkih objekata, kako bi se realizovali dalji planovi za razvoj turizma i destinacije.\nGledano kroz prizmu sredstava sva tri nivoa vlasti, Letnja pozornica sa svim pratećim objektima je rekonstruisana i adaptirana, a investirano je preko 25,5 miliona dinara, uređen je Veliki park izgradnjom novih staza i opremanjem kao i rekonstrukcija istočnog krila Velike terase u iznosu od 77,7 miliona dinara, rekonstruisana je pešačka staza kod Peščane plaže za šta je izdvojeno 8,55 miliona dinara, izgrađen je Sudijski toranj za veslače u iznosu od 2 miliona dinara, dok je za prve dve faze rekonstrukcije mola na Muškom štrandu izdvojeno 12 miliona dinara dok je u rekonstrukciju Termalnog bazena uloženo 14 miliona dinara.\nU toku su radovi na nastavku uređenja staza i mobilijara u Velikom parku za šta je izdvojeno 55 miliona dinara, a radi se i dalje na Letnjoj pozornici gde se trenutno rekonstruiše prostor garderobe namenjen izvođačima, što je neophodno za održavanje brojnih manifestacija.\nPored brojnih realizovanih investicija i radova i onih koji su u toku, Park Palić je pažnju posvetio i redovnom održavanju Turističkog centra sa ciljem da objekte i mobilijar ne prepuste zubu vremena i time uruše novu sliku Palića.\n„Tokom godine mnogo smo radili i na održavanju i obnovi urbanog mobilijara i objekata poverenih na staranje. Možete da primetite da su rasveta, klupe, kante, dečja igrališta duž obale Lajoša Vermeša u Velikom parku ali i pored prometnih trasa sređeni i ofarbani tokom cele godine. Takođe, brojni objekti bili su pod konstantnim uređenjem kako bi mogli da ih stavimo u funkciju i iskoristimo njihovu namenu. Tako smo ove godine imali na Paliću i svečanu sednicu Vlade Republike Srbije zbog koje smo dosta toga uradili na sređivanju Velike terase kako bi smo mogli organizovati ovako značajan događaj za nas.“ istakla je Ljubica Bertović, rukovodilac sektora za održavanje, investicije i razvoj u Park Paliću.\nZa narednu godinu u planu je nastavak izgradnja staza duž obale Lajoša Vermeša ali i poslednja faza potpune rekonstrukcije mola na Muškom štrandu koji bi pored Letnje pozornice mogao da postane drugi objekat na Paliću za održavanje određenih manifestacija.\nPalić se pokrenuo, laganim i stidljivim koracima polako skreće pažnju na sebe i menja uspavanu sliku koja ga je godinama obeležavala. Sa nastavkom investicija i završetkom Aqua parka, u novu 2019. godinu u Park Paliću ulaze se sa daleko većim optimizmom i boljim raspoloženjem, sa željom da godine stagnacije zamene sa godinama uspeha.\nMoja Kravica mlečni paketići za srećan i uspešan povratak u školu štićenicima Dečjeg sela u Sremskoj Kamenici\nObnovljena zgrada „Trokadero“ dom MZ Aleksandrovo i mališanima\nNa sajmu turizma predstavljena turistička ponuda Subotice i Palića


'U NBA više nikoga ne zanima odbrana'\nIzvor: B92, 12.Maj.2021, 19:35\nKošarkaš Golden Stejt Voriorsa Drejmond Grin govorio je o odbrani u današnjoj NBA ligi.\nDrejmond je već bio defanzivni igrač godine, dok su ove glavni kandidati za tu nagradu Ben Simons i Rudi Gober.\nOsvrnuo se Drejmond na to kako se u današnjem NBA igra odbrana.\n"Borba za nagradu defanzivnog igrača godine uopšte nije bitna i nije kontroverzna, kako mnogi pričaju. Više nikoga na svetu ne zanima igranje odbrane. Nagrada za defanzivnog igrača ne privlači pažnju kao bitka za MVP nagradu jer odbrana nikoga ne zanima. Kao da odbrana ne donosi pobede i titule", jasan je Drejmond.\nDa li je Grin u pravu?...\nZvezda Golden Stejta, Drejmond Grin, dao je svoj komentar na odbranu koja se danas igra u NBA ligi. Grin je ranije već osvajao nagradu za najboljeg defanzivca lige, a ove godine su glavni kandidati Ben Simons i Rudi Gober. Osvrnuo se Drejmond na odbranu u današnjim mečevima. „Borba za nagradu defanzivnog...


Hrvatska i Španija, koje su već godinama u vrhu svetskog rukometa, zatim zemlje sa velikom rukometnom tradicijom Rusija i Švedska, kao Mađarska, Island, Slovenija i Makedonija. Sve su to reprezentacije koje imaju veliki potencijal, ali je pitanje hoće li im se poklopiti sve što je neophodno da se dođe do velikog rezultata na takmičenju kakvo je SP. Od selekcija iz regiona definitivno se najviše očekuje od Hrvatske, koja u Francusku stiže kao zvanično treća reprezentacija Evrope. Selektor Željko Babić na raspolaganju ima izuzetno talentovanu generaciju rukometaša, koju predvodi prva zvezda Domagoj Duvnjak.\nOstale reprezentacije, Saudijska Arabija, Japan, Alžir, Angola, Čile, Argentina i Brazil ne bi trebalo da predstavljaju veliku pretnju favoritima. Možda donekle Brazil, koji je igrao odlično na Letnim olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, gde je stigao do četvrtfinala. Nakon Igara klupu je napustio Žordi Ribera koji je odlučio da preuzme nacionalni tim svoje zemlje, Španije. Utakmice Svetskog prvenstva igraće se u sedam francuskih gradova: Lilu, Nantu, Parizu, Monpeljeu, Albertvilu, Roanu, Mecu i Brestu. Naravno, utakmice same završnice, polufinala i finala, rezervisane su za parišku dvoranu "Bersi" čiji je kapacitet skoro 17.000 mesta. Reprezentacije su podeljene u četiri grupe sa po šest timova. U drugi krug iz svake grupe plasiraće se po četiri najbolje iz svake grupe, dok će petoplasirana i šestoplasirana selekcija u "Prezident Kup" da razigravaju za plasman od 17. do 24. mesta.


Ispituje se pozadina atentata : Nadlanu.com\nObjavljeno 3. jul 2007. / 13:14:35\nBEOGRAD, 21. jun 2007. (FoNet) - Specijalno tužilaštvo pokrenuće poseban postupak ispitivanja političke pozadine ubistva Zorana Đinđića, koji će obuhvatiti i sve optužbe koje su se čule u javnosti, izjavio je danas specijalni tužilac Slobodan Radovanović.\n"To je moja profesionalna i ljudska obaveza. U okviru toga smatram da su nedavne izjave bivšeg ministra policije Dušana Mihajlovića deo šireg konteksta koji treba do kraja istražiti i utvrditi šta je sve prethodilo ubistvu premijera Srbije", izjavio je Radovanović za B92.\nOn je najavio da će poseban postupak obuhvatiti ispitivanje i svih ranijih optužbi iznetih u javnost, a u to spada i sve ono što je u intervjuu za emisiju "Insajder" na televiziji B92, 2005. godine izneo bivši šef vladinog biroa za komunikacije Vladimir Popović Beba.\nPopović je tada za umešanost u ubistvo premijera optužio vojsku i strukture bezbednosti, a kao politički kišobran ubistva premijera Srbije označio Vojislava Koštunicu.\nMihajlović je pre nekoliko dana izneo optužbu da je Popovićeva "paralelna vlast" dovela do ubistva premijera Srbije.\nRadovanović je rekao da će biti ispitane sve optužbe koje su se čule poslednjih godina, a ne samo one iznete poslednjih dana.\nTužilaštvo je od B92 tražilo da dostavi snimak intervjua s Popovićem od pre dve godine.


Najočekivanija gejming vijest u posljednih godinu dana konačno je stigla - BIGportal.ba\nOktobar 8, 2019 Oktobar 8, 2019 01\nVijesti iz svijeta kompjuterskih igara na koju se sa velikom pažnjom čekalu u posljedenjih godinu dana – konačno je stila!\nBrojne nepotvrđene informacije dolazile su sa raznih strana, da bismo ovih dana konačno dobili i zvaničnu potvrdu – Red Dead Redemption 2 dolazi na PC računare!\nOno što se možda i nije očekivalo je brzina izlaska igre, koja stiže već 5. novembra.\nRed Dead Redemption 2 će prvo biti dostupan putem nedavno pokrenutog Rockstar Games Launcher-a, i igrači koji igru naruče u pretplati dobiće posebne bonuse.\nOsim grafičkih i vizuelnih poboljšanja, PC verzija igre, koja je u poslednjih godinu dana sa više strana bila porglašavana za najbolju video igru ikada, budućim igračima donosi i nove Bounty Hunting misije, Gang Hideouts, nova oružja i još dosta toga.\nIgra će moći da se naruči i preko drugih onlajn prodavnica: Epic Games Store, Greenman Gaming, Humble Store i GameStop, dok će se na Steam-u pojaviti nešto kasnije, u decembru ove godine, navodi Play.


U subotu Dan kosidbe na Romaniji | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac U subotu Dan kosidbe na Romaniji\nU subotu Dan kosidbe na Romaniji\nSOKOLAC – Tradicionalna manifestacija “Dan kosidbe Romanija 2017” biće održana u subotu, 8. jula, u Brezjaku kod Sokoca, a očekuje se učešće velikog broja kosaca iz Srpske i okruženja.\nPrema programu ove manifestacije, okupljanje učesnika na lokalitetu Brezjak planirano je od 10.00 časova.\nNakon svečenog otvaranja uslijediće revijalna koševina, pojedinačno takmičenje u košenju trave ručnom kosom i ekipno takmičenje u košenju trave ovom kosom.\nU pauzama takmičenja predviđena su tradicionalna nadmetanja u bacanju kamena s ramena, obaranju s brvna i nadvlačenju konopca.\nDirektor Turističke organizacije opštine Sokolac Brankica Bašić rekla je za Srnu da su planirane 22 parcele za pojedinačno takmičenje u košenju ručnom kosom i pet parcela za ekipno takmičenje kosaca, kao i da je obavezno učešće kosaca u narodnoj nošnji.\n“I na ovogodišnjoj manifestaciji planirana je prezentacija mehanizacije za košenje trave poznatih proizvođača, ali i zanimljiv kulturno-umjetnički program”, najavila je Bašićeva.\nKosci, učesnici na “Danu kosidbe Romanija”, mogu da se prijave na broj 057-444-822, poručuju iz Organizacionog odbora.\nOrganizator “Dana kosidbe Romanija 2017” jeste Turistička organizacija opštine Sokolac, a pokrovitelji grad Istočno Sarajevo, opštine Sokolac i Han Pijesak i privreda romanijske regije.\nManifestaciju “Dan kosidbe Romanija 2017” podržali su Stalna radna grupa za regionalni ruralni razvoj u Jugoistočnoj Evropi uz podršku GIZ-a u okviru projekta “Ruralni razvoj kroz integrisano upravljanje šumskim i vodnim resursima”.\n(www.palelive.com / Srna / Foto arhiva)\nPrethodni članakNa “MOSI” u Pljevlja putuju 22 sportista\nNaredni članakZa vikend moto-skup


plata – Bankar.me\n2 weeks ago Članci, Ekonomija, FINANSIJE, LIČNE FINANSIJE, SVE VIJESTI 0\nČetiri stvari koje treba da znate kada pregovarate o plati\nFebruary 20, 2020 Članci, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nUkoliko se pripremate za razgovor za posao sigurno znate da je jedno od pitanja koje će vam sigurno postaviti ono koje se tiče plate. Nemojte se zbuniti kada vas neko pita koliko očekujete da zaradite i uvjek na umu imajte sljedeće četiri rečenice.\nSvi bi trebalo da budu plaćeni jednako (video)\nJune 20, 2017 SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI 0\nNaučnici su napravili zanimljiv eksperiment u kojem su dva majmuna za urađeni posao nagrađivali na isti način.\nNjemci najbliži kupovini Telekom Srbija?\nJanuary 24, 2015 BERZA, REGION, SVE VIJESTI 0\nDojče telekom je najozbiljniji kandidat za kupovinu Telekoma Srbija, saznaju Večernje novost. Da bi ušli na srpsko tržište Njemci će morati da plate više od milijardu eura, koliko je neophodno za većinski paket akcija najprofitabilnijeg domaćeg preduzeća. Cjelokupni proces privatizacije mogao bi da bude okončan najranije na jesen, s obzirom na …\nMay 29, 2014 Ekonomija, LIČNE FINANSIJE, MAKRO, POSLIJE POSLA, SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI 0\nNjemački političari će u martu 2015. dobiti povećanje zarada od pet odsto, pa će kancelarka Angela Merkel imati mjesečna primanja od 22.533 eura.\nNajveće plate u IT svijetu su u ovim kompanijama\nMay 27, 2014 Ekonomija, SVE VIJESTI, TEHNO 0\nAko platu stavljate na prvo mjesto kad je posao u pitanju, najidealnija kompanija i poslodavac za vas je Google.\nPežo: Plata novom direktoru 1,3 miliona eura\nApril 13, 2014 AUTOMOBILIZAM, Ekonomija, SVE VIJESTI 0\nNovi direktor francuske automobilske kompanije PSA Peugeot-Citroen, Portugalac Carlos Tavares, imaće bruto godišnju platu od 1,3 miliona eura.\nKolika je zarada direktora Forda?\nKompanija Ford zabilježila je rekordan profit tokom 2013. godine u Sjevernoj Americi i u Aziji.\nNema povećanja plata za zdravstvene radnike\nFebruary 4, 2014 Ekonomija, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nNakon najave sindikata zdravstva da će na sastanku krajem februara sa ministrom zdravlja Miodragom Radunovićem tražiti povećanje zarada za pet odsto, iz Ministarstva zdravlja na čijem čelu je Miodrag Radunović poručili su da se nemaju čemu nadati. “Budući da ekonomska kriza još traje, u ovom momentu se još nijesu stvorili …


SO Severna Mitrovica u 2015. funkcionisala zadovoljavajuće | Radio Kosovska Mitrovica\nSO Severna Mitrovica u 2015. funkcionisala zadovoljavajuće\n21. December, 2015 17:17 |\nSkupština opštne Severna Mitrovica je u 2015. godini, generalno gledano, funkcionisala zadovoljavajuće, imajući u vidu sa kakvim problemima se suočavala, izjavila je danas predsednica SO Severna Miztrovica Ksenija Božović. Ona je na današnjoj, dvadesetprvoj redovnoj sednici SO, izrazila očekivanje da će u 2016. godini biti rešeni neki važni problemi ali je ujedno izrazila bojazan da to neće biti moguće u okviru budžeta koji, za ovu opštinu, predlaže Ministarstvo finansija u Prištini. “ U 2015. smo uspeli da održimo kontinuitet rada skupštineu kojoj imamo odbornike iz svih zajednica. Skupština funkcioniše i pored svih problema, mi se ipak nadamo da ćemo uspeti nešto da rešimo u sledećoj godini ali sam ujedno i skeptična jer još uvek nemamo budžet koji će biti aktivan u 2016. godini” istakla je Božovićeva. Ona je podsetila da je predlogom Prištine, budžet za ovu opštinu za 2016. godinu oko 4.976.000 evra što je za 1.800.000 evra manje nego prošle godine.\nNa današnjoj sednici usvojeni su izveštaji Odbora za politiku i finansije i Odbora za nevećinske zajednice za 2015. godinu.\nOdbornik GI SDP Igor Simić podneo je skupštini na razmatranje predlog o formiranju Savetodavnog odbora za unapređenje bezbednosti u saobraćaju ali je odlučeno da se o ovom predlogu raspravlja i odluči na sledećoj sednici zbog projekata koji su u toku a tiču se bezbednosti u saobraćaju. “U narednom periodu, trebalo bi da Mitrovica dobije montažne garaže koje će sa ulica skloniti 120 vozila. Ovaj projekat finansira Evropska unija”, najavio je govoreći o ovom pitanju gradonačelnik opštine Severna Mitrovica Goran Rakić.\nSledeće zasedanje SO Severna Mitrovica planirano je za januar 2016. godine.


Svetska banka: Srbija preduzela ključne korake za IT bezbednost – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Svetska banka: Srbija preduzela ključne korake za IT bezbednost\nSvetska banka: Srbija preduzela ključne korake za IT bezbednost\nU novom izveštaju o analizi kapaciteta za ostvarivanje sajber bezbednosti je korišćen Model za ocenu zrelosti kapaciteta država za informacionu bezbednost (CMM), koji je razvio Centar za razvoj globalnih kapaciteta za informacionu bezbednost (GCSCC) Univerziteta u Oksfordu, i ona predstavlja prvu studiju te vrste u Srbiji koju je sprovela Svetska banka uz podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nAnalizom je utvrđeno da je Srbija u velikoj meri posvećena rešavanju pitanja informacione bezbednosti, a naglašava se i sveobuhvatnost njene politike informacione bezbednosti i odgovarajućeg pravnog osnova, što Srbiji omogućava da uspostavi zaštitne mehanizme – uključujući i Nacionalni CERT – koji mogu da obezbede otpornost kritične infrastrukture širom zemlje. Ocenjeno je i da Srbija poseduje značajne kapacitete za razvoj znanja u oblasti informacione bezbednosti, kako putem stalnog stručnog usavršavanja, tako i kroz akademske kanale, uz podršku sve snažnije domaće informatičke industrije.\nRepublika Srbija je detaljno izložila ključne teme nacionalne strategije razvoja informacione bezbednosti, među kojima su odgovor na incidente, zaštita IKT infrastrukture od vitalnog značaja i određivanje organa nadležnih za informacionu bezbednost u Republici Srbiji. Ovakav sistemski pristup omogućava uspostavljanje stabilnog okruženja za razvoj ovog polja, koje smatramo temeljom efikasne digitalizacije, rekla je Tatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Srbije.\nsajber bezbednost Svetska banka\nEIB: Nova kreditna linija od 65 miliona evra za MSP na Zapadnom Balkanu


Godišnjica NATO bombardovanja, dan koji Srbija ne zaboravlja - infoBirač\nVazdušni napadi NATO snaga na Srbiju, odnosno tadašnju SRJ, počeli su na današnji dan prije 22 godina. Za 78 dana poginulo je između 1.200 i 2.500 ljudi, među kojima je bilo i 79 dječijih nedužnih žrtava.\nOdluka o bombardovanju tadašnje SRJ doneta je, prvi put u istoriji, bez odobrenja Saveta bezbednosti UN, a naredbu je tadašnjem komandantu savezničkih snaga, američkom generalu zločincu Vesliju Klarku, izdao generalni sekretar NATO-a zločinac Havijer Solana.\nDevetnaest zemalja Alijanse počelo je bombardovanje sa brodova u Jadranu, iz četiri vazduhoplovne baze u Italiji, podržane strateškim bombarderima koji su poletjeli iz baza u zapadnoj Evropi, a kasnije i iz SAD. Najprije su gađane kasarne i jedinice protivvazdušne odbrane Vojske SRJ, u Batajnici, Mladenovcu, Prištini i na drugim mestima.\nTog dana je Savjet bezbjednosti UN usvojio Rezoluciju 1244, a u Pokrajinu je upućeno 37.200 vojnika Kfora iz 36 zemalja, sa zadatkom da čuvaju mir, bezbjednost i povratak više stotina hiljada albanskih izbjeglica dok se ne definiše najširi stepen njene autonomije i na kraju sprovede zločinački plan NATO-a i zapadnih zvaničnika da Kosovo kao kolijevka srpske istorije i duhovnosti bude nelegalno oteto od Srbije.


1000 dečijih auto-sedišta uručeno roditeljima u Valjevu - Agencija za bezbednost saobraćaja, Republika Srbija\nAgencija za bezbednost saobraćaja podržala je svojim prisustvom gradsku upravu Valjeva, koja je 11.02.2021. godine organizovala podelu čak 1000 dečijih auto-sedišta za svu novorođenčad u Valjevu. Tim povodom, podeli dečijih auto-sedišta roditeljima, prisustvovali su direktor Agencije Duško Pešić i gradonačelnik grada Valjeva Lazar Gojković.\n„Grad Valjevo već treću godinu za redom poklanja 1000 dečijih auto-sedišta svojim najmlađim sugrađanima što je za izuzetnu pohvalu o značaju podizanja nivoa svesti o bezbednosti dece u saobraćaju. Jedan od najznačajnijih važnosti je pravilno korišćenje auto-sedišta, kao i obuka o pravilnoj upotrebi. 90% roditelja koji voze dete u auto-sedištu ne rade to na pravilan način i upravo obuka koju danas mogu roditelji da prisustvuju u Valjevu značajna je za pravilno i bezbedno korišćenje auto-sedišta“, istakao je Pešić.\nU sklopu današnjih aktivnosti održan je i zajednički sastanak Saveta za bezbednost saobraćaja grada Valjeva sa gradonačelnikom Gojkovićem i predstavnicima Agencije na čelu sa direktorom Pešićem. Tom prilikom ocenjeno je da Valjevo ima odličan potencijal i da u narednom periodu aktivnosti će se intenzivirati na unapređenju bezbednosti saobraćaja u saradnji sa Agencijom za bezbednost saobraćaja Republike Srbije.


Beta 1. februara 2018. 18:30\nVladavina prava je ključna medju reformama koje Srbija sprovodi pripremjajući se za članstvo u EU, rekao je danas ministar spoljnih poslova Slovenije Karl Erjavec u Brdu kraj Kranja gde su se sastale dve vlade.\nErjavec je to izjavio na sastanku s ministarkom za evrointegraciju Srbije Jadrankom Joksimović i saglasio se s njom da su medjudržavni odnosi na visokom nivou i da su politički kontakti ojačani poslednjih godina što je dobra polazna tačka za dalji razvoj saradnje, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Slovenije.\n„Uz adekvatno napredovanje reformi, medju kojima je vladavina prava ključna, Slovenija će i dalje podržavati visoku dinamiku pregovaračkog procesa“, dodao je Erjavec.\nSlovenačka Novinska agencija STA je prenela da su Erjavec i Joksimović „razmenili stavove“ o predviđenoj strategiji proširenja EU, koju će Evropska komisija predstaviti ovog meseca.\nMinistar Erjavec je svoju koleginicui iz Srbije obavestio o sprovodjenju u Sloveniji arbitražne odluke o njenoj granici s Hrvatskom koju Zagreb osporava, i ocenio da je sprovodjenje te presude „važna poruka i za region i za EU“, kao „model pogodan za rešavanje svih graničnih sporova među zemlajama Zapadnog Balkana“.


Trenutno je 466 pacijenata hospitalizovano, njih 11 se nalazi na respiratorima, dok su od početka epidemije korona virusa u Srbiji izlečene 6.852 osobe.\nKako je nedavno istakao dr Predrag Kon, kada budemo imali manje od 0,5% zaraženih u odnosu na broj testiranih tog dana, moći ćemo da kažemo da se radi samo o "sporadičnim slučajevima".\nIpak, to za sada nije slučaj jer smo u poslednja 24 sata imali 1,35% zaraženih.\nDa bi se zvanično odjavila epidemija korona virusa, neophodno je da prođu čak 28 dana bez ijednog novog slučaja.\nU bašti Gradskog kulturnog centra u Užicu danas je održana komemorativna sednica povodom smrti Saše Miloševića, bivšeg gradonačelnika Užica, koji je juče u 47. godini života preminuo od posledica korona virusa.


Kad se Dodik napravi glup - Dani 1020 - 30.12.2016.\nDokazao je Milorad Dodik bezbroj puta do sada da nije glup, dakle, takvim se pravi sad kad otvara priču o telefonskim pritiscima zamjenika pomoćnika državnog sekretara SAD-a Hoyta Yeea i ambasadorice te zemlje u BiH Maureen Cormack.\nZnamo to: predsjednik RS-a je u četverodijelnom intervjuu Srni rekao, između svega ostalog, da ga je zvao Yee i tražio da odustane od SNSD-ove politike koja priprema referendum o otcjepljenju RS-a 2018. i da ode u Tužilaštvo BiH na saslušanje o septembarskom referendumskom kršenju presuda Ustavnog suda BiH.\nDodik je to nazvao neprimjerenim miješanjem stranih zvaničnika u unutrašnje stvari BiH i uvodom u odbijanje da mu se da viza za SAD gdje, tvrdio je, treba ići na inauguraciju Donalda Trumpa za novog američkog predsjednika. U međuvremenu je objavio da mu je odbijen zahtjev za diplomatsku vizu, pa je dan kasnije u pratnji specijalne policije RS-a došao u Sarajevo i u američkoj Ambasadi predao zahtjev za redovnu. Otkriveno je i da je priča o inauguraciji pošuplja, što nije problem, ali jeste to što je poziv na taj neki privatni bal organizovan u Trumpovu čast jedini rezultat RS-ovskog lobiranja u SAD-u koje je do sada plaćeno šeststo hiljada maraka iz praznog entitetskog budžeta.\nSve se to činilo tek zabavom za budale u režiji pametnog političara koji se pravi glup, dok se u priču sasvim ozbiljno nisu uključili Amerikanci.


Tanjug 12. oktobra 2018. 18:03\nBEOGRAD – Realizacija novih projekata – izgradnja dispečerskog centra, rekonstrukcija pruge Beograd – Bar i dodatni radovi na pruzi Stara Pazova – Novi Sad bile su danas teme razgovora ministarke za građevinarstvo, infrastrukturu i saobraćaj Zorane Mihajlović i zamenika generalnog direktora Ruskih železnica Aleksandra Mišarina.\n„Srbija je već iskoristila gotovo celokupan ruski kredit koji je uložen u modernizaciju deonica železničkog Koridora 10 i barske pruge, a radi se i na deonici Stara Pazova-Novi Sad, koja je deo brze pruge Beograd-Budimpešta. Razgovarali smo o novim projektima, uključujući izgradnju novog dispečerskog centra, nastavak rekonstrukcije barske pruge, kao i elektro-radovima na pruzi do Budimpešte i održavanju. Vrednost tih projekata je oko 500 miliona dolara i o tome ćemo nastaviti razgovore u smislu potencijalnog novog zajma“, rekla je Mihajlović,\nMihajlović je navela nivinarima nakon sastanka sa ruskom delegacijom da je Mišarin danas obišao radove na brzoj pruzi Beograd – Budimpešta, na deonici Stara Pazova – Novi Sad, koji se finansiraju iz ruskog kredita.\n„Mišarin je zadovoljan radovima, a 38 odsto radova je na vijaduktu i tunelu. Sve to izgleda impresivno upravo tako kako bi svaka Vlada poželela da ima takvo gradilište“, kazala je ministarka.\nZa to su nam potrebna dodatna stedstva kao i za deonicu Stara Pazova-Novi Sad, rekla je Mihajloviceva je precizirala da je ta deonica prvobitno bila projektovana za brzine od 160 kilometara na sat, a biće izgrađena za 200 kilometara na sat što će, kako je dodala Srbiju vratiti na železničku mapu Evrope.\n„Za nas projekat ne predstavlja samo investiciju, nego je važan i zbog znanja i tehnologije koje Srbija dobija i od ruskih kolega“, dodala je ona.\n“Poseta predsednika Putina biće značajna, kao što će biti značajna i poseta predsednika Kine ili posete našeg predsednika drugim zemljama. Naš odnos sa svetom najbolje se vidi u infrastrukturi, gde radimo i sa Rusijom i sa Kinom, i SAD, i to je važno da bi naši gradani bolje živeli”, rekla je Mihajloviceva.\n“Kad sam imenovana za ministra, nijedna pruga nije bila rehabilitovana, nijedna stanicna zgrada nije bila sređena. Železnica je bila sistem sa više od 15.000 zaposlenih koji nije imao posla i investicija, a imao je kredite koje nije vraćao. Zajedno sa svim sindikatima krenuli u reformisanje železnice, napravili smo prvi popis imovine, sproveli racionalizaciju železnicke mreže i radne snage i pokrenuli ogromne investicije. Danas su investicije u železnici blizu šest milijardi evra i veće su nego u putnoj privredi”, rekla je ona,\n„Nijedna odluka u železnicama nije doneta samoincijativno od vlade i ministarstva. Doneta je zajednički imajući u vidu šta nas sve čeka u narednom periodu a tiče se novih investicija i novih zapošljavanja“, rekla je ona.\n„Rekonstruisali smo već u Srbiji pruge za brzine do 120 kilometara na sat, a sada radimo na pruzi Beograd-Budimpešta za brzine od 200 kilometara na sat. Radovi na deonici Stara Pazova-Novi Sad se odvijaju po planu, a do sada je izvedeno 38 odsto radova. U naredna tri meseca radicemo na pripremi sporazuma u vezi sa novim projektima”, rekao je Mišarin.


Šta je uloga posebnog izaslanika EU za sjever Kosova? | Info-ks.net\n08.10.2009 u 15:31\nŠta je uloga posebnog izaslanika EU za sjever Kosova?\nNajava imenovanja posebnog izaslanika Evropske unije za sever Kosova otvorila je dileme da li to znači jačanje evropskog prisustva u tom delu Kosova ili smanjenje uticaja Medjunarodne civilne kancelarije.\nHoće li to pomoći integraciji podeljene Mitrovice ili sačuvati još izvesno vreme status kvo u delu koji ne kontrolišu institucije Kosova.\nŠef Medjunarodne civilne kancelarije (MCK) na Kosovu Piter Fejt je prošle nedelje potvrdio da će italijanski ambasador u Prištini Majkl Đifoni biti posebni izaslanik EU za sever Kosova. On je kazao da će to pomoći jačanju prisustva EU u tom, za sada, najneuralgičnijem delu Kosova.\n„Ovom odlukom je oslabljena MCK kao jedini legiitmni predstavnik koja podržava nezavisnost Kosova. Imenovanjem italijanskog ambasadora ostaju nejasnoće u ovlašćenjima Specijalnog predstavnika EU na Kosovu. Postavlja se pitanje dali će to značiti olakšavanje komunikacija izmedju Eulex-a i paralelnih struktura, dali će to biti integracija ili meka podela“, kaže Deda.\nSa ovakvim stavom se ne slaže sadašnji predsednik Opštine Mitrovica, bivši premijer Kosova, Bajram Rexhepi. On ocenjuje da lokalni Srbi neće pružati takav otpor prema izaslaniku EU, kao što je to bio slučaj sa drugim medjunarodnim strukturama.\nI dok su predstavnici vlasti u Prištini pozdravili ovaj planirani korak EU, dotle Ilir Deda misli da Vlada Kosova a ne EU ona koja odredjuje svoje prirotete, integraciju podeljenog grada.\n„Nikada neće biti rezultata od prisustva medjunarodnih struktura na severu do trenutka kada Vlada Kosova bude sever Kosova utvrdila svojim prioritetom“, kaže Deda.\nU cilju integracije lokalnih Srba u kosovsko društvo MCK je u Mitrovici, kao i druge medjunarodne institucije prisutne na Kosovu, otvorila kancelariju. Medjutim uprkos prisustva predstavnika UNMIK- a, EULEX-a i MCK na severu i dalje nastavljaju da funkcionišu paralelne strukture koje podržava i finansira država Srbija.\nDeda izražava bojazan da imenovanje specijalnog izaslanika za sever Kosova otvara put utvrdjivanju severa kao posebnog eniteta u okviru Kosova, što bi prema njemu značilo otvaranje pregovora o tom delu zemlje.\n„Razgovori o severu Kosova će započeti nekoliko meseci nakon proglašavanja odluke Medjunarodnog suda pravde. To je agenda Srbije. Tu opciju podržava i deo medjunarodne zajednice i kao uvek Kosovo ostaje poslednje u stvaranju politika za svoju državu“, kaže Deda.\nMedjutim, Bajram Rexhepi odbacuje ovu mogućnost.\nPiter Fejt je pre nekoliko dana rekao da će imenovanje Đifonija njemu olkašati „mnogobrojne poslove koje ima na Kosovu“.


Posmrtni ostaci Mire Marković kremirani u Moskvi - 18.04.2019, Sputnik Srbija\nPosmrtni ostaci Mire Marković kremirani u Moskvi\nPosmrtni ostaci Mirjane Mire Marković, udovice bivšeg predsednika Srbije i SR Jugoslavije Slobodana Miloševića, kremirani su danas u Moskvi, objavila je BK... 18.04.2019, Sputnik Srbija\n17:32 18.04.2019 (Osveženo: 17:33 18.04.2019)\n© AP Photo / Darko VojinovicMirjana Marković\nPosmrtni ostaci Mirjane Mire Marković, udovice bivšeg predsednika Srbije i SR Jugoslavije Slobodana Miloševića, kremirani su danas u Moskvi, objavila je BK televizija.\nKremaciji je prisustvovao sin Marko Milošević, a na oproštaju su s mnogo ljubavi i pijeteta govorili Sergej Nikolajevič Baburin, akademik i nekadašnji potpredsednik Ruske dume i Vladimir Ivanovič Dobrenkov, prorektor Moskovskog državnog univerziteta Lomonosov, na kojem je Mira Marković kao doktor sociologije bila počasni profesor.\n14 April 2019, 17:35\nBK televizija podseća da je ćerka Marija Milošević, koja živi u Crnoj Gori, bila sprečena da prisustvuje jer ne poseduje putne isprave i ostala lična dokumenta, zbog čega nije mogla da bude ni na sahrani svog oca 2006. godine.\nUrnu će sutra u Srbiju, kako se navodi, doneti najbolji prijatelj Mire Marković Dragomir J. Karić, koji će na beogradski aerodrom „Nikola Tesla“ sleteti u 19 časova redovnim letom iz Moskve.\nOn će predstavnicima Udruženja „Sloboda“ predati urnu koja će u petak uveče biti smeštena u porodičnoj kući Miloševića u Požarevcu.\nBK televizija navodi da pepeo neće biti deljen na tri dela, kako se prethodnih dana spekulisalo u pojedinim medijima.\nU subotu u 15 časova urna sa pepelom biće položena ispod lipe u dvorištu porodične kuće, u kojem počiva i Slobodan Milošević, a opelo će služiti sveštenstvo SPC Eparhije braničevske, koje po ovlašćenju članova porodice organizuje Vojislav Šešelj, preneo je Tanjug.\nMira Marković je preminula u nedelju u 77. godini u Moskvi usled komplikacija izazvanih upalom pluća, koju je dobila nakon dve operacije.


U RS-u uhapšeno 28 osoba: Pronađena droga, naoružanje i ukradena roba | NEON Televizija\nU RS-u uhapšeno 28 osoba: Pronađena droga, naoružanje i ukradena roba\n| 19. Septembra 2017.\nPolicijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske danas su, uz nadzor Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka, realizovali akciju kodnog naziva „Petrićevac“ u okviru koje je slobode lišeno 28 lica zbog postojanja osnova sumnje da su kao organizovana kriminalna grupa izvršili više različitih krivičnih djela. Ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač je na današnjoj pres konferenciji istakao da je u pretresima, koji su izvršeni na 31 lokaciji, osim droge, pronađena i određena količina ilegalnog naoružanja i robe iz ranijih krađa i provala koje je počinila ova kriminalna grupa.\nOn je dodao da će u narednom periodu biti izvršene provjere oružja i lica, s ciljem utvrđivanja povezanosti istih sa određenim krivičnim djelima. Ministar Lukač je čestitao Upravi za organizovani i teški kriminalitet i Policijskoj upravi Banjaluka na uspješno realizovanoj akciji. Načelnik Uprave za organizovani i teški kriminalitet Darko Ilić rekao je da je tokom akcije oduzeto više kilograma marihuane i određena količina kokaina, oružja i drugih predmeta koji potiču iz drugih krivičnih djela. On je istakao da je droga bila namijenjena za preprodaju na teritoriji Grada Banjaluke, Mrkonjić Grada, Kozarske Dubice i Prnjavora.\n„Riječ je o organizovanoj grupi koja je imala jasan način organizacije, gdje se znalo ko šta od određenih članova radi, šta mu je konkretan zadatak. Lica će u toku dana nakon obrade biti predata u nadležnost Okružnog javnog tužilaštva u Banjaluci, a mi ćemo nastaviti sa prikupljanjem dokaza koji su potrebni za dalje vođenje krivičnog postupka“, pojasnio je načelnik Ilić. On je istakao da od 28 uhapšenih, 22 lica nikada nisu procesuirana i nikada nisu odgovarala za neko krivično djelo.\nTakođe na današnjoj pres konferenciji, Direktor policije Republike Srpske Darko Ćulum je rekao da su pripadnici Policijske uprave Banjaluka rasvijetlili pokušaj ubistva Danijela Topića u naselju Borik u Banjaluci. Načelnik Policijske uprave Banjaluka Željko Spasojević rekao je da su slobode lišena lica inicijala D.Ć. (1982) i A.F. (1986) zbog sumnje da su juče u ovom gradu tridesetjednogodišnjaku nanijeli povrede opasne po život, te da su sva trojica od ranije poznati policiji.\n„Policijski službenici ispituju osumnjičena lica i preduzimaju sve potrebne mjere i radnje s ciljem ravjetljavanja okolnosti ovog slučaja“, dodao je načelnik Spasojević.


Vesti online / Srpski informativni portal / Mira Marković sahranjena u dvorištu porodične kuće (FOTO)\nPolaganju urne uz pesmu Podmoskovske veceri, ispod lipe gde počiva i njen suprug, a gde je prethodno sveštenstvo Eparhije braničevske održalo opelo, nije prisustvovao niko od članova uže porodice - sin Marko, ćerka Marija, unuk Marko...\nOprostajni govor održao Milovan Bojić, direktor KBC Dedinje, koji je izrazio uverenje da će sud istorije skinuti klevete i laži sa njenog imena ali i njenog pepela.\nBivši predsednik SRJ Momir Bilatović, koji je govorio u ime Udruženja "Sloboda", rekao je da je Mira Marković bila sretna jer je imala ljubav velikog čoveka, Slobodana Miloševića, i da je bila i hrabra žena, a ta hrabrost se, kako je naveo, ogleda u knjigama koje je napisala.\nPročitano je i pismo ćerke Marije, u kome se oprašta od majke "drage partizanke" i navodi da joj je drago što ona nije mogla da pročita sve što je pisalo u medijima na dan kada je umrla.\nNavela je, pored ostalog, da joj je mnogo žao što je odlučila da bude pokopana u Požarevcu, "ti i tata sami, gde ja i Marko nikada nećemo doci".\nPolaganju urne prisustvovali su ministri iz redova SPS Slavica Ðukić Dejanović i Goran Trivan, lider radikala Vojislav Sešelj i funkcionerka SRS Vjerica Radeta, bivši zvaničnici Srbije i SRJ Nikola Šainović Momir Bulatović, Živorad Jovanović, Žarko Obradović, Milutin Mrkonjić, kao i Dragomir Karić, Zorica Brunclik i Miroljub Kemiš, rodbina, prijatelji i brojni građani.\nDeo građana ostao je ispred kapija porodične kuće Miloševića.\nOna je preminula 14. aprila u 77. godini u Moskvi od komplikacija izazvanih upalom pluća, koju je dobila nakon dve operacije.


Redakcija 06.11.2019 15:45\nPromocija knjige Ilije Brankovića «Tuzlanska kapija – režirana tragedija», u organizaciji Ministarstva odbrane Republike Srbije, nova je uvreda porodicama ubijenih djevojaka i mladića na Tuzlanskoj kapiji, kao i svim građanima Bosne i Hercegovine, izjavio je član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović.\nSrbija i njene institucije ujedno šalju jasnu poruku da zvanično stoje iza sistematskog negiranja počinjenih zločina i zaštite presuđenih ratnih zločinaca, naglasio je Džaferović.\n“Podsjećam da Srbija već godinama pruža utočište generalu VRS Novaku Đukiću, koji je pred Sudom Bosne i Hercegovine osuđen za zločine na Tuzlanskoj kapiji.\nZaštita presuđenog ratnog zločinca, negiranje njegovog nedjela i vrijeđanje porodica nedužnih mladih ljude koje je pobio, prije svega je anticivilizacijski čin, ali i čin kojim Srbija dodatno potkopava svoje odnose sa BiH”, naveo je on.\nVrhunac cinizma je, kaže, da se promocija održava u trenutku posjete glavnog haškog tužioca Sergea Brammertza, koji je upravo na sastanku sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem iskazao nezadovoljstvo regionalnom saradnjom.\n“Kao član Predsjedništva, insistirat ću da se u okviru Revidirane strategije za procesuiranje ratnih zločina u BiH precizira politika Bosne i Hercegovine po pitanju regionalne saradnje i pronalaska načina da se zločinci pobjegli u susjedne zemlje privedu pred lice pravde”, poručio je Džaferović.\nPrethodni članakŠvedska princeza Victorija i princ Daniel prošetali Sarajevom\nNaredni članakObjavljen novi snimak brutalnosti izraelskih snaga nad Palestincima


KOMS: Zabrinjavajući položaj mladih u Srbiji - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » KOMS: Zabrinjavajući položaj mladih u Srbiji\nKOMS: Zabrinjavajući položaj mladih u Srbiji\n0Piše: FoNet 12. avgusta 2020. 14.09 Izmenjeno: 14.34\nOn je ukazao da se loš položaj mladih u Srbiji beleži i pored razvijenog institucionalnog okvira za pitanja mladih.\nJedan od autora istraživanja Boban Stojanović naglasio je da je istraživanje rađeno od maja do juna ove godine, na uzorku od 1.219 ispitanika uzrasta od 15 do 30 godina.\nOn je konstatovao da 63,6 odsto mladih iz ovog istraživanja živi u porodičnom stanu, a da manje od 10 odsto ima svoj stan.\nTakođe je konstatovano da 63,5 odsto mladih iz ovog istraživanja ne zarađuje, a da samo 4,8 odsto ima platu veću od 80 hiljada dinara.\nGeneralni sekretar KOMS Stefan Đorđević upozorio je da je samo 0,09 odsto budžeta Srbije namenjeno za mlade, a da 34 odsto opština u Srbiji uopšte ne izdvaja sredstva za mlade.\nIstraživanje je pokazalo da čak 77 odsto mladih u Srbiji smatra da izbori nisu bili fer, dok 76 odsto mladih ne veruje političarima.\nKako je istaknuto, ohrabruje podatak da je ove godine u parlamentu 28 mladih poslanika, što je znatno veći broj u odnosu na prethodne sazive.\nInteresantno je da nijedna institucija u ovom istraživanju nema veću ocenu od tri, iako i dalje najviše ocene imaju vojska i crkva.\nNosioci političkih funkcija – ministri, predsednici Vlade, Skupštine i Republike imaju najslabije ocene.\nOd ličnosti samo patrijarh Irinej ima ocenu iznad 2 u ovom istraživanju.\nKada se govori o Evropskoj Uniji, 46 odsto ispitanika ne podržava ulazak Srbije u EU, dok se za ulazak u EU zalaže 33 mladih ispitanika.\nPrema ovom istraživanju, Srbija bi u spoljnoj politici trebalo da se okrene Rusiji što smatra 30 odsto mladih, Evropskoj uniji smatra 21 odsto njih, Kini 13 odsto, a SAD samo 2 odsto.\nUlazak Srbije i bilo kakvu saradnju sa NATO ne podržava 59 odsto ispitanika, dok ulazak u ovaj vojni pakt podržava samo 6 odsto ispitanika.\nPrema zvaničnim statističkim podacima, u Srbiji je nezaposleno oko 104.000 mladih, što je oko 20 odsto nezaposlenih, i to je smanjenje u odnosu na prethodne godine, iako je konstatovano da veliki broj mladih ljudi nije na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, a jedan broj mladih svake godine ode iz zemlje.\nPrema ovom istraživanju, 53 odsto ispitanika bi otišlo u inostranstvo, i to pre svega iz ekonomskih razloga, što je smanjenje u odnosu na neke prethodne godine.\nU KOMS ovaj pad objašnjavanju uticajem pandemije korona virusa na putovanja i mogućnosti zapošljavanja u inostranstvu.\nKOMS, Međunarodni dan mladih, polozaj mladihBeograd\nGrčka i Turska se prepucavaju oko vojnih vežbi u istočnom Sredozemlju


Ćulibrk: Odvođenja iz “Bijele kuće” - MojPrijedor.com - Portal Grada Prijedora - Prijedor Vijesti\nDruštvo, Ratni zločin, Život\nĆulibrk: Odvođenja iz “Bijele kuće”\nPosted by mojprijedor on 11 Januara, 2022\nBijela kuca. Logor Omarska.\nFoto: Senad Draganovic\n”Fondacije za održavanje Šehidskih mezarluka – Hambarine”, Financijski izvještaj i lista članova za 2021. godinu\nZimski video snimak grada Prijedora\nNa suđenju Dušanu Ćulibrku, optuženom za zločine počinjene u ljeto 1992. godine na području Bosanske Krupe, svjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine je rekao da je vidio izvođenja zatvorenika iz “Bijele kuće”, ali da nije vidio ko ih odvodi.\nSvjedok Kemal Softić je kazao da je 1992. godine živio u Brđanima te da je 24. maja započelo bombardovanje. Prisjetio se da je 26. maja otišao “preko šume” kada su srpske snage njega i još 175 civila zarobili na Benkovcu. Kako je ispričao, prebačeni su u logor “Omarska”, gdje je boravio od 31. maja do 6. augusta 1992. godine.\nIspričao je da je nakon 23 dana boravka u “Omarskoj” prebačen u “Bijelu kuću”, poslije čega je ponovo vraćen u garažu u “Omarskoj”. Kako je izjavio, nakon što im je rečeno da idu na razmjenu, ponovo je prebačen u “Bijelu kuću”.\nPrisjetio se da su tokom njegovog boravka u “Bijeloj kući” došla dva autobusa, koji su odvozili zatočenike iz “Keraterma” i “Omarske”. Nakon što je Softiću tužilac Ahmed Mešić predočio zapisnik o saslušanju iz 2019., on je potvrdio da se na zapisniku nalazi njegov potpis te je kazao da je moguće da se odvođenje desilo u julu 1992. godine.\nNa upit branioca Dražena Zubaka, Softić je rekao da je nekoliko osoba, koje su zarobljene s njim na Benkovcu, krajem jula izvedeno iz “Bijele kuće” te da su odvedene na razmjenu. On je potvrdio da je vidio izvođenja, ali da nije vidio ko ih odvodi te da ne poznaje optuženog Ćulibrka.\nĆulibrk i Milorad Kotur su optuženi da su u svojstvu pripadnika rezervnog sastava policije Stanice javne bezbjednosti (SJB) Bosanska Krupa u julu 1992. godine lično i direktno sudjelovali u odvođenju, a potom i ubistvu 44 zatočenika iz logora “Omarska” počinjena na lokalitetu Donji Dubovik u ljeto 1992. godine, kao i ubistva sedam civila bošnjačke nacionalnosti koji su se iz pravca Prijedora kretali prema Bihaću.\nOptuženi Kotur se na ročištu za izjašnjenje krivnje u novembru nije pojavio, a Državni sud je donio rješenje da mu se odredi pritvor, a raspisivanje potjernice je u proceduri. Sud BiH je donio rješenje kojim se razdvaja Koturov postupak u odnosu na optuženog Ćulibrka, te će se voditi i dovršiti posebno.\nIsmet Mujanović je ispričao da je početkom 1992. godine bio načelnik Vojne bezbjednosti pri Okružnom štabu Teritorijalne odbrane Bihać, kada se političko-bezbjednosna situacija usložnjavala i kada je bila izražena napetost i nepovjerenje među narodima nakon višestranačkih izbora.\nIspričao je da je situacija kulminirala 21. aprila 1992. godine, kada je 6. sanska brigada u poslijepodnevnim satima započela s granatiranjem Bosanske Krupe. Dodao je da se stanovništvo počelo povlačiti na lijevu stranu rijeke Une, dok se na desnoj strani nalazila srpska teritorijalna odbrana, paravojne srpske formacije te dobrovoljačke snage Jugoslovenske narodne armije (JNA).\nOdgovarajući na pitanja Mešića, Mujanović je kazao da je čuo za mjesto Donji Dubovik te da postoje četiri Dubovika, koji se nalaze na desnoj strani, udaljeni oko 15 kilometara od rijeke Une.\nNa upit Zubaka, svjedok je rekao da nema neposrednih saznanja o ubistvu zatočenika i civila u mjestu Donji Dubovik, ali da je informisan da je nekoliko grupa koje su išle na slobodnu teritoriju zalutalo.\nTužilac Mešić je pročitao iskaz preminulog svjedoka Mirsada Šabića iz 2019. godine, u kojem je kazao da je u maju 1992. odveden u Osnovnu školu “Petar Kočić”, gdje se nalazilo 67 zarobljenika.\nPrisjetio se da im je jednom prilikom grupa vojnika, kojom je komandovao Kotur, naredila da kopaju tranšeje te da im je, nakon pucnjave, naređeno da uđu u kuću. Dodao je da mu je naređeno da izađe na balkon kao živi štit te da se, nakon što je pogođen u lijevi kuk, pojavio Kotur, koji je galamio na vojnika.\nBranilac Zubak je rekao da bi pitao svjedoka da li poznaje optuženog Ćulibrka.\nNa današnjem ročištu tužilac Mešić je pročitao i iskaz Dušana Kostića iz 2019. godine, koji je tokom saslušanja kazao da su prvi sukobi na području Bosanske Krupe započeli 21. aprila 1992. godine.\nNastavak suđenja je zakazan za 17. januar.\n*U ovom tekstu je ” Vojne policije” zamijenjeno sa “Vojne bezbjednosti”.


Izložba slika Milovana Mikija Radulovića – Butua.com – kultura i kulturni turizam Budve\nHomePo godinama2012Izložba slika Milovana Mikija Radulovića\n21/02/2012 2012, Art Press Budva, Fokus, Likovni programi - Arhiva (2007-....), Najave, izvještaji, reportaže... 0\nU Galeriji hotela „The Queen of Montenegro“ u Bečićima, 10. februara 2012. god. otvorena je samostalna izložba slika, poznatog crnogorskog akademskog slikara Mikija Radulovića iz Nikšića.\nRadulović se ovom prilikom, predstavio sa 15 slika galerijskog formata, rađenih u tenici ulje na platnu, novijeg datuma.\nMiki Radulović je majstor pejzaža, prepoznatljive lirike i svojevrsnog slikarskog instikta, koji ga po mnogo čemu čini osobenim na crnogorskoj likovnoj sceni, kazao je novinar i publicista Ranko Pavićević iz Budve, koji je otvorio Radulovićevu izložbu.\nIzložba Mikija Radulovića u geleriji hotela „The Queen of Montenegro“ u Bečićima, otvorena je do 2. marta, saopštili su iz NIP „ART-PRESS“ iz Budve, koje je organizator otvaranja Radulovićeve izložbe.


Arheolozi na tragu brodova potonulih pre 400 godina – Nadlanu.com\nArheolozi na tragu brodova potonulih pre 400 godina\nObjavljeno 4. juna 2013. / 11:52:39\nDva 400 godina stara ratna broda koja su potonula u Pacifiku posle napada holandskih pirata možda će ponovo izaći na suvo, ako stručnjaci u Peruu uspeju da ih uspešno izvade iz vode.\nDetektori za metal, magnetometri i sećanja ukazuju da su brodovi, deo flote koja je branila špansku krunu kada je Peru bio kolonija, 150 kilometara južno od Lime, rekao je Rojtersu istraživač i istoričar Horhe Ortis.\n“Santa Ana” i “San Fransisko” sa više od 300 članova posade potonuli su 1615. godine kada ih je holandski kapetan i pirat Joris Van Spilbergen napao tokom Osamdesetogodišnjeg rata između Španije i Holanđana.\nPosle Perua, Van Spilbergen je zaplovio na sever i napadao u Meksiku i kasnije FIlipinima, Ortis kaže da će izvlačenje ostataka brodova pružiti uvid u pomorski život Kraljevskog poseda Peru koji je nekada obuhvatao veći deo Južne Amerike. Drugi brodovi iz tog perioda uništeni su u zemljotresu i cunamiju 1746.\nMinistarstvo kulture Perua i Društvo Nacionalna geografija sponzori su istraživanja. Ortis smatra da će stručnjaci pronađi fragmente broda, artiljeriju, municiju, staklo i keramiku ali ne i potonulo blago.\n“Nema ni zlata ni srebra”, rekao je on aludirajući na spekulacije da su brodovi prenosili tovar blaga. “Ali dobićemo neprocenjive odgovore o našoj istoriji i kulturi”.\nBramerc: Žalićemo se na presudu Simatoviću i Stanišiću\nSPECIJAL: Najpopularnje i najslikanije trudnice 2013. (FOTO)\nTRAGEDIJA: Prevrnuo se brod sa svatovima, mladoženja poginuo\nSnažni zemljotresi pogodili pacifička ostrva


“Nasilje nije normalno” – EFM.BA\nOznaka: “Nasilje nije normalno”\nMinistarstvo saobraćaja zabranilo protestni skup “Nasilje nije normalno”\nLGBTI osobe u Kantonu Sarajevo još jednom su uskraćene za osnovno ljudsko pravo da protestnom šetnjom ukažu na konstantnu diskriminaciju kojoj su svakodnevno izložene.\nMinistarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo nije izdalo dozvolu za održavanjem protestnog marša “Nasilje nije normalno” koji je planiran za subotu, 13. maja.\nIako su iz Sarajevskog otvorenog centra pravovremeno dostavili zahtjev za dozvolom, odgovor iz Ministarstva saobraćaja još uvijek nije stigao.\n“Želimo da saopštimo da 29 dana nakon prijave ovog skupa mi još uvijek nemamo odgovor. Ministarstvo saobraćaja je odlučilo da ignoriše naše upućene zahtjeve. Njihovom nedopustivom ignorancijom smatramo da je najavljeni protestni skup zabranjen”, izjavila je tokom vanredne press konferencije Lejla Huremović iz Sarajevskog otvorenog centra.\nPlanirani skup trebao je skrenuti pažnju na činjenicu da posljednjih godina sve više lezbejki, gej muškaraca, biseksualnih, transrodnih i interspolnih osoba trpi nasilje u porodici ili su bile izložene međuvršnjačkom nasilju.\n“Ovom zabranom oduzeto je pravo na slobodu okupljanja jednoj od najugroženijih grupa u našem društvu – LGBTI osoba. Ovom odlukom se poručuje da LGBTI osobe nisu ravnopravne u ovom društvu”, poručili su iz SOC-a.\nZbog nedobivanja odgovora i nemogućnosti da se planirani protestni skup održi, iz SOC-a su pozvali građane i građanke da im se pridruže na skupu koji će se održati na isti dan, 13. maja u 11:45-12.30 ispred Ministarstva saobraćaja KS.\nAutor urednikObjavljeno 11. 05. 2017. Kategorije Vijesti iz CentraOznake "Nasilje nije normalno", Sarajevski otvoreni centarKomentarišite Ministarstvo saobraćaja zabranilo protestni skup “Nasilje nije normalno”


NASA: Dozvolićemo turistima let na Međunarodnu svemirsku stanicu!\nPetak, 7.06.2019., 21:37 Petak, 7.06.2019., 19:11\nAmerčka svemirska agencija (NASA) saopštila je danas da će privatnim licima dozvoliti let na Međunarodnu svemirsku stanicu.\nPredstavnici NASA rekli su na konferenciji za novinare da će troškove i organizaciju posade koja leti na stanicu prepustiti kompanijama “Boeing” i “Space X”, koje je agencija unajmila za takva putovanja, javio je Washington post.\nSa druge strane, NASA će naplatiti budućim turistima hranu, smještaj i komunikaciju na stanici, a ti troškovi bi mogli da iznose oko 35 000 dolara za dan.\nNASAmeđunarodna svemirska stanica


UJEŽ | Pozorište "Slavija" – Beograd\nU periodu svog najintenzivnijeg i najuspešnijeg komediografskog stvaranja, Branislav Nušić je napisao „Ožalošćenu porodicu“ (1934) i „Dr“ (1936). Između njih je smestio komediju „Ujež“ (1935). Ovaj komad je u njegovo vreme, a bogami i danas, izazivao otpore i kritike upravo onih o kojima je pisao. Ženama je, naravno zavisno od ugla gledanja, smetao Nušićev konzervativan stav o njihovoj ulozi u „životu i društvu“. Eto, dešavalo se da i poznati ljubitelj „nežnijeg pola“ doživi da ga popreko gledaju zagrižene predstavnice ženskih udruženja i organizacija…\nZato je adaptacija išla linijom da istakne one posledice koje proizilaze iz tog „društvenog angažmana“, one nedoumice i sukobe koji svoj pečat uvek najviše ostave na deci. Sažimala se povremena raspričana literarnost i prazan hod koga je u ovoj komediji bilo, a isticali elementi koji uzrokuju nove zaplete kojih kod Nušića uvek ima u izobilju.\nRežija je, shodno tome, želela da individualizuje likove i da razvija one situacije koje akcentuju Nušićeve najbolje komediografske osobine. Velike simpatije koje je on gajio za svoje likove čine da njegove komedije danas zvuče isto onoliko aktuelno kao i u vreme kada su nastajale. „Ujež“ zato, danas može da se igra i kao klasika i kao savremeni tekst, mada smo se mi opredelili za vreme kada je komedija nastala. Aktuelnost koja izvire iz Nušićevog dela dokazuje nepromenljivost ljudske prirode i živopisnost našeg, domaćeg mentaliteta.


Magla jutros smanjuje vidljivost mjestimično i ispod 50 metara na putevima Banjaluka-Klašnice i Vlasenica-Han Pijesak, saopštio je Auto-moto savez Republike Srpske.\nRepublika Srpska 27.10.2016 | 08:34\nSaobraćaj se jutros na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ odvija bez dužih zastoja i posebnih ograničenja, po suvom i mjestimično vlažnom kolovozu.\nZbog izvođenja međunarodne vojne vježbe "Regeks 2016" na vojnom poligonu Manjača, u organizaciji Oružanih snaga BiH, od 8.00 do 15.00 časova biće privremeno obustavljen saobraćaj na dionici Kola-Stričići i preusmjeren na alternativni pravac Kola-Ledenice-Stričići.\nZbog izgradnje vijadukta "Mahovljani" na auto-putu Banjaluka–Doboj /dionica Banjaluka–Prnjavor/ petlja "Mahovljani" zatvorena je za sav saobraćaj, a vozači mogu koristiti petlju "Aleksandrovac".\nU cilju bezbjednog odvijanja saobraćaja na auto-putu "9. januar" Prnjavor-Doboj, uspostavljen je poseban režim saobraćaja, regulisan signalizacijom.\nU toku su radovi na projektu "Rekonstrukcija gradskog vodovodnog sistema Kozarska Dubica-faza dva" na dionici magistralnog puta Kostajnica-Kozarska Dubica jedan, a odvijanje saobraćaja reguliše privremena saobraćajna signalizacija.\nNa regionalnom putu Bratunac tri-Drinjača i dalje ostaje na snazi zabrana za teretna vozila ukupne mase preko 3,5 tona i autobuse klase M3, dok se zabrana ne odnosi autobuse prevoznika ad Holding "Drinatrans" Zvornik, koji saobraćaju na redovnim autobuskim linijama Zelinja-Zvornik, Bratunac-Polom-Zvornik, Bratunac-Polom-Bijeljina i Polom-Bratunac.\nZbog aktuelnih radova tokom dana moguće je sporije saobraćanje na putevima: Banjaluka-Jajce, Donji Vakuf-Bugojno, Prozor-Jablanica, Maglaj-Doboj, Priboj-Simin Han i Živinice-Šićki Brod.