Dometi i granice parlamentarizma u Srbiji*\nSrpski parlamentarizam suvise je kratko trajao da bi se njegove osnovne institucije mogle jasno profilisati. I uloga kralja i partijski sistem i odnos izmedju skupstine i vlade – za sve vreme su bili u procesu definisanja. Tako, izuzimajuci prve tri godine, kralj nije uticao na sudbinu vlade, ali su bezmalo sve politicke stranke, izuzev vladajuce, podrzavale koncept parlamentarnog rezima u kojem kralj intervenise u odnose izmedju skupstine i vlade, pa je mogucnost ponovnog aktiviranja vladaoca bila realna do samog kraja. Dalje, homogena vlada je preovladjivala, ali je uverenje da u postojecoj partijsko-politickoj realnosti Srbije koalicija optimalan oblik vlade bilo tako snazno da je upravo pitanje homogena ili koaliciona vlada predstavljalo okosnicu parlamentarnih sukoba tokom celog razdoblja. Partijski sistem, koji je srpski parlamentarizam i sam gurao u pravcu koalicionih vlada, presao je put od faktickog monizma, preko kratkotrajnog bipartizma, do partijskog pluralizma sa najjacom strankom, koja, medjutim, vec pred kraj ovog perioda vise nije bila u stanju da obezbedi dovoljno snaznu skupstinsku vecinu da bi ocuvala homogenu vladu. Velikog znacaja u tome imao je izborni sistem, koji je, s jedne strane, znatno povlascivao najjacu stranku, a time i koncept homogene vlade, ali je istovremeno podsticao izborne sporazume, koji su vremenom sve vise povecavali prakticnu proporcionalnost izbornog sistema, snazeci time i ideju koalicionih vlada. (...)\nAko se, medjutim, ostavi po strani ovaj njegov, strogo institucionalni plan, pa se postavi pitanje sustinskih ogranicenja toga iskustva, onih o kojima je parlamentarna praksa svakodnevno svedocila, a forma ih tek ovlas pokrivala – onda objasnjenje ne treba traziti u kratkom trajanju, nego u istorijskoj preuranjenosti srpskog parlamentarizma, usled koje je priroda usvojenih institucija stajala u neskladu sa realnom drustvenom i politickom podlogom na kojoj su one pocivale. Jedanaest godina parlamentarne prakse pod Ustavom iz 1903. bilo je dovoljno da se taj nesklad pokaze u izostrenoj svetlosti, a kriticki raspolozeni savremenici ove epohe imali su o njemu punu svest i isticali ga kao osnovni uzrok zbog kojeg se – kako su govorili – »toliko hvaljene zapadne ustanove odmah izmetnu na nasem zemljistu«1 i daju »sasvim druge rezultate«.2 (...)\nNa prelomu stoleca srpsko drustvo je jos uvek bilo agrarno, veoma siromasno, pretezno nepismeno, i uopste vrlo neprosveceno, s gradjanstvom koje je bilo tek u povoju. Uvodjenje parlamentarnih ustanova prethodilo je, dakle, samom gradjanskom drustvu. U tom, kao i u pogledu politickog i ustavnog razvitka uopste, iskustvo Srbije sasvim odstupa od evropskog iskustva. U Evropi je prvo nastao gradjanin, pa tek dugo za tim politicke partije. U Srbiji je bilo obrnuto: politicke stranke, kao mehanizam modernih politickih rezima, nastale su pre nego sto je bio zavrsen proces prelaska iz agrarno-patrijarhalne zajednice u gradjansko drustvo. One su, stoga, svoje clanstvo regrutovale pretezno medju srpskim seljastvom, cija je, pak, dominantna politicka svest u znatnoj meri bila zarobljena egalitaristickim i kolektivistickim duhom, sa nedovoljno razvijenom idejom o individualnoj slobodi i, iznad svega, sa izrazenim nedostatkom tolerancije. Nacionalna ideja u toj svesti najcesce je bila redukovana na teritorijalne ciljeve koje je trebalo ostvariti ratom, pri cemu je mit o Kosovu i njegovoj »osveti« imao posebno vazno mesto. Ovakva struktura i osobine srpskog drustva bitno su odredili prirodu politickih partija, njihovu ideologiju, razumevanje demokratije, pa i same drzave. Sve to zajedno nije moglo ostati bez odgovarajuceg odraza na parlamentarni zivot, cineci onaj pravi, najdublji izvor iz kojih su proistekla osnovna ogranicenja srpskog parlamentarno-demokratskog iskustva.\nOno sto je s tim u vezi posebno ometalo normalno funkcionisanje institucija parlamentarnog rezima bila je okolnost da je u vreme njegovog uspostavljanja, 1903. godine, proces pluralizacije politicke scene bio u samom zacetku. Parlamentarizam je u Srbiji zapoceo zivot fakticki u uslovima monizma: Radikalna stranka, sa blizu 90% poslanickih mesta u prvoj izbornoj skupstini nakon majskog prevrata, zapravo nije ni imala opoziciju. U tom smislu moglo bi se reci da je rezim poceo da funkcionise tek nakon podele samih radikala u dve stranke, staroradikalnu i Samostalnu radikalnu stranku, krajem 1904. godine. Medjutim, razdvajanje radikala nije bio cin, nego proces – dug i mucan, cesto pracen pokusajima uspostavljanja ponovnog stranackog jedinstva. On je bio opterecen odsustvom vidljivog i jasnog ideoloskog i programskog razlaza i snaznom, cesto emotivnom odanoscu izvornom radikalizmu, kao i preovladjujucim uverenjem da je njihova stranacka deoba bila isto sto i »raskol srpskog naroda« te da je zato bila »nesreca« i »zlocin«, za koji su se dve grupe medjusobno optuzivale. S takvim obelezjima, proces unutarradikalske deobe i sam je svedocio o dubokoj ukorenjenosti monisticke politicke svesti u srpskom drustvu onoga vremena. Tek nakon 1906. godine, posle velike, nesumnjive i konacne izborne pobede starih nad samostalnim radikalima, partijski identitet i jednih i drugih postao je neosporan. U tom smislu, razdoblje do izbora od 1906, koje formalno nosi obelezje bipartizma, u samoj stvari je predstavljalo proces prvobitne partijske pluralizacije.\nKao nacelo politickog zivota, pluralizam se veoma sporo i tesko usvajao. O tome uverljiva svedocanstva pruzaju osnovne formule koje su koriscene za vrsenje politickog uticaja i pridobijanje glasova biraca. Kada je rec o samim radikalima, kao izrazito dominantnoj politickoj grupaciji, oni su, pokazujuci sklonost da izmedju sebe i srpskog naroda stavljaju znak jednakosti, radikalizam razumevali kao jedinu politicku opciju u Srbiji; ostale dve stare stranke, Liberalnu i Naprednu, oni su u politickoj borbi cesto obelezavali kao »reakcionarne«, »vlasnicke«, kao olicenje »kaputa« koji stoji nasuprot »gunjcu i opanku«. Jednako ceste kao ove koje su ciljale na simpatije prosecnog biraca prema ideji socijalne jednakosti, bile su i formule koje su imale u vidu duboko ukorenjenu ideju o »osveti Kosova«, kao i ksenofobiju, narocito dubok strah od Austro-Ugarske, ali i snaznu odbojnost prema Zapadu uopste. Tako su uobicajene kvalifikacije politickog protivnika bile »izdajnik«, »austrijski spijun«, »izmecar Obrenovica«. (Ovo poslednje znacilo je isto sto i izdajnik, s obzirom da su Obrenovici simbolisali politiku oslonca na Austro-Ugarsku.) Iako su diskvalifikacije ove vrste srazmerno najcesce upotrebljavali radikali, izjednacavanje stranacke pripadnosti sa pitanjem patriotizma bilo je uobicajeno i u redovima drugih stranaka. Ukratko, proces stvarne politicke pluralizacije daleko je zaostajao za procesom partijske pluralizacije, i na tom planu jasno se pokazivala patrijarhalno-kolektivisticka pa i egalitarna sustina preovladjujuce politicke svesti.\nS tim u vezi stajala je i nedovoljno razvijena ideja o politickim slobodama, sto su izborne borbe, koje su takoreci neprekidno trajale, najbolje osvetljavale. Njihovo doista bitno obelezje bilo je tesko narusavanje nacela slobode izbora. Manipulacije i zloupotrebe dolazile su pre svega od strane vlasti, ali su siromastvo i velika neprosvecenost pri tom igrali vaznu ulogu, jer su kod obicnog biraca proizvodili predrasude i strahove. To je izbornu utakmicu pretvaralo u izborne ratove, u kojima je cak bilo i ubistava. Izrazitu netrpeljivost podsticala je i okolnost da je izbore uvek dobijala vladajuca stranka, stvarajuci tako utisak da je vlast nesmenjiva.\nNa nivou samih institucija, najvece teskoce proizlazile su iz sklonosti gotovo neprekidno vladajucih starih radikala da parlamentarnu vladu razumeju kao neogranicenu vlast vecine. Ovo je ukljucivalo i spremnost da se volja svoje stranke stavlja iznad zakona i ustava i da se ne pravi razlika izmedju partijske vlade i partijske drzave. Ovakvo razumevanje parlamentarne vlade, kao neogranicene vlasti vecine, koje je u Srbiji uoblicila Radikalna stranka, a koje je u krajnjem ishodu vodilo partijskoj drzavi, stajalo je u neposrednoj vezi sa samorazumevanjem ove stranke kao jedine »narodne«, a time i jedine legitimne. Izrazavajuci u osnovi kolektivisticki nacin razumevanja drzave, i jedno i drugo je imalo duboke korene u istoriji Radikalne stranke. Dvadesetak godina ranije, sa svojim konceptom »narodne drzave«, ona se profilisala kao stranka radikalne demokratije narodnjacko-socijalisticke provenijencije, koja je, uzivajuci podrsku ogromne mase naroda, sebe izjednacavala sa srpskim narodom. Napustajuci vremenom program »narodne drzave«, a prihvatajuci okvire ustavne monarhije, ona nije napustila i svoj prvobitni nacin samorazumevanja, i tokom nekoliko godina svoje vlade pod Ustavom iz 1888. utkala je u tradiciju srpske ustavnosti koncept partijske drzave, pokrivajuci ga upravo parlamentarnom formom. U tome se jasno, mozda jasnije nego u bilo kom drugom obelezju srpskog parlamentarnog iskustva 1903–1914, ogledala tezina istorijskog nasledja. Partijska drzava, koju je jos Slobodan Jovanovic identifikovao kao stalnu teznju Radikalne stranke, predstavlja najtrajniju tekovinu srpskog radikalizma. Ona je pustila duboke korene, nadzivela sve ideoloske mene Radikalne stranke i postala sastavni deo politicke kulture i mentaliteta u Srbiji.\nApsolutizovanje nacela vladavine vecine, praceno drasticnim narusavanjem izbornih sloboda, nailazilo je na jednako radikalan odgovor manjine, u kojoj su najborbeniji bili samostalni radikali. S parolom borbe za slobodne izbore i »pravnu drzavu«, opozicija je vrsila upornu parlamentarnu opstrukciju, pretila novom »revolucijom« i zalagala se za aktivnu ulogu kralja, dokazujuci njegovu duznost da ustane u zastitu ustava i zakona protiv, kako se govorilo, »apsolutizma jedne stranke«. Stranke manjine nisu prestajale da radi obezbedjenja slobodnih izbora traze obrazovanje posebne »izborne vlade«, sto se svodilo na zahtev upucen vladaocu da rukovodjenje izborima preuzme u svoje ruke.\nSledece vazno ogranicenje srpskog parlamentarizma bio je snazan uticaj vojske u politici. Militarizam je bio problem sa kojim je parlamentarni rezim u Srbiji bio suocen za sve vreme svog trajanja i ispoljavao se dvostruko. Prvo, neposrednim uticajem vojske na sastav vlade, cime se marginalizovala politicka uloga legalnih organa vlasti i dovodio u pitanje osnovni smisao ustavnosti, kao sistema ogranicene, javne i kontrolisane vlasti. Drugo, u uslovima snaznog nacionalizma i neprekidnih priprema za nove ratove, rastao je znacaj i ugled vojske u drustvu, koja se povezivala sa svim znacajnim politickim ciniocima, ukljucujuci i politicke stranke. Ugledni pojedinci su propagirali »novi srpski patriotizam« naspram »kosmopolitizmu« i pozivali Srbiju da se spremi da ostvari »najvece teritorijalne transformacije Balkanskog poluostrva«, apelujuci istovremeno na politicke stranke da obustave medjusobnu borbu.3 Sve je to podsticalo militarizaciju najsireg javnog mnenja u kojem su individualne slobode i ustavnost ionako imale plitke korene i lako gubile bitku u konkurenciji sa idejom nacionalnog oslobodjenja i ujedinjenja.\nSve u svemu, prakticno politicka sadrzina parlamentarnih institucija u Srbiji 1903–1914. bitno je odstupala od temeljnih nacela parlamentarne drzave. Pri svemu tome parlamentarna forma je vise-manje korektno postovana i sa te, strogo institucionalno-pravne tacke gledista, rezim u Srbiji 1903–1914. bio je parlamentaran. Ove protivrecnosti izmedju forme, s jedne strane, i sadrzine parlamentarnih institucija, s druge, predstavljaju jedno od osnovnih obelezja, ali i najtezih istrazivackih problema srpske parlamentarne istorije u ovom razdoblju. U stvari, uvodjenje parlamentarnih institucija u Srbiji 1903. i njihovo jedanaestogodisnje funkcionisanje pokazuje se kao problem recepcije modernih politickih institucija u predmodernom drustvu. Zato se kao pitanje od sustinskog znacaja postavlja pitanje prakticnih dometa tih institucija, posebno njihove delotvornosti na planu stvarne modernizacije politickog zivota, podrazumevajuci pod tim snazenje individualistickog principa i politicku pluralizaciju drustva, podizanje nivoa tolerancije i prodiranje nacela zakonitosti i pravne drzave u politicku svest gradjana. Odgovor na to pitanje odredjuje znacaj srpskog parlamentarnog iskustva 1903–1914. u istoriji politicke modernizacije srpske drzave u XX veku. (...)\nDa li se, dakle, i u kom domenu parlamentarnog zivota mogu uociti znaci modernizacije politickog zivota koji bi se mogli objasniti kao neposredan rezultat funkcionisanja institucija? Odmah treba reci da je odgovor na to pitanje potvrdan, stavise, da je u nekim segmentima politickog zivota uocljiv izrazit dinamizam.\nU tom smislu na prvom mestu treba istaci vec pomenutu pluralizaciju partijsko-politicke scene, a zajedno s njom i porast tolerancije u medjupartijskim odnosima. Podela Radikalne stranke odigrala je kljucnu ulogu, jer je oznacila izlazak Srbije iz faktickog partijskog monizma. Ali proces pluralizacije nije se zaustavio na tome. Nestanak partijskog hegemona podigao je realan znacaj ostalih stranaka, upucivao na saradnju i, uopste, znatno oziveo partijski zivot u celini. Za jedanaest godina funkcionisanja parlamentarnih institucija, Srbija je izvedena iz partijskog monizma, u njoj se artikulisalo nekoliko politickih stranaka, odnosno partijskih grupacija; pred rat, restrukturiranje partijske scene i dalje je bilo u toku, nagovestavajuci nova partijska grupisanja. U ovom pogledu, partijski zivot je na kraju razdoblja izgledao znatno moderniji nego na pocetku. Medju znacajnim ucincima parlamentarne epohe u Srbiji treba pomenuti i vidno sazrevanje svesti o znacaju ustavnosti, zakonitosti, kao i postovanje forme i procedure u procesu politickog odlucivanja. Ova pitanja, koja zasecaju u samu sustinu pojma moderne drzave, bila su neprekidno otvorena i vrlo zivo raspravljana u onovremenoj politickoj javnosti – u skupstini i van nje, u stampi i casopisima. Te rasprave imale su veliki znacaj za artikulaciju srpskog parlamentarizma i postale su njegovo doista vazno obelezje. Stranacki prvaci, cesto ugledni naucnici i intelektualci, svojim sjajnim skupstinskim govorima izrecenim u odbranu institucija ustavnosti, slobode, zakonitosti i demokratije, obogatili su srpsku politicku tradiciju i ostavili svedocanstvo o postojanju moderne politicke elite. Medju skupstinskim poslanicima bio je znatan broj pravnika – advokata, sudija, pa i profesora univerziteta; oni su iz dana u dan tumacili ustav, zakone, poslovnik, objasnjavali smisao institucija i nacela moderne drzave, pozivali se na pravne autoritete i ustavnu praksu stranih zemalja. (...)\nNaravno, njih je od obicnih poslanika, jos vise od prosecnih biraca, delila citava provalija, ali oni su svojim politickim, cesto i moralnim autoritetom pribavljali autoritet samim institucijama i pomagali razvoj svesti o njihovom znacaju. Medjutim, vreme koje su srpske politicke stranke na celu sa svojom elitom imale na raspolaganju bilo je suvise kratko da bi se mogle oceniti njihove realne mogucnosti da u tom pogledu naprave znacajne pomake. Pitanje je ne samo koliko su to dozvoljavala ona dubinska i dugotrajna svojstva drustva koja su determinisala njihovu politicku kulturu, nego jos i to koliko je sama elita bila kadra da u prakticnoj politici ostane lojalna nacelima koja je inace branila. Sa stanovista stabilnosti parlamentarnih institucija obeshrabrujuca je cinjenica da je, uprkos sjajnim primerima borbe za odbranu autonomije institucija od politickih pretenzija vojske, otpornost prema militaristickim tendencijama, posebno medju strankama manjine, vremenom slabila, sto je najveci deo opozicije uoci Prvog svetskog rata dovelo cak dotle da se u borbi za vlast neposredno osloni na militaristicke krugove u vojsci. Poslednji meseci srpskog parlamentarnog iskustva bili su obelezeni cinjenicom da je uticaj vojnih krugova na rad legalnih institucija rezima dostigao tacku na kojoj su i same institucije dovedene u pitanje. Ona je ukazivala na nesposobnost politickih stranaka da sagledaju granicu na kojoj prestaje zastita sopstvenog partijskog interesa a pocinje razaranje institucija. To je bacalo ozbiljnu senku na inace nesporno znacajne rezultate parlamentarne epohe i ukazivalo na to da duboka kriza pred kojom se nasao srpski parlamentarizam uoci izbijanja Prvog svetskog rata nije dosla spolja, nego iznutra, iz dubine drustvenog i politickog tkiva onovremene Srbije.\nS tim u vezi postavlja se pitanje koliko je otpornu snagu politickih stranaka prema militarizmu slabila gotovo jednodusna fiksiranost na ambiciozne nacionalne ciljeve koje je trebalo ostvariti ratom, a koliko njihov prerani umor i prebrza istrosenost u borbi za vlast. Uopste, kakve su bile realne mogucnosti Srbije za ocuvanje liberalno-demokratskih institucija u uslovima u kojima je postojao spoj izmedju slabih socijalnih temelja na kojima su one pocivale, s jedne strane, i snaznog nacionalizma, cija je osnovna sadrzina podrazumevala rat, s druge. Sve to ulazi u krug onih pitanja koja su ovom knjigom tek naznacena, a koja cine vaninstitucionalni aspekt srpskog parlamentarizma. Istovremeno, to su ona pitanja bez cijeg odgovora istorija srpskog parlamentarnog iskustva 1903–1914. ostaje samo delimicno objasnjena.\n1 »Nedeljni pregled«, br. 11/1908, str. 180.\n2 S. Ribarac, Sten. bel., 1910/11, 20. 01. 1911, str 10.\n3 V. J. Cvijic, O nacionalnom radu, »Srpski knjizevni glasnik«, XVIII, 1. 03. 1907, str. 355–362.\n*) Iz: Olga Popovic-Obradovic, Parlamentarizam u Srbiji 1903–1914, »Sluzbeni list SRJ«, Beograd 1998, str. 421–428. Oprema redakcijska.


Svetska banka: Ubrzan ekonomski oporavak Srbije, očekuje se rast od 6% - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tSvetska banka: Ubrzan ekonomski oporavak Srbije, očekuje se rast od 6%\nSvetska banka: Ubrzan ekonomski oporavak Srbije, očekuje se rast od 6%\nEkonomski oporavak Srbije se ubrzava, uz oživljavanje privatne tražnje i povećanje ukupnih investicija, a očekuje se da će stopa rasta u 2021. godini dostići šest odsto nakon čega će se na srednji rok vratiti na nivo od oko četiri odsto, navodi se u novom ekonomskom izveštaju Svetske Banke za Zapadni Balkan koji prenosi Beta.\nRast u Srbiji je, kako je ocenjeno, ove godine podstaknut novim paketom finansijskih podsticaja, ali se fiskalni deficit ipak tokom 2021. postepeno smanjivao, dok su dobri izvozni rezultati pomogli da deficit tekućeg računa ostane ispod projektovanog.\nPotrošnja će ostati glavni pokretač rasta BDP-a na srednji rok, dok će neto izvoz i dalje davati negativan doprinos privrednom rastu, procena je Svetske banke.\nSrbija će na srednji rok održati makroekonomsku stabilnost, dok se za inflaciju – uprkos ubrzanju u prethodnih nekoliko meseci – očekuje da se vrati u okvire ciljanog raspona Narodne banke Srbije. Međutim, rizici vezani za oporavak u Evropi i širom sveta, kao i sve veći broj slučajeva zaraze korona virusom, mogli bi da ugroze ove pozitivne izglede, navodi se u saopštenju Svetske banke.\nCeo region u plusu\nUkazano je da su otvaranje novih radnih mesta i zelena transformacija zajednički ciljevi svih zemalja Zapadnog Balkana, u kojima se privredni rast ponovo pokreće nakon recesije izazvane kona virusom tokom 2020.\nIzgledi za ovaj region su značajno poboljšani, tako da bi projektovani rast BDP-a trebalo da dostigne 5,9 odsto u 2021. posle smanjenja od 3,1 odsto u 2020. godini.\nStopa siromaštva u regionu, prema projekcijama, vratiće se na trend zabeležen pre izbijanja pandemije i smanjiće se za oko jedan procentni poen na 20,3 odsto, slično nivou iz 2019. godine. Oporavak je, međutim, i dalje izložen pretnjama, navela je Svetska banka.\nGubitak radnih mesta usled recesije i njenih posledica nesrazmerno je pogodio žene i mlade, što bi moglo da ugrozi napore da se povećaju višegodišnje niske stope njihovog učešća u radnoj snazi. Stopa nezaposlenosti mladih u 2021. porasla je na 37,7 odsto, za 5,4 procentnih poena u odnosu na jun 2020, dodatno otežavajući izglede za zapošljavanje mladih.\n„Kako se zemlje Zapadnog Balkana okreću budućnosti nakon pandemije, njihove javne politike treba usmeriti na otklanjanje ključnih prepreka za kreiranje radnih mesta i ekonomsku transformaciju, uključujući i zelenu tranziciju“, rekla je direktorka Svetske banke za region Zapadnog Balkana Linda Van Gelder.\nUsijanje cena električne energije u EU: Da li je zeleno uteralo struju u crveno?


Osmoro povređenih u požaru u Nišu\nU požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Bulevaru Nemanjića u Nišu lakše je povređeno osam osoba, javio je danas RTS. Požar je izbio oko dva sata iza ponoći na četvrtom spratu zgrade, a izgoreo je stan u kome su živele majka i ćerka.\nPožar u stambenoj zgradi u Nišu, osmoro lakše povređenih\nPožar u stambenoj zgradi u Nišu, osmoro lakše povređenih Osmoro ljudi je lakše povređeno u požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Bulevaru Nemanjića u Nišu. NIŠ - Osmoro ljudi je lakše povređeno u požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Bulevaru Nemanjića u Nišu.\nPožar u stambenoj zgradi u Nišu, osmoro povređenih\nOsmoro ljudi je povređeno u požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Bulevaru Nemanjića u Nišu, javlja dopisnik ...\nPožar u stambenoj zgradi u Nišu\nRTS - 06.01.2020\nU zgradi koja se nalazi na uglu Ulice 21. maj i Homoljske u Nišu izbio je požar u jednom stanu. Velika matrijalna ...\nNIŠ – Osmoro ljudi je lakše povređeno u požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Bulevaru Nemanjića u Nišu, prenosi Tanjug. U požaru koji je izbio oko dva sata iza ponoći na četvrtom spratu zgrade, izgoreo je stan u kome su živele majka i ćerka, prenosi RTS.


Do srijede akcija pojačane kontrole posjedovanja zimske opreme na području Zvornika - Zvornicki.ba\nDo srijede akcija pojačane kontrole posjedovanja zimske opreme na području Zvornika\nPolicijski službenici Policijske uprave Zvornik će od 9. do 11. decembra 2019. godine, realizovati regionalnu akciju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, sa akcentom na kontrolu posjedovanja i upotrebe zimske opreme kao i zatamnjenosti staklenih površina na motornim vozilima.\nOvom prilikom podsjećamo sve građane da je od 15. novembra tekuće godine do 15. aprila naredne godine, obavezno posjedovanje zimske opreme bez obzira na vremenske uslove. Takođe, podsjećamo da se stakla na vozilu ne smiju na bilo koji način dodatno zatamnjivati u odnosu na fabričku ugradnju. Izuzetno, mogu se dodatno zatamniti bočne staklene površine motornih vozila iza leđnog naslona sjedala vozača i suvozača, homologiranim folijama, bez refleksije.\nPolicijska uprava Zvornik apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajne propise kako bi svoju i bezbjednost drugih građana podigli na što veći nivo, saopšteno je iz Policijske uprave Zvornik.\nTagged Akcija, kontrola, kontrola saobracaja, Podrinje, Policija, Policijska uprava Zvornik, saobracaj, zimska oprema, Zvornik\nPrevOdbojkaši Drine za manje od sat vremena savladali Gradišku izbili na vrh tabele i obezbjedili plejof za prvaka\nNextKlanjana dženaza svirepo ubijenom mladiću, ogroman broj ljudi oprostio se od Edina, svirepo ubistvo snimano telefonom


Vozači oprez, klizavi i mokri kolovozi\nProhodnost putnih pravaca u Republici Srpskoj jutros je zadovoljavajuća, kolovozi su pretežno mokri i klizavi, a preko prevoja u višim predjelima registrovane su slabije snježne padavine.\nU kotlinama i duž riječnih tokova, kao i preko prevoja, ima mjestimične magle, a na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina mogući su odroni zemlje i kamenja na kolovoz, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nZbog izgradnje vijadukta “Mahovljani” na auto-putu Banjaluka-Doboj, dionica Banjaluka-Prnjavor, petlja “Mahovljani”, zatvorena je za saobraćaj, a vozači mogu koristiti petlju “Aleksandrovac”.\nS ciljem bezbjednog saobraćanja na auto-putu “9. januar”, uspostavljen je poseban režim saobraćanja kod petlji “Prnjavor” i “Johovac”, kao i na regionalnom putu R-474 i magistralnom M-17.\nRadi izvođenja minerskih radova na magistralnom putu Banjaluka-Crna Rijeka, kod “Male hidroelektrane Bočac”, od 14.00 do 14.30 časova doći će do privremene obustave saobraćaja.\nNa dionici magistralnog puta Klašnice-Prnjavor, na području “Đokinog potoka”, i na dionici regionalnog puta Prnjavor-Stanari, na području “Prnjavorske petlje”, izmijenjen je režim saobraćanja zbog ulaska i izlaska transportnih vozila sa građevinskim materijalom i građevinskih mašina koje učestvuju na izgradnji auto-puta Banjaluka-Doboj.\nZbog bušenja i miniranja terena na dionici magistralnog puta Rogatica-Ustiprača u mjestu Dub dolazi do povremene obustave saobraćaja od 9.00 do 10.00 i od 14.00 do 17.00 časova. Na regionalnom putu Karanovac-Kneževo, na trećem kilometru od Karanovca, u mjestu Ljubačevo, zbog aktiviranog klizišta, saobraća se jednom saobraćajnom trakom, naizmjenično.\nZbog izgradnje vijadukta na regionalnom putu R-405, dionica Stari Majdan 2 – Lamovita, potpuno je obustaljen saobraćaj. Na dionicama magistralnog puta Čelinac-Kotor Varoš i Kotor Varoš-Obodnik zbog sanacije gradske vodovodne mreže biće izmijenjen režim saobraćaja.\nZbog izgradnje mosta preko rijeke Ukrine u Dragalovcima, na dionici regionalnog puta Gornja Vijaka dva-Razboj potpuno je obustavljen saobraćaj za sva vozila i preusmjeren na lokalni put kroz selo Brestovo gdje je zabranjen saobraćaj za teretna vozila preko 15 tona nosivosti.\nU toku su radovi na dionici magistralnog puta Brčko-Lončari, u naselju Gorice, te izgradnja obilaznice oko Brčkog na magistralnom putu Brčko-Bijeljina, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja.\nNa dionici regionalnog puta Ukrina-Vijaka, u Vijačanima zbog sanacije kolovoza saobraćaj se odvija povremeno jednom trakom, a na regionalnom putu Karanovac-Mitrovići na mjestu klizišta saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom.\nZbog deminiranja terena na regionalnom putu Sapna-Karakaj-Zvornik u mjestu Zaseok od 8.00 do 16.00 časova biće povremenih obustava saobraćaja, u intervalima 30 minuta obustave i 15 minuta propušatanja.\nZbog deminiranja terena na dionici magistralnog puta Tuzla-Ugljevik u mjestu Banj Brdo, lokalitet Simina cesta, biće povremeno obustavljan saobraćaj od 8.00 do 16.00 časova.\nObustave će trajati 30, a propuštanje saobraćaja 15 minuta. Od 8.00 do 16.00 časova, zbog deminerskih radova, aktuelne su privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Teslić-Kotor Varoš, u mjestu Rujevica, i to 30 minuta obustave i 15 minuta propuštanja.\nZbog deminerskih radova u mjestu Klakari Donji, u opštini Brod, do 16. decembra biće povremenih obustava saobraćaja na dionici magistralnog puta Brodsko Polje/Brusnica radnim danima od 8.00 do 15.00 časova.\nU Federaciji BiH je mokar ili vlažan kolovoz i pojačan je promet vozila u blizini većih gradskih centara. Slabije magle ima na širem području Kladnja, Mostara i Čapljine.


DODIK: Republika Srpska treba da se udruži sa Srbijom! Bilo kao federacija ili konfederacija, to je JEDINO realno\n13:46h INCIDENT NA PLAŽI U SPLITU: Napadnuti državljani Srbije\nINCIDENT NA PLAŽI U SPLITU: Napadnuti državljani Srbije\nsusret predsednika srbije sa tri predsednika opština\nandrej mlakar\t 08.05.2021. 11:24h\n"Samo tu energiju kod Srba osloboditi je svakako velika pobeda svih nas, a ta energija mora da bude usmerena ka jačanju Republike Srpske i bez obzira što priča Incko ili bilo ko drugo. Jedina realnost je da se Republika Srpska odvoji i da živi sama i da se udruži u nekom obliku, federalnom, konfederalnom sa Srbijom", kazao je Dodik odgovarajući na pitanje novinara koji je njemu od non pejpera koji su se pojavili u prethodnom periodu najrealniji.\n"Ali, ovde nije pitanje zašto smo mi protiv njih, već zašto su oni protiv nas, ovde se radi o nasoj zemlji a ne njihovoj", rekao je Dodik.\n"Mislim da nikada nije bilo veće uverenje kod Srba, kod rukovodstva u Republici Srpskoj i u Srbji da treba da kažu - ovo je naš interes", poručio je Dodik i dodao da to podrazumeva i svest o tome da ono što se Srbima nudi ne mora da znači da je to najbolje i dobro".\nMilorad DodikAleksandar VučićSrbijaRepublika Srpskafederacijakonfederacija


Zna se da Hrvatska prolazi, ali kvote za revanš su jako dobre\nNaslovna / Sigurica / PLANETWIN365 FLEŠ / Zna se da Hrvatska prolazi, ali kvote za revanš su jako dobre\n2017-11-12 08:05 > 08:08\nGrčka jeste bila autsajder u baražu protiv Hrvatske, a njene šanse su gotovo nestale posle poraza od 4:1 u prvom meču. Prva utakmica, igrana u četvrtak, praktično je rešena do poluvremena, kada su Luka Modrić, Nikola Kalinić i Ivan Perišić doneli "vatrenima" prednost od 3:1. Andrej Kramarić je stavio jagodu na šlag u drugom poluvremenu, tako da Hrvati danas mogu i da kombinuju sastav.\nHrvatska, međutim, i dalje žali što se nije direktno plasirala, jer je bila veliki favorit, ali je imala nekoliko razočaravajućih rezultata, što joj je donelo drugo mesto, iza raspoloženog Islanda. Ti rezultati su uglavnom bili posledica igre u gostima, jer ekipa ima samo dve pobede u poslednjih sedam gostovanja u svim takmičenjima, najviše zbog nemogućnosti da postigne gol. Defanzivno je jako dobra, ali su 10 golova na sedam gostovanja posledica igranja protiv ekipa kao što su Kipar i Gibraltar.\nNa tri od poslednjih pet mečeva Grčke kod kuće bilo je manje od tri postignuta gola, kao i na pet od poslednjih sedam Hrvatske u gostima. Uprkos tome što svi misle da Grčka ne može da se plasira dalje, planetwin365 kvote za ovaj susret su jako dobre: 3,47 na keca, 2,15 na dvojku i 3,25 remi. Pošto se oba tima muče u napadu, nešto sigurnaij je igra 0-2 gola, za kvotu od 1,68, što je i naša preporuka.\nŠvajcarska na rubu plasmana na Mundijal, mogu li Severni Irci da iznenade?\nTags fudbal kladionica Kvalifikacije planetwin365 Rusija 2018\nPrethodna Švajcarska na rubu plasmana na Mundijal, mogu li Severni Irci da iznenade?


Mladi izlaske menjaju za vikend putovanja - oradio.rs\nMladi izlaske menjaju za vikend putovanja\nTridesetog decembra obeležava se šest godina od kako su Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji ukinute vize. Bez obzira na tu činjenicu, mladi i dalje retko putuju. Mnogima je jedino putovanje van zemlje bila maturska ekskurzija, odlazak na more ili poseta nekome od rodbine. Iako je internet preplavljen ponudama za putovanja do 50 evra, studenti kažu da ne putuju jer nemaju novca.\nJedna od studentkinja sa kojom smo razgovarali kaže da je poslednji put putovala pre četiri godine.\n"Bila sam u Italiji, Francuskoj i Španiji. Bila je to srednjoškolska ekskurzija. Posle toga nisam mrdnula iz zemlje, jer sam na fakultetu i nemam baš novca da odvojim za to", rekla je ona.\nZato turističke agencije nude brojne popuste za vikend putovanja. Jednodnevni izlet u Temišvar košta 990 dinara, vikend u Zagrebu ili Veneciji može se provesti za 50 evra, dok dva dana u Budimpešti koštaju 29 evra. Takvo putovanje iskusio je student Stanko Stojadinović, koji do pre dve godine nije išao van zemlje, osim na more u Crnu Goru. U septembru je bio u Budimpešti.\n"Putovanje je trajalo tri dana. Kreće se u petak uveče, a povratak je u nedelju na ponedeljak. Platio sam 30 evra, a u cenu je uračunat prevoz, prenoćište i vodič, koji nam je pokazao grad, pa sam naučio dosta toga novog", kaže Stanko.\nStanko dodaje da se fakultativni izleti, kojih na kratkim putovanjima ima jedan ili dva, dodatno naplaćuju, ali da cena nije viša od 15 evra. Sada štedi, pa planira ponovo da putuje.\n"Dok studiram i dok mi je skroman budžet planiram da obiđem zemlje regiona. Trenutno mi je najpristupačnije Sarajevo, a voleo bih da vidim i Zagreb", kaže Stanko.\nDa se može putovati po povoljnim cenama potrvrđuje i Aleksandar Seničić, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija. Najvažnije je prijaviti se na vreme, a najpopularniji termini su u rano proleće i jesen.\n"Turističke agencije nekoliko meseci pre putovanja objave svoje ponude. Najvažnije je da se dobro informišemo o vrsti i programu putovanja, pa u odnosu na to izaberemo najpogodniju destinaciju. Najbolji popusti se ostvaruju u ranom bukingu, ali ako ostane slobodnih mesta, putovanje po povoljnim cenama može se zakazati i u poslednjem momentu pred polazak", objašnjava Seničić.\nOn dodaje da svaki putnik treba da bude svestan da ne dobija isti kvalitet za cenu od 30, 60 ili 100 evra, ali i da putovanja koja se nude za 30 evra moraju ispunjavati određene standarde.\n"Nedopustivo je da bilo koja agencija, koja organizuje tu vrstu putovanja, putnike smešta u nekategorisane objekte ili u one koji ne ispunjavaju osnovne uslove za smeštaj gostiju", naglašava Seničić.\nStalni putnici kažu da smeštaj i nije toliko bitan, jer se posle putovanja toga i ne sećaju. Takođe tvrde i da nisu bogataši već samo imaju prioritete, pa ako se odreknu nekoliko noćnih izlazaka, sebi obezbeđu putovanje koje se pamti ceo život.


Katai mora da odmara...\nIzvor: MozzartSport.com, 30.Nov.2020, 10:20\nPrinudna pauza za majstora iz Srbobrana kao posledica paklenog ritma i neprijatne povrede koju je vukao u dosadašnjem toku sezone\nAleksandru Kataiju je neophodan odmor. Najbolji igrač Crvene zvezde platio je ceh žestokog ritma u jesenjem delu sezone, koji ga je fizički potpuno slomio, pa će propustiti meč sa Hofenhajmom u četvrtak, saznaje MOZZART Sport.\nMajstor iz Srbobrana je odigrao mnogo mečeva u kratkom vremenskom periodu. Pod blokadom je izašao na >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << meč sa Hofenhajmom u Zinshajmu, a bio je povređen i u beograskim okršajima sa Liberecom i Gentom. Sve vreme je vukao neugodnu povredu primicača, koja se naglo pogoršala već posle pet minuta utakmice protiv Škotske u baražu za Evropsko prvenstvo. Od tada mu je preporučeno strogo mirovanje.\nKataijevo telo je počelo da daje jasne signale umora, što se videlo na testovima stanja opšteg organizma. Po dolasku u Crvenu zvezdu imao je gust raspored, nije odradio letnje pripreme, a odmah je bačen u vatru. Pored toga, prošao je kroz stresan životni period, počevši od napuštanja Sjedinjenih Američkih Država.\nTreba napomenuti i da je odmor već počeo da daje rezultate. Katai se oseća značajno bolje, ali nema nikakve potrebe da zaigra rovit protiv Hofenhajma. Možda bude spreman za Liberec, ali je još uvek rano pričati o tome. Takođe, ako se stanje u potpunosti ne popravi, postoji mogućnost da Katai pauzira do kraja jeseni, a onda se maksimalno spremi za obaveze tokom proleća, kojih će po svemu sudeći biti dosta i na domaćoj, ali i na evrosceni.\nAleksandar Katai je bio direktno odgovoran za Zvezdine odlične rezultate ove jeseni. To se vidi i kroz prizmu statistike, koja kaže da je postigao 10 golova i ostvario pet asistencija u svim takmičenjima. Crvena zvezda sa njim u timu izlazi na teren sa mnogo više samopouzdanja. Katai protiv svakog protivnika privlači dvojicu čuvara na sebe što značajno otvara prostor ostarim igračima iz navale srpskog šampiona. Zablistao je onda kada je to bilo najpotrebnije, protiv Libereca i Genta u Beogradu, posle čega se uvukla ogromna sigurnost u redove Dejana Stankovića. Crveno-beli su potom i sa znantno slabijim sastavom izvojevali veliku pobedu u Gentu, pa ih sada samo teorija deli od plasmana u 1/16 finala Lige Evrope. Takođe, Zvezda ima i devet bodova više od Partizana tri kola pre kraja jesenjeg dela sezone, a očekuju je još mečevi sa Zlatiborom, Bačkom i Metalcem.\nSada je stigao zaslužen odmor za Aleksandra Kataija, koji je Zvezdinoj desetki preko potreban u ovom trenutku, kako bi ponovo bila u mogućnosti da na najvišem nivou predvodi ekipu do kraja sezone. Potom slede zimske pripreme koje bi trebalo da udare idealnu podlogu za obaveze koje Kataija i Crvenu zvezdu očekuju tokom proleća.\nKatai mora da se odmara...\nPrinudna pauza za majstora iz Srbobrana kao posledica paklenog ritma i neprijatne povrede koju je vukao u dosadašnjem toku sezone..Aleksandru Kataiju je neophodan odmor. Najbolji igrač Crvene zvezde platio je ceh žestokog ritma u jesenjem delu sezone, koji ga je fizički potpuno slomio, pa će propustiti...


Otvoreni podaci u turizmu: Kako Srbija može da ih koristi za promociju - Daljine.rs\nTokom putovanja kroz Gruziju 2018. godine, obilazeći zabačene šume, sela i planinske vrhove, imala sam prilike da upoznam avanturiste iz različitih zemalja. Ono što je dovelo ljude iz Srbije, Australije, Nemačke i Češke na ove staze bila je jedna osoba – Džozef. Mnogi bi pretpostavili da je Džozef iskusni planinarski vodič kojeg smo sreli ili platili za njegove usluge. Međutim, Džozef je planinar koji je napravio sajt pod imenom Caucasus Trekking na kojem postavlja svoje rute i detaljna objašnjenja u otvorenom formatu, dopuštajući ljudima širom sveta da koriste njegove informacije i kreiraju svoj plan za istraživanje lepota Kavkaskih planina.\nOvakva prilika nam nije dostupna samo zbog toga što imamo bolje mobilne telefone, internet konekciju i lako dostupne aplikacije, već i zbog otvorenih podataka. Jednostavno rečeno „otvoreni podaci su podaci koji mogu besplatno da se koriste, dele i nadograđuju od strane svih za bilo koju svrhu“. U kontekstu aktivnog turizma (npr. biciklizam, planinarenje) to znači da svako sa mobilnim telefonom i interesovanjem za korišćenje mobilnih aplikacija koje sadrže lokacijske informacije, može da proba otvorene staze kako bi istražio nove države ili predele.\nEvropski portal podataka objašnjava da se podaci mogu smatrati preduslovom za nove digitalne usluge u turizmu, ali i da otvoreni podaci mogu biti način na koji će demokratizovati digitalna transformacija turizma. Preciznije rečeno, kada koristimo besplatne ili plaćene aplikacije kao što je aplikacija Strava za trkače i bicikliste, mi dobijamo ograničen pristup sopstvenim podacima i imamo malo kontrole nad time kako vlasnici aplikacije koriste naše podatke. Međutim, kada odlučimo koje podatke želimo da objavimo, dodajemo odgovarajuća objašnjena (meta podaci) i objavljujemo ove podatke kao otvorene (koristeći licence poput Creative Commons licenci) – tako omogućavamo otvorenu i besplatnu razmenu podataka i informacija koje su dostupne ljudima širom sveta. Ukoliko se vratimo na primer Caucasus Trekking, otvaranje podataka imalo je mnogo veći značaj od unapređenja mog, i godišnjeg odmora avanturista koje sam srela. Naime, uticaj ovog otvaranja podataka se može videti u širenju turističke ponude Gruzije, sigurnosti i uživanju domaćih ali i stranih istraživača/planinara, profitu lokalnih biznisa, ali i u oživljavanju zabačenih sela.\nGruzija, odbrambena kula, Svaneti, Mestija, Foto: Uroš Nedeljković\nOtvoreni podaci i aktivni turizam u Srbiji\nOtvorenost za razmenu podataka i informacija u oblasti turizma nije nova ideja u Srbiji. 2009. godine, osnovan je sajt Staze i bogaze koji sadrži informacije o rutama širom Balkana pod sloganom „zajedno znamo više!“. Platforma Wikiloc omogućava korisnicima da besplatno skinu ili postavljaju staze širom sveta. Na ovoj platformi se može naći preko 28.000 staza u Srbiji. Međutim, da bi zaista došlo do značajnijeg uticaja otvorenih podataka u transformaciji aktivnog turizma u Srbiji, ovo su neki od koraka koje bi trebalo preduzeti:\nObjavljivanje podataka na platformama koje imaju licence kompatabilne sa otvorenim podacima, tako da korisnici mogu da upotrebljavaju te podatke u komercijalne ili nekomercijalne svrhe.\nObjavljivanje više podataka vezanih za lokacije kulturnog i istorijskog nasleđa koji bi mogli da se kombinuju sa podacima ruta za biciklizam, planinarenje, trčanje, itd.\nObjavljivanje podataka lokalnih preduzetnika ili malih biznisa koja ne bi bila samo u službi njihovog podržavanja, već bi omogućili i domaćim i stranim putnicima da isplaniraju svoj pohod u avanturu uz odgovarajući komfor.\nPlanina Devica i vrh Oštra čuka, foto: Uroš Nedeljković\nObjavljivanje ovih podataka je sada olakšano jer Srbija ima nacionalni Portal otvorenih podataka gde lokalne samouprave mogu da objave turističke podatke. Relevantna ministarstva, lokalne turističke organizacije, kompanije i preduzetnici, biciklistička, planinarska i trkačka udruženja ili zainteresovani građani mogu, takođe, da otvore svoje podatke i daju svoj doprinos u ovoj oblasti. Na primer, opština Priboj je već otvorila 4 planinarske staze na Portalu otvorenih podataka. Trenutno se napori na otvaranju podataka vezanih za turizam u Srbiji svode na pojedinačne inicijative. Napori na prikupljanju, standardizaciji i objavljivanju podataka se mogu organizovati na nacionalnom ili regionalnom nivou kako bi svi oni koji su zainteresovani mogli da ih koriste.\nPreporučujemo Kako je Gruzija doživela turistički bum sa više turista nego stanovnika\nOtvoreni podaci kao budućnost turizma\nSada, 2020. godine, kada je svaka zemlja pogođena pandemijom Covid-19 i mere vlada se menjaju na nedeljnom nivou, reći da postoji budućnost nečega može zvučati kao prazna fraza. Međutim, možda pandemija zapravo stvara priliku za razgovor o tome kako bi građani ove zemlje mogli više da uživaju u onome što ona ima da im pruži (prirodne lepote, kulturna i istorijska nasleđa), upravo koristeći otvorene podatke.\nAko zamislimo scenario u kojem su svi ovi podaci otvoreni, onda bi zatvorene granice i pritisak koji se zbog njih oseća bilo lakše podneti. Aktivniji i kreativniji korisnici ovih podataka bi mogli da kreiraju svoje rute za vožnju bicikla po južnoj i istočnoj Srbiji ne propuštajući istorijske lokalitete i sela, a izbegavajući glavne puteve koliko je moguće. Korisnici koji su malo opušteniji mogli bi nasumično da kliknu na rutu, skinu je na svoj telefon i prate avanturu koju je neko drugi stvorio.\nOtvoreni podaci su budućnost turizma u Srbiji; Kopaonik, foto: Tanja Tepavac\nAko se vi, čitaoci ovog bloga, pronalazite u poslednjem primeru, slobodno skinite neku od tri staze koje sam istražila na Staroj planini i obiđite Koprenski vodopad ili Kaluđerske skokove, ili se pak uputite do vrha Vražja glava, na samoj granici sa Bugarskom.\nRazmislite o tome kako bi svojim znanjem, iskustvom ili zajednicom mogli da učestvujete u stvaranju još otvorenih podataka u Srbiji i doprinesete demokratizaciji digitalne transformacije.\nZa početak, možete napraviti nalog svoje organizacije ili zajednice na Portalu otvorenih podataka i početi sa korišćenjem postojećih resursa. Pridružite se zajednici otvorenih podataka i proširite podatke kojima Srbija raspolaže u samo nekoliko klikova. sa korišćenjem postojećih resursa. Pridružite se zajednici otvorenih podataka i proširite podatke kojima Srbija raspolaže u samo nekoliko klikova.\nAutor teksta: Katarina Kosmina, Programski koordinator za konkurentnost i digitalnu transformaciju UNDP Srbija, izvor.\nAutor naslovne fotografije: Milena Popović\nOznakebiciklizam Gruzija Istočna Srbija otvoreni podaci Stara planina\n12 novembra, 2020 u 11:22


Politika privatnosti | PC Press\n17. januar 2020. 17. juni 2022. PC Press\nRazumemo da je bezbednost ličnih podataka korisnika od izuzetne važnosti i obavezujemo se na poštovanje privatnosti korisnika i čuvanje ličnih podataka.\nOva politika zaštite privatnosti (u daljem tekstu: Politika) propisuje kako koristimo vaše lične podatke.\nOva Politika se odnosi na vas ukoliko čitate naše tekstove, učestvujete na našim događajima ili na drugi način stupate u interakciju sa nama, uključujući korišćenje naših sajtova: pcpress.rs, bizit.rs, top50.rs i eventualnih poddomena, preuzimanje sadržaja koje nudimo u okviru naših newsletter-a ili stupanje u interakciju sa nama putem društvenih mreža.\nPristupanjem ovom sajtu, potvrđujete da ste saglasni sa obavezujućim karakterom ove Politike zaštite privatnosti i dajete pristanak da se podaci o vama prikupljaju, koriste i otkrivaju u skladu sa ovom Politikom zaštite privatnosti.\nMi u raznim situacijama prikupljamo i obrađujemo neke ili sve od navedenih ličnih podataka o vama:\nInformacije o vama – Vaše ime, adresu, elektronsku adresu;\nInformacije koje prikupljamo o vašem prisustvu na našim događajima – informacije koje su date u Vašim prijavama, pojedinosti o Vašim gostima vezano za događaje na kojima ste učestvovali ili druge informacije koje se tiču Vašeg prisustva na događajima;\npopunjavanjem ili korišćenjem bilo kojeg formulara na nekom od sajtova (npr. „Prijava na Newsletter“),\nLični podaci koje prikupljamo na našem sajtu ili putem sajtu mogu da obuhvate i evidenciju i kopije naše međusobne prepiske (uključujući e-mail adrese), ukoliko nas kontaktirate, Vaše odgovore u anketama ukoliko Vas zamolimo da ih popunite u svrhe istraživanja, kao i Vaše pretrage na našem sajtu.\nAutomatski, dok koristite naše sajtove, možemo da prikupljamo podatke koji uključuju detalje o korišćenju, IP adrese i informacije prikupljene putem kolačića i druge tehnologije za praćenje. Pristupanjem našim sajtovima Vi ste saglasni da možemo da automatski prikupljamo i obrađujemo navedene podatke.\nInformacije koje automatski prikupljamo predstavljaju statističke podatke. Oni nam pomažu da unapredimo sajtove i pružimo bolju i personalizovanu uslugu jer nam omogućavaju da procenimo broj naših posetilaca i njihove obrasce korišćenja naših sajtova, da sačuvamo informacije o Vašim preferencijama, što nam omogućava da svaki od naših sajtova prilagodimo Vašem interesovanju, da ubrzamo Vašu pretragu, da Vas prepoznamo kada ponovo posetite sajt, kao i da analiziramo kako korisnici koriste sajtove za interne potrebe u oblasti marketinga i istraživanja.\nPoboljšanje i administriranje naših sajtova i obezbeđivanje relevantnog sadržaja – poboljšavanje naših veb-sajtova i obezbeđivanje da sadržaj bude prezentovan na najdelotvorniji način za Vas; administriranje naših veb-sajtova za interne operacije, uključujući utvrđivanje kvarova, analizu podataka, ispitivanje i istraživanje u statističke svrhe;\nPostupanje u skladu sa zakonskim i regulatornim obavezama.\nVaše podatke ne delimo sa drugima, osim u slučaju legitimnih zahteva organa za sprovođenje zakona, regulatornih i drugih državnih ili međunarodnih agencija.\nNažalost, prenošenje informacija putem Interneta nije u potpunosti bezbedno. Iako ćemo se mi maksimalno truditi da zaštitimo vaše lične podatke, ne možemo da garantujemo bezbednost ličnih podataka koji se prenose na naše sajtove – svaki prenos je na Vaš vlastiti rizik. Kada primimo vaše informacije, mi ćemo koristiti striktne procedure i bezbednosne karakteristike trudeći se da sprečimo neovlašćeni pristup.\nLINKOVI ZA DRUGE WEB-SAJTOVE\nNaši sajtovi i stranice na društvenim mrežama mogu da sadrže linkove do i sa drugih sajtova. Ukoliko pratite link za bilo koji od ovih web-sajtova, molimo da imate u vidu da ovi sajtovi imaju svoje vlastite politike zaštite privatnosti i da mi ne prihvatamo nikakvu obavezu ili odgovornost za takve politike. Molimo da proverite ove politike pre dostavljanja bilo kojih ličnih podataka ovim sajtovima.\n„Kolačići“ (Cookies) su male tekstualne datoteke koje su snimljene na vašem uređaju (računar, mobilni telefon, tablet …) da biste pratili kretanje vašeg pretraživača na web sajtu i ne povezuju se sa vašim ličnim podacima koje ste nam dali. Uz pomoć takvih fajlova, omogućeno je kretanje posetilaca po stranici a samim tim se i prikupljaju podaci kako bi se poboljšalo korisničko iskustvo, optimizovali i poboljšali funkcionalnost web-sajta. Svaki od naših sajtova ima tip kolačića koji je sačuvan na računaru korisnika sve dok je podešen u pregledaču. Korisnici mogu da odaberu da internet pretraživači odbijaju kolačiće. Ako korisnici odaberu ovu funkciju, određeni delovi sajta možda neće funkcionisati kako je predviđeno.\nKada posetite neku od naših web lokacija ili koristite naše aplikacije ili druge digitalne alatke, mi možemo, u zavisnosti od vaše saglasnosti, koristiti kolačiće, piksele za kolačiće i druge tehnologije za prikupljanje sledećih podataka:\nInformacije o vašoj poseti, uključujući web-sajtove koje ste posetili pre i nakon nekog od naših web sajtova i proizvodima koje vidite;\nVi sami kontrolišete informacije koje pružate na svakoj od naših web stranica. U svakom slučaju, ako odlučite da ne ostavite svoje podatke, morate imati na umu da neki delovi web stranice možda neće biti dostupni.\nPopunjavanjem raspoloživih zahteva (kontakt formulara) na svakoj od naših web stranica slažete se sa ovom Politikom i slažete se da ćete biti kontaktirani prema navedenim kontaktnim informacijama.\nSve izmene ove politike zaštite privatnosti koje budemo donosili biće objavljene na svakoj od naših web-stranica i, kada je prikladno, o tome ćete biti obavešteni elektronskom poštom (e-mail). Molimo da često proveravate da li je bilo ažuriranja ili izmena ove verzije politike zaštite privatnosti. Ova politika zaštite privatnosti je poslednji put ažurirana dana 17.06.2022. godine.\nKorišćenjem ove stranice, podrazumevamo da ste upoznati i da se slažete sa odredbama ove Politike. Ako se ne slažete sa ovom Politikom, molimo Vas da ne koristite naše sajtove. Vaše dalje korišćenje naših sajtova nakon izmena ove Politike smatraće se Vašim prihvatanjem dostavljenih promena.\nZa sva pitanja i zahteve povodom korišćenja Vaših ličnih podataka ili ove Politike, možete nas kontaktirati na pc@pcpress.rs\n← Apple optužen za krađu scenarija za seriju ‘Servant’\nHuawei podstiče programere da razvijaju aplikacije za njihov app store →


Društvo i ekonomija: Hiljade ljubimaca i drugih životinja umre od srčanog udara zbog petardi za Novu godinu - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nHiljade ljubimaca i drugih životinja umre od srčanog udara zbog petardi za Novu godinu\nUdruženje za zaštitu životinja u Srbiji apelovalo je danas na građane da tokom praznika ne koriste pirotehnička sredstva jer njihova upotreba, osim što je zabranjena zakonom i može biti opasna po ljude, može da bude štetna i po životinje i okolinu.\n„Svakog decembra ambulante su pune prestravljenih ili povređenih životinja koje su se našle u neposrednoj blizini nekog pirotehničkog sredstva, najčešće petarde”, naveo je u saopštenju predstavnik tog udruženja Aleksandar Gavrić.\nUdruženje je pozvalo građane da prijave nezakonitu upotrebu pirotehničkih sredstava komunalnoj policiji, prenela je Beta.\n„Podaci koje je objavio Gradski zavod za javno zdravlje Beograd govore da više od 50 odsto povreda uzrokovanih petardama predstavljaju opekotine, a najčešće stradaju šake i prsti, oči i glava. Uzrok svake druge povrede je neadekvatno rukovanje, dok svaku treću izazove neispravna pirotehnika”, navelo je to udruženje i podsetilo da zakon propisuje kazne od 50.000 do 100.000 dinara, društveno korisni rad ili čak i zatvor za one koji tim sredstvima ugroze sigurnost drugih građana.


NVO "4Life" učestvovala na regionalnoj konferenciji "Dijalog o politikama droga u Jugoistočnoj Evropi"\nU Solunu (Grčka) u trajanju od 8. do 10. juna je održana konferencija "Dijalog o politikama droga u Jugoistočnoj Evropi" gdje je NVO "4Life" bila jedan od učesnika. Teme su podijeljene u šest sesija čiji je cilj promovisanje humanije, uravnoteženije i efektivnije politike o drogama distancirane od represivnog pristupa. Tematici se pristupa iz perspektive javnog zdravlja, ljudskih prava i smanjenja štete. NVO "4Life" je na prvom sastanku izložila svoj akcioni plan i završeni dio projekta koji se odnosi na završeni dvodnevni seminar obuke na temu "Tretman žena inficiranih Hepatitisom C za zaposlene iz centra za socijalni rad".\nPrva sesija je protekla u predstavljanju programa i metoda rada, uključujući razvojne ciljeve i politike droga. Podijeljena su iskustva NVO-a iz različitih zemalja o odnosu sa ministarstvima i vladom.\nDruga sesija je bila posvećena inicijativama u zemljama našeg regiona u vezi sa implementacijom ishoda UNGASS i ulozi NVO-a. Koordinatori su u diskusiji istakli koja su njihova iskustva i mišljenja u vezi sa inicijativom implementacije u njihovim zemljama.\nTreća sesija je obuhvatila prezentacije o činjenicama i specifičnim karakteristikama vezanih za žene zavisnice.\nČetvrta sesija je bila posvećena prezentaciji o povezanosti droge i interneta, kao i iskustvima i mogućnostima o savjetovanju i davanju informacija koje pruža internet.\nPetu sesiju su ispunile prezentacije na temu projekta smanjenja štete u Jugoistočnoj Evropi. Definitivno je da promjena kulture u upotrebi droge uključuje upotrebu novih psihoaktivnih supstanci.\nI na poslednjoj, šestoj sesiji je stavljen akcenat na diskusiju i razvoj kanabis politike u zemljama Jugoistočne Evrope. Uključeni su i predlozi u rješavanju problema problema koji bi trebali da budu tema diskusije na sljedećoj konferenciji 2019. godine.


U TIRANI PROTEST PROTIV VUČIĆA I DODIKA — Bosnjaci.Net\nU TIRANI PROTEST PROTIV VUČIĆA I DODIKA\nObjavljeno: 09. May 2019. 16:05:11\nAktivisti Pokreta Samoopredeljenje i građani protestovali su u Tirani protiv posjete Albaniji, predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine (BiH) Milorada Dodika.\nNa protestu organizovanom od strane Centra Pokreta Samoopredelje u Albaniji, došlo je i do tenzija. Prema riječima organizatora, protest je održan nakon što "predsjednik Srbije uporno odbija da prihvati da su počinjeni zločini nad Albancima na Kosovu".\nPristalice Pokreta Samoopredjeljenje u Albaniji okupili su se najpre na Bulevaru Narodnih heroja, pa su nastavili u pravcu Trga Majke Tereze, ali policijske snage to nisu dozvolile, jer policija tvrdi da je protest nezakonit.\nUz nacionalne zastave i transparente "Vučić i Dodik non grata" i "Nisu dobrodošli", demonstranti su se usprotivili dolasku srbijanskog predsjednika Vučića i Dodika u Albaniju, kako bi učestvovali na samitu Procesa Brdo-Brijuni.\nTokom protesta bilo je i nekoliko incidenata i sukoba između demonstranata i policije, kada su aktivisti pokušali probiti policijski kordon. Tokom sukoba, policijske snage su sprovele nekoliko demonstranata u policijske stanice.\nU međuvremenu, brojne policijske snage su angažovane da se izbjegnu incidenti tokom protesta.\n9. maja, u Tirani se održava samit lidera Procesa Brdo-Brijuni, organizovan pod pokroviteljstvom albanskog predsjednika Ilira Mete. Na samitu će učestvovati lideri zemalja regiona, a cilj samita je da se prenese politička poruka koja se odnosi na težnju zemalja regiona da se integrišu u Evropsku uniju (EU).


Biznis.ba - Saradnja 'Alumine' iz Zvornika i 'Silkema' iz Kidričeva\nVišegodišnji poslovni ugovori\nSaradnja 'Alumine' iz Zvornika i 'Silkema' iz Kidričeva\nA. A. 12:33 / 13.06.2017.\nKompanije „Alumina“ iz Zvornika i „Silkem“ iz Kidričeva (Slovenija) imaju veoma uspješnu poslovnu saradnju zahvaljujući kojoj je došlo do zajedničkih projekata, a koji će, kroz poslovno partnerstvo, doprinijeti boljem i konkurentnijem nastupu ovih fabrika na svjetskom tržištu, konstatovano je tokom razgovora čelnih ljudi dva privredna subjekta na sastanku u Zvorniku.\nKako je rečeno, „Alumina“ i „Silkem“ imaju definisane višegodišnje poslovne ugovore.\nPredsjednik Upravnog odbora „Alumine“ Milorad Motika kaže da je poslovnim aranžmanom sa „Silkemom“, zvornička fabrika obezbijedila značajan plasman svojih proizvoda.\n-Firma „Silkem“ je dugogodišnji poslovni partner naše fabrike. Radi se o veoma bitnom kupcu, sa kojim imamo planiranu dugoročnu saradnju i proširenje asortimana proizvoda - istakao je Motika, saopćeno je danas iz “Alumine”.\nNaveo je i da je cilj zvorničke kompanije da kroz nove projekte, u narednom periodu, još više osnaži poslovna saradnju sa fabrikom iz Kidričeva za što ima više mogućnosti.\n-Riječ je o partneru koji je zainteresovan za sve sfere funkcionisanja proizvoda alumosilikatne oblasti, zatim hidrata i nemetalurške glinice -ističe Motika, naglašavajući da uspješna poslovna saradnja i zajedničko partnerstvo sa „Silkemom“, ali i sa drugim poslovnim partnerima, obezbjedjuju stabilniju i prosperitetniju budućnost zvorničke fabrike.\nDirektor „Silkema“ Janez Bedrač je napomeno da su poslovni odnosi sa menadžmentom „Alumine“ na visokom i veoma profesionalnom nivou.\n-U posljednjih nekoliko godina razvili smo veoma uspješnu saradnju sa „Aluminom“ koja se, pored ostalog, ogleda i u pomoći kod transformisanja proizvodnog programa iz metalurškog na nemetaluršku stranu - naveo je Bedrač.\nOn kaže da „Alumina“ sa klasičnom proizvodnjom metalurške glinice nema velikih šansi za normalan rad i razvoj, pošto je, kako kaže, nezavisan igrač na tržištu sa relativno malim kapacitetom i ne baš povoljnom lokacijom, što može biti veoma osjetljivo na česte tržišne turbulencije.\n-Ako želimo sa „Aluminom“ razvijati dugoročne poslovne odnose, moramo biti sto odsto ubijeđeni da ova fabrika može na duži rok normalno da preživi tržišne udare, što je jedino moguće transformisanjem proizvodnog programa u nemetaluršku sveru - objašnjava Bedrač.\nZato, kako kaže, „Silkem“ podržava svaku promjenu proizvodnog programa u „Alumini“ u smjeru nemetalurških specijalnih proizvoda.\nJedan od takvih primjera, po Bedračevim riječima, je i realizacija projekta precipitiranih hidrata, čija se probna proizvodnja u „Alumini“ očekuje ovih dana.


U FBiH 197 pozitivnih na korona virus - RTV SLON\nU FBiH 197 pozitivnih na korona virus\nPrema podacima Federalnog zavoda za javno zdravstvo u protekla 24 sata (do 12h) u Federaciji BiH testirano je 1.050 uzoraka, od kojih je 197 pozitivnih na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Tuzlanskom (73), Zeničko-dobojskom (17), Hercegovačko-neretvanskom (18), Zapadno-hercegovačkom (1), Srednjobosanskom (6), Unsko-sanskom (4), Bosansko-podrinjskom (5), Posavskom (1) i Kantonu Sarajevo (72).\nU uslovima pogoršane COVID-19 epidemiološke situacije u Federaciji BiH naređuje se striktno poštovanje preporuka Zavoda za javno zdravstvo FBiH za sve one na koje se preporuke odnose. Obavezno je nošenje zaštitnih maski u zatvorenom javnom prostoru uz poštivanje distance od jednog metra, kao i na otvorenom javnom prostoru ukoliko nije moguće održavati fizičku distancu od dva metra između osoba. Pridržavanjem mjera koje su na snazi štitimo sebe i druge i sprječavamo širenje virusa i povećanje broja oboljelih.\nPrethodni članakPoloženo cvijeće na Memorijalni kamen u Potočarima\nSljedeći ČlanakInzko pozvao političare na donošenje zakona o zabrani negiranja genocida u Srebrenici


Kišobran - Blic Online\nMenjačnica u Omoljici iz koje je Marjan Vulin (19) zvani Kinez plastičnim pištoljem i čekićem oteo 480.000 dinara i odmah pao u ruke prolaznika bila je na meti i šest dana ranije, a snimak nespretnog zlikovca je postao hit!\nBeograđani se ovih dana bore protiv kiše ne samo napolju već i u gradskom prevozu. Ako ste mislili da svoj kišobran možete slobodno da zaklopite kada uđete u autobus javnog gradskog prevoza, prevarili ste se.\nUpoznajte najsnalažljivijeg pecaroša na svetu: Za hvatanje ribe koristi predmet koji SVI IMAMO U KUĆI (VIDEO)\nOvakva snalažljivost se retko viđa:\nNEVREME OKO BEOGRADA Meteorolozi u naredna dva sata najavljuju povremeno KIŠU\nBeograđani, glavna opasnost u vidu pljuskova, grmljavine i grada je, prema najavama Republičkog hidrometeorološkog zavoda, prošla. Ipak, tokom večeri je moguća kiša, tako da ne izlazite iz svojih domova bez kišobrana.\nSa 27 godina apsolutnog vladanja Bakir i Sebija Izetbegović su uništili penzionere u Federaciji BiH. Činjenica da ona nosi skuplji kišobran od prosečne mesečne penzije dovoljno govori o kako socijalno neosetljivim osobama se radi, piše u saopštenju SBB.\nKišnu noć zamenilo je sunce, ali ovde su kišobrani I DALJE PREKO POTREBNI\nDok koračaju podzemnim prolazoim kod palate "Albanija" prolaznici obilaze bare znajući da su baš to mesta na kojima plafon - prokišnjava.\nSPREMITE KIŠOBRANE U naredna dva sata u prestonici moguća slaba kiša\nBeograđani, kada budete izlazili iz svojih domova ili sa radnih mesta obavezno ponesite i - kišobrane.\nČUDO U KINI Dečak preživeo pad sa desetog sprata koristeći KIŠOBRAN\nJedan sedmogodišnji dečak na istoku Kine čudom je preživeo pad sa desetog sprata koristeći kišobran kao "padobran".\nU Beogradu do 18 časova moguća kiša, pa čak i PLJUSKOVI\nBeograđani, spremite se za moguću kišu, pa čak i pljuskove.\nKIŠA STIŽE I U BEOGRAD U naredna dva sata slabe padavine u nekim delovima grada\nPosle letnjih temperatura od 25 stepeni minulog vikenda, stiglo nam je zahlađenje, a Beograđane u naredna dva sata, očekuje i kiša.\nSmešna strana odbrane od vremenskih neprilika: Kinezi u Hercegovini prodaju kišobrane OTPORNE NA VETAR\nKiša u Hercegovini skoro uvek je praćena vetrom, a kišobrani koji se kupuju za nekoliko maraka služe samo za jednokratnu upotrebu.\nObucite se dobro i ne zaboravite kišobran: Narednih dana u BiH kiša i prohladno vreme\nU Republici Srpskoj će narednih dana uglavnom biti prohladno vreme, uz čestu kišu, potvrđeno je u Republičkom hidrometeorološkom zavodu.\nPokušao ubiti rođaka zbog međe: Kišobranom i džepnim nožem naneo mu teške povrede\nU Livnu se dogodila tragedija, koja je uznemirila stanovnike ovog mesta.\nLESKOVAČKA MERI POPINS O padu ove bake bruji CEO SVET\nLeskovčanka starosti oko 60 godina bukvalno je propala u otvorenu vodovodnu rupu na trotoaru u Vlajkovoj ulici u Leskovcu, a ovaj dramatični pad i nestajanje s vidika zabeležeile su bezbednosne kamere obližnje kockarnice.


Adam Šukalo, prvi Srbin u dva parlamenta: Čast je raditi za Vučića | BL Portal\n– Činjenica da sam prvi Srbin koji je izabran za poslanika u oba srpska parlamenta dodatno obavezuje da pokrenem inicijative na dobrobit svih građana Srbije, Srpske, ali i cijele regije, posebno u državama u kojima Srbi imaju ozbiljne statusne i životne probleme – kaže Šukalo.\nGLAS: Prvi ste političar koji je poslanički mandat osvojio u Narodnoj skupštini RS, a potom i u Skupštini Srbije. Kako?\nŠUKALO: Poslije niza problema u vezi sa identitetom naprednjaka u Srpskoj, uspio sam sa grupom entuzijasta da se izborim da Napredna Srpska 2014. godine stekne parlamentarni status u Srpskoj. Nakon povlačenja iz politike u RS krajem 2018. godine, politički život sam nastavio, a gdje drugo nego u SNS-u.\nGLAS: Na opštim izborima 2014. godine ušli ste u NSRS na zajedničkoj listi DNS-a i Napredne Srpske, ali ste vrlo brzo prešli u redove opozicije i oštro kritikovali vlast u Srpskoj. S druge strane, lideri SNS-a i SNSD-a Aleksandar Vučić i Milorad Dodik odlično sarađuju. Kakva je sada Vaša pozicija?\nŠUKALO: Moj politički angažman u Srpskoj je bio opozicioni i nije mi ni na kraj pameti padalo da nakon izbora 2018. godine mijenjam stavove, a moj politički izbor i put je SNS. Aleksandar Vučić je dugoročno na najbolji mogući način definisao odnose Srba u regionu. Taj stav, koji je sto odsto ispravan, glasi: nema svađa, trvenja i sukoba već svi zajedno radimo i usaglašavamo stavove na dobrobit našeg naroda. Rukovodstva Srbije i Srpske moraju imati najbolju moguću saradnju, bez miješanja u unutrašnja politička pitanja i u izbore. Tu praksu je prvi uveo Vučić, koji je prekinuo dotadašnju lošu praksu i posjete predizbornim mitinzima u Srpskoj i Srbiji.\nGLAS: Specifično je i to što ste na izborima 2018. godine sa 20.927 osvojenih glasova bili drugi na listi PDP-a i ukoliko lider PDP-a Branislav Borenović iz nekog razloga vrati poslanički mandat u Parlamentu BiH, on po zakonu pripada Vama. Ukoliko se to desi, da li ćete biti poslanik s obje strane Drine?\nŠUKALO: Taj rezultat koji smo zajedno ostvarili je zaista sjajan, ali i ogromna obaveza i odgovornost. Siguran sam da je pred Branom Borenovićem perspektiva i da će nakon ovog poslaničkog mandata obavljati i druge značajnije funkcije u Srpskoj i BiH.\nGLAS: Da li ćete se zalagati za to da Srbi iz Republike Srpske i BiH imaju zagarantovane poslaničke mandate u Narodnoj skupštini Srbije, po uzoru na Hrvate, koji to pravo imaju u Hrvatskom saboru?\nŠUKALO: To je veoma složeno pitanje, a da bi se na njega odgovorilo, treba prvo riješiti pitanje dvojnog državljanstva. Zvanična hrvatska politika je omogućila da više od 90 odsto Hrvata iz BiH imaju državljanstvo Hrvatske. S druge strane, bivša vlast u Srbiji, sa Borisom Tadićem na čelu, opstruisala je Sporazum o specijalnim i paralelnim vezama Srpske i Srbije, a posebno proces dobijanja dvojnog državljanstva. Tek nakon dolaska Vučića na vlast taj proces se ubrzao. Što se tiče glasanja, Srbija i njeno rukovodstvo ozbiljno pristupaju tom pitanju, a najvažnije je istaknuti da samo jaka Srbija znači i jaka Republika Srpska.\nGLAS: Šta će biti Vaši politički ciljevi kao poslanika u srpskom parlamentu?\nŠUKALO: Moji politički ciljevi su vezani za programsku platformu SNS-a i liste “Aleksandar Vučić za našu decu”. U budućem rasporedu obaveza koje mi budu delegirane kao poslaniku insistiraću na još jačoj i snažnijoj vezi Srpske i Srbije.


Prevoz umrlih iz Švajcarske u Bosnu i Hercegovinu – PREVOZ POKOJNIKA\nMeđunarodni prevoz pokojnika iz Švajcarske u BiH\nPrevoz pokojnika iz Švajcarske u BiH ćemo kompletno organizovati i sprovesti za samo dva radna dana. Biće nam potreban samo važeći dokument sa slikom preminule osobe, svu ostalu obimnu papirologiju u Švajcarskoj ćemo završiti sami, bez uznemiravanja porodice, i potpuno besplatno.\nSamostalno ćemo prikupiti sve potvrde, dozvole, izvještaje i sprovodnicu, te završiti kompletnu administraciju u bolnici, u policiji, sa sanitarnim inspektorima, u našoj Ambasadi u Bernu i dr. Svaki slučaj iznenadno ugašenog života je poseban, pa je moguće da će biti potreban dokument koji samo porodica može da dobije ili ga već ima. U svakom slučaju, ako to bude potrebno direktor Vlado će Vam sve objasniti, tako da nećete morati da izgubite dan na traženje papira.\nKoliko košta prevoz pokojnika iz Švajcarske u BiH\nKada je u pitanju prevoz pokojnika iz Švajcarske u BiH cijena najviše zavisi od razdaljine koju naše pogrebno vozilo treba da pređe, te vrijednosti pogrebnog kovčega koji porodica izabere. Ako se odlučite da se mi pobrinemo za prevoz pokojnika u Bosnu i Hercegovinu, većina pogrebne opreme koja prati međunarodni prevoz pokojnika biće besplatan ili simbolično naplaćen. Ipak, drveni pogrebni sanduk može da košta od 400€ pa sve do par hiljada za one najskuplje modele.\nOdmah nakon što nas kontaktirate, direktor Vlado će u našoj Ambasadi provjeriti sve uslove i zatim Vas informisati o svemu potrebnom. Odmah ćete moći da se odlučite za drveni pogrebni sanduk i tada ćete znati tačnu, fiksnu cijenu prevoza pokojnika u BiH iz Švajcarske. Drveni i limeni pogrebni sanduk su obavezni u međunarodnom prevozu pokojnika.\nU našoj tabeli iznad možete vidjeti neke osnovne cijene, ali najsigurnije je da nas kontaktirate i već nakon 5-10 minuta znaćete preciznu i fiksnu cijenu kompletnog prevoza. Na ovoj stranici možete pročitati više od formiranju cijene prevoza pokojnika u međunarodnom saobraćaju.\nMožete biti uvjereni da mi ne sarađujemo sa brojnim posrednicima koji su se pojavili na internetu, kopirali našu ponudu i neodgovorno nude usluge prevoza umrlih koji će raditi neko drugi a oni se samo ugraditi u cijenu. Zbog toga moraju da izaberu sumnjive „prevoznike roba i usluga“ a to može biti veoma neprijatno iskustvo za porodicu, no o tom će se brinuti granične policije.\nNaša pogrebna firma „Laguna-Bestattung“ doo ne sarađuje sa takvim osobama i ne služi se nikakvim trikovima. Mi obavljamo prevoz pokojnika u Bosnu (Republika Srpska i Federacija BiH) pune dvije decenije, naša vozila su skoro svakodnevno na teritoriji Švajcarske ili neke od evropskih zemalja i mi nemamo razlog da dodatno naduvamo cijene.\nNaš obim posla nam dozvoljava da već godinama imamo realne, fiksne cijene i provjereno najsigurniju uslugu u regionu. To Vam sigurno mogu potvrditi sve porodice koje su nas nekad angažovale i koje su naša najbolja i jedina reklama. Hvala im na tome.\nZbog pandemije koja je i dalje prisutna, prevoz pokojnika iz Švajcarske u Bosnu i Hercegovinu se odvija pod posebnim uslovima. Potrebne su dodatne dozvole a kontrole i kazne su rigorozne ukoliko se sve ne odvija po predviđenom zakonu. U najgorem slučaju, porodica može imati neprijatnosti sa dugim zadržavanjem na granicama ili čak probleme sa švajcarskim zakonom.\nMi od početka pandemije posjedujemo sve međunarodne licence za prevoz umrlih iz Švicarske i svih zemalja Evrope, čak i za vrijeme pandemija virusa Covid-19. Zbog toga, nama je omogućeno da prevoz preminulih iz Švajcarske radimo neometano, bez dugotrajnog zadržavanja ili bilo kakvih neprijatnosti za porodicu.\nUkoliko je kod pokojnika registrovano prisustvo virusa Covid-19, potrebno je u Švajcarskoj proći dodatnu proceduru i to može da potraje 3-4 dana. Mi ćemo se pobrinuti za sve i u tom slučaju. Ako korona virus nije pronađen, prevoz pokojnika iz Švicarske u BiH se odvija po uobičajenom planu i kompletan prevoz pokojnika u Bosnu iz Švajcarske biće završen za dva radna dana.\nAko nama povjerite da se pobrinemo za prevoz Vaših najmilijih u Bosnu i Hercegovinu, uradićemo sve potrebno da kompletan prevoz protekne u najboljem redu, mirno i dostojanstveno.


Dačić: Nasleđe Helsinkija ugroženo\nPredsedavajući OEBS-u, prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić upozorio je da je nasleđe Helsinkija izloženo riziku zbog ukrajinske krize i pozvao na obnavljanje poverenja među državama učesnicama OEBS-a.\nDačić na sastanku OEBS-a u Helsinkiju\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić danas će, u funkciji predsedavajućeg OEBS-u, u Helsinkiju učestvovati na neformalnom sastanku OEBS-a na visokom nivou posvećenom 40. godišnjici usvajanja Helsinškog završnog akta.\nDevenport: Dobar razgovor Vučića i Junkera\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport pozitivno je večeras ocenio razgovor premijera Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Evropske komisije Å½an-Klod Junkera u Briselu.\nSednica Vlade Republike Srbije biće održana sutra, 10. jula, saopštila je večeras vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nImamo Junkerovu podršku za otvaranje poglavlja\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas, posle susreta sa predsednikom Evropske komisije (EK) Å½an-Klod Junkerom, da Junker iskreno podržava reforme u Srbiji i što ranije otvaranje poglavlja u pregovorima o proširenju. Moguća poseta predsednika Evropske komisije Srbiji u oktobru, najavio je srpski premijer.\nVučić: Ići ći u Potočare\nPremijer Srbije Aleksandar Vučuć izjavio je danas u Briselu da će definitivno ići na komemoraciju srebrenčkim žrtvama u Potčare, uprkos lošim bezbednosnim procenama.\nNuland u poseti Srbiji 14. jula\nPomoćnica američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Viktorija Nuland posetiće Zapadni Balkan od 11. do 14. jula, uključujući i Srbiju, najavio je danas Stejt department.


Polovina Francuza ne zna da njihova zemlja predsedava EU\nTanjug 3. januara 2022. 10:15\nBRISEL – Tokom prve polovine ove godine, zvanični Pariz će biti zadužen za agendu Evropske unije, pošto je Francuska preuzela rotirajuće predsedavanje Savetom EU, telom zaduženim za koordinaciju politika i usvajanje zakona.\nMeđutim, većina francuskih glasača nije upoznata sa tom činjenicom, budući da je na pitanje koja će zemlja preuzeti rotirajuće predsedavanje 1. januara, samo 49 odsto u istraživanju odgovorilo “Francuska”, prenosi portal “Politiko”.\nNi evropska pitanja ne zauzimaju poseban prioritet kod Francuza, jer samo 13 odsto francuskih birača doživljava Evropu kao jedno od odlučujućih pitanja za svoj izbor u prvom krugu francuskih predsedničkih izbora, koji će biti održani u aprilu.\nPitanja koja se tiču cene hleba i putera se smatraju važnijim, a imigracija i zdravstvena zaštita su druga dva pitanja koja se najčešće navode kao ključna u nedavno objavljenom Eurobarometru, panevropskoj anketi koja se redovnoj sprovodi u ime Evropske komisije.\nOni koji planiraju da glasaju za francuskog predsednika Emanuela Makrona ili kandidatkinju socijalista An Idalgo, doživljavaju Evropu kao odlučujuću za njihov glas.\nMeđutim, Francuzi uglavnom ne mare mnogo za EU, budući da samo 41 odsto Francuza ima pozitivan stav o Evropskoj uniji.\nGrađani Francuske, takođe, imaju manje poverenja u evropske institucije od celokupnog evropskog proseka.


Prolećni festival „Holi“, još jedan razlog da posetite Indiju - National Geographic Srbija\nU vreme poslednjeg punog meseca, širom Indije se slavi dolazak proleća, zahvalnost za dobru žetvu i pobeda dobra nad zlom dvodnevnim praznikom boja, deljenja ljubavi i praštanja...\nOBJAVLJENO: 28. 03. 2016.\nHoli je prolećni festivali u Indiji i Nepalu, poznat i kao festival boja ili festival deljenja ljubavi. U pitanju je dvodnevni festival, koji se slavi u vreme poslednjeg punog meseca (Purnima), krajem februara ili sredinom marta.\nPrvi dan festivala je poznat kao Holika Dahan ili Chhoti Holi, a drugi dan se zove Rangwali Holi, Dhuleti, Dhulandi il Dhulivandan.\nSaznajte i Indijski grad u koji je zabranjeno ući posle zalaska sunca\nTokom ovog festivala se sprovode brojni verski rituali ispred vatre gde se pleše i peva moleći se da unutrašnje zlo bude zauvek uništeno, a tokom drugog dana, ljudi uživaju u bacanju obojenog praha i vode jedni na druge. U vreme festivala, ljudi više vremena provode sa svojim porodicama i prijateljima uživajući u hrani i piću koje su posebno pripremili za ovaj dan.\nFestival označava pobedu dobra nad zlom, dolazak proleća i kraj zime, a kao i mnogi drugi praznični dani, označava i vreme praštanja, ljubavi, smeha i povratku pravim vrednostima i zahvalnosti za dobru žetvu.\nEvolucija lepote u Indiji: Kako se menjalo poimanje lepote tokom proteklog veka\nVatra Indija Festivali Rituali


"Ovo je korak na koji su klubovi bili prinudjeni jer su LEN takmičenja iziskivala previše, a malo pružala. Nova liga od 14 timova biće veoma kvalitetna i od nje će profitirati i klubovi i sam sport", kazao je Bradajić agenciji Beta.\nOn je ukazao na to da će nova liga pružiti klubovima šansu da ne razmišljaju o finansijama kao što je bio slučaj u takmičenjima po pokroviteljstvom LEN-a.\n"Klubovima osnivačima je ponudjena nadoknada za učešće u ligi koja je za sada zaokružena na 30.000 evra. Isplaćiovaće se i nagrade, a nagradni fond će iznositi od 100 do 150 hiljada evra", kazao je direktor Partizana.\nU Super ligi učestvovaće 14 ekipa, a takmičenje će se igrati u formatu lige dok će pobednik biti odlučen na finalnom turniru četiri najbolja tima.\nSrbiju će predstavljati Partizan, Crvena zvezda i Vojvodina, Hrvatsku Mladost iz Zagreba, Primorje iz Rijeke i dubrovački Jug.\nPo tri predstavnika imaće i Crna Gora iz koje će sa takmičiti Budva, Jadran Herceg Novi i Primorac iz Kotora, dok će od mađarskih timova učestvovati Eger, Vašaš i Seged.\nSastav će kompletirati španska Barseloneta i italijanski Pro Reko čiji je vlasnik Gabrijele Volpi i pokretač inicijative o osnivanju novog takmičenja.\nZa sada se ne zna da li će takmičenje biti održano pod pokroviteljstvom LEN organizacije. Ta odluka biće poznata tokom nedelje, posle sastanka predstavnika lige i LEN.\nPrema dogovoru iz Rijeke, liga će se igrati najmanje tri godine, a sezona će počinjati u oktobru i trajati do maja.\nBradajić smatra da će kvalitet novog takmičenja doprineti da se privuku sponzori i podigne nivo sporta.\n"Želimo da napravimo nešto što je napravljeno u evropskoj košarci i u hokej EBEL ligi, u kojima je svaki meč spektakl. Jedan važan korak je napravljen i čekamo da to zaživi", rekao je Bradajić.


SportDC - Vesti - Regionalne lige - Šekovići traže odgovor od FS RS\nNedelja, 08.12.2019 20:56\n18.06.2019 Tatjana Golijanin\nNi devet dana od završetka prvenstva još uvijek se sa sigurnošću ne može reći koje su ekipe putnici u viši ili niži rang takmičenja. Najviše je dilema oko drugoligaškog Istoka. Dok se šuška da neki prvaci regionalnih liga ne žele ili iz finansijskih razloga ne mogu u društvo drugoligaša, nejasno je kako će se popuniti liga – ostankom ekipa koja je ispunila uslove za ispadanje ili ulaskom regionalnih vicešampiona.\nOvim povodom, OFK Šekovići su se javnosti obratili saopštenjem koje prenosimo u cjelosti.\nŽele u viši rang takmičenja: OFK Šekovići\nKao što se već znalo, a danas je i dobilo potvrdu, pobjednik Regionalne lige, grupa Jug, neće nastupiti u Drugoj ligi, grupa Istok.\nPrije dvije godine desila se ista situacija, pa je Druga liga, grupa Istok, popunjena ekipom FK Budućnost iz Pilice, koja je u toj sezoni završila kao drugoplasirana u Regionalnoj ligi, grupa Istok, iza ekipe OFK Sloga iz Gornjeg Crnjelova.\nNaš tim, kao ovosezonski vicešampion Regionalne lige, grupa Istok, smatra da smo, prema dosadašnjoj praksi, mi zaslužili da se nađemo u drugoligakom društvu. Smatramo da Fudbalski savez Republike Srpske ne bi trebao primjenjivati drugačije aršine u periodu od samo dvije godine.\nMi smo, po završetku tekuće sezone, upoznati sa činjenicom da ekipa FK Sokolac neće u viši rang, poslali dopis u Fudbalski savez i tražili od istih da nam se na osnovu gore navedenog dozvoli nastup u višem rangu, ali, za sada, odgovor nismo dobili. OFK Šekovići su spremni i za baraž utakmicu, iako mislimo da je krajnje vrijeme da Fudbalski savez odluči ko ispada, a ko ulazi u već završene lige.\nŠekovići, 18.6.2019. Dejan Đukanović\npredsjednik OFK Šekovići\nŠekovići pobjedu ne dovode u pitanje\nTrebinjci odlični u Sarajevo\nBorac - Sloboda 2:1 (1:0)\nSloboda prokockala pobjedu\nPartizan traži prvu poziciju\nDa Guberu dođu bolji dani\nGuber ima novo rukovodstvo\nOmladinci još zeleni\nLijevče obilježilo 90 godina postojanja


državna Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "državna"\nNa prodaju Lasta i Petrohemija\nMinistarstvo privede bi do kraja juna trebalo da raspiše tendere za privatizaciju “Laste” i “Petrohemije” što praktično znači da bi narednih meseci nešto više od 3000 zaposlenih u ovim preduzećima, moglo da dobije novog vlasnika, saznaje “Blic Biznis”.To ukazuje da i pored teškoća koje se dešavaju zbog pandemije korona virusom, koje su prisutne u celom svetu, država ne odustaje od traganja za potencijalnim kupcima ili strateškim partnerima za kompanije koje su u njenoj ingerenciji, kojih je prema poslednjim podacima nešto više od 70.\nOd tog broja, za bar 30 neizvesno je kada će se oglasiti prodaja zbog spornih imovinsko-pravnih, sudskih ili nekih drugih problema. Ono što je izvesno to je da će do kraja godine bar pet strateški važnih firmi ući u proces privatizacije, a prve na tom spisku su “Lasta” i “Petrohemija”.\nZa njih je, prema saznanjima “Blica” gotovo pripremljen teren da se narednih meseci objavi tender jer se od strane privatizacionih savetnika izrada potrebne dokumentacije privodi kraju, a na Ministarstvu privrede je da definiše način i uslove kojima bi mogli da privuku potencijalne kupce ili strateške partnere. Od tih uslova, reč je o ceni, statusu zaposlenih ali i investicija, zavisi da li će se kompanije koje su u prethodnom periodu u razgovorima sa predstavnicima vlasti, pokazale interesovanje, javiti i na zvaničan poziv.\nNaš izvor iz Nemanjine 11 tvrdi da interesovanje postoji i da sve pripremne radnje nagoveštavaju da će privatizacija “Laste” i “Petrohemije” biti uspešne odnosno da će se naći vlasnik odnosno strateški partner koji bi unapredio rad ove dve kompanije.- Što se tiče “Petrohemije” najviše interesovanja do sada je pokazao Gaspromnjeft, koji je i najpoželjniji potencijalni partner jer je većinski vlasnik NIS, koji ima 21 odsto vlasničkog kapitala.\nDržava pak ima 76 posto a tri odsto Lukoil. Sa Rusima se i ranije pregovaralo ali je bilo nesuglasica oko nivoa investicija, dok cena nije bila problem. Posle razgovora predsednika Vućića i prvog čoveka Gaspromnjefta Aleksandra Djukova, krajem prošle godine, formiran je tim koji je te nesporazume trebalo da prevaziđe. Oni su otklonjeni i gotovo je izvesno da će se “Gaspromnjeft” dati ozbiljnu ponudu za strateško partnerstvo – objašnjava naš sagovornil\nDodaje i da je takav model predložio i privatizacioni savetnik i da je na Ministarstvu privrede da definiše koliki će udeo vlasništva da proda.\n– Radna grupa i savetnik su procenili i da svih 1990 radnika neće moći da ostane i da prekobrojnima mora da se ponudi adekvatn socijalni programom. Naravno, ovi pregovori ne sputavaju i druge kompanije da se jave na tender – kaže naš izvor.\nOn dodaje i da je kod “Laste” slučaj manje komplikovan.- Država je tu uradila sve pripremne radnje i treba da oglasi uslove prodaje 77 posto svog kaptala koliko ima nakon konverzije dugova dok je 23 odsto u rukama malih akcionara.\nTreba da se definiše da li će ceo paket prodati ili zadržati neki deo ali ono što ostaje nepromenjeno to je da novi vlasnik mora da definiše status nešto više od 1900 zaposlenih. Pored toga vrednovaće se i nivo investicija u obnavljanje voznog parka. Važno je da se zna da je deo dokumentacije privatizacionog savetnika ažuriran i da su i neki novi elementi uneti u procenu vrednosti kapitala ove kompanije u odnosu na 2019. godinu kada je utvrđeno da sto odsto kapitala “Laste” vredi između 16 i 23 miliona evra – kaže naš izvor.\nU sindikatima ovih kompanija različita su saznanja oko raspisivanja tendera. U “Lasti” nisu upoznati pa sindikalci ne žele da komentarišu dok u “Petrohemiji” kažu da imaju saznanja da bi tender za njih trebalo da se raspiše narednih meseci.\n– Zajednička radna grupa srpske i ruske strane je usaglasila svoje stavove i zaposleni “Petrohemije” u ruskom “Gaspromnjeftu”, koji je većinski vlasnik NIS-a, vide najboljeg partnera. Ovoga puta mi vidimo da “Petrohemija” ide u pravcu završavanja privatizacije – kažu predstavnici sindikalnih organizacija.\nReotvorena emisija dvanaestogodišnjih državnih obveznica Republike Srbije\nJavna preduzeća u Italiji koja su privatizovana vraćaju se pod okrilje države\nDvadeset godina nakon što su u Italiji privatizovana neka velika javna preduzeća, sada se razgovara o obrnutom procesu, povratku velikih kompanija pod okrilje države, jer velike kompanije poput “Alitalije”, železare “Ilva” , najveće u Evropi, ili najnovijeg slucaja “Autostrade”, čini se nemaju drugog izgleda za ozdravljenje sem podržavljenja.\nTa ideja ujedinjuje većinu u aktueloj italijanskoj vladi (Pokret Pet Zvezdica i Demokratsku Partiju), kao i partije opozicije, kao sto je Liga.\nRazlozi za vraćanje pod javnu kontrolu velikih preduzeća su različiti, podseća “Radio Kopar” .\nTako su to u slučaju železare o višegodisnji uzaludni napori da se komanija izvuče iz dugova koji su se gomilali, “Alitalija”, nacionalna avio kompanija jer se pokazala nekonkurentnom na svetskom tržištu.\nKada je reč o bankama, koje je nakon bankrota morala da spasava drzava poput velike i važne, banke “Monte Dei Paski di Siena”, podržavljenje je bio način da se povrati poverenje klijenata i građana.\nMotivi za de-privatizaciju je po oceni medija, namera politike da se preduzeća i kompanije od vitalnog interesa, kao sto je slučaj sa telekomunikacijama, stave pod kontrolu države.\n– Čini se da je proteklih dvadeset godina sluzilo da nam pokaze nesposobnost italijanskog kapitalizma da upravlja firmama efikasno, uz dobit i poštovanje građana – piše u komentaru portala Radio Kopra.\nOno što zabrinjava, zaključuje se, je sto nema plana niti kriterijuma kako upravljati sektorima koji su od strateške važnosti za zemlju”.\nB&F PlusBiznis & FinansijeEkonomijaIZDVAJAMOTekstoviVestiNekategorizovano\nKada je nakon petooktobarskih promena otpočeo remont domaćeg bankarskog sistema gašenjem problematičnih državnih banaka i ubrzanom privatizacijom čitavog sektora, Komercijalna banka je viđena za stožernog državnog igrača u sektoru.\nMit o jakoj državnoj banci, sveprisutan i nakon toliko godina, i tada su pothranjivali političari vođeni ličnim interesima i uvreženim stavom javnog mnjenja.\nPočetkom 2006. godine, EBRD je dokapitalizacijom vrednom 70 miliona evra postao vlasnik 25 odsto akcija Komercijalne banke, koja je kasnije tokom godine izašla na Beogradsku berzu kao jedna od najvećih domaćih kompanija.\nTokom berzanske pomame u proleće 2007. godine vrednost Komercijalne banke premašila je 1,5 milijardi evra, a privatizacije banaka u kojima je država posedovala kontrolni paket akcija sprovođene su na nekoliko puta višem nivou od njihove knjigovodstvene vrednosti.\nSnažne stope rasta domaćeg bankarskog sektora prosto su mamile nove igrače na uzavrelo tržište, a u prilog ovoj ekspanziji išla je i konjuktura svetske privrede koja je bila pri vrhuncu ondašnjeg ciklusa.\nTreba jedna jaka…\nSituacija se drastično promenila sa izbijanjem svetske finansijske krize, koja je munjevito zarazila svetsku privredu.\nVrednovanja banaka oštro su srezana pod uticajem novog privrednog ambijenta, na koga su ponajviše uticali pojačani zahtevi regulatora za povećanjem kapitala i ekstremno niske kamate. Ako ovome dodamo gomile nenaplativih kredita koje su se valjale po bilansima banaka, više je nego jasno zašto su se valuacije ovih finansijskih institucija raspršile kao mehur od sapunice.\nNi ovdašnji bankarski sektor nije bio izuzetak, a njegova glavna karakteristika bila je i dalje visoko prisustvo državnih banaka koje su listom postajale žrtve nove krize.\nU situaciji kada su ove finansijske institucije padale kao snoplje, Komercijalna banka je 2009. godine od stranih finansijskih institucija povukla dodatni kapital od 120 miliona evra, a ovu uplatu država je krajem 2012. godine „ispratila“ sa 100 miliona evra, kako bi zadržala postojeći vlasnički udeo.\nIspostaviće se da su ove dve masivne finansijske injekcije bile ključne da banka ne doživi sudbinu Agrobanke, Privredne ili Metals banke, s obzirom da predstavnici inostranih akcionara i države u ovoj perjanici bankarskog sektora nisu bili ništa bolji od državnih menadžera u značajno manjim bankama.\nŠtaviše, loši rezultati ove banke godinama su se krili, da bi tek 2015. i 2016. banka otpisala oko 230 miliona evra loših plasmana, što je proizvelo kumulativni gubitak u te dve godine od skoro 130 miliona evra.\n“Rekordni poslovni rezultati”\nPotonje godine su donele, kako bi aktuelni menadžment opisao „rekordne poslovne rezultate“ u koje je, doduše, slabo ko verovao nakon gubitka kredibilnosti ključnih akcionara i njihovih predstavnika u upravljačkim strukturama.\nNije li najbolji dokaz za to dao i sam regulator, koji godinama blokira isplatu dividendi akcionarima banke, premda su njegovi čelnici nedeljama javno zagovarali neuspeh privatizacije.\nI dok su se na strani privatizacije Komercijalne banke našle međunarodne finansijske institucije, pre svega MMF, i ključni nosioci izvršne vlasti, javno mnjenje je ostalo većinski protiv, uključujući i mnoge predstavnike ekonomske struke.\nKao glavni argument protivnika privatizacije navodi se neophodnost postojanja jake državne banke, koja će u uslovima privrednih kriza pomoći finansiranje privrede kada se strane banke okrenu konzervativnijem poslovanju.\nOstaje sporno šta je to do sada Komercijalnu sprečavalo da preuzme ovu funkciju, odnosno zašto je u prethodnoj ekonomskoj recesiji pre bila na strani korisnika državne pomoći, nego što je doprinela podizanju privrede?\nDoduše, nije se previše libila u plasmanu kredita, a gle čuda korisnici ovih, kasnije će se ispostaviti nenaplativih zajmova, bili su privrednici bliski vlastima i upravi banke.\nI dok političari mudro pothranjuju populistički stav o potrebi države da ima jaku banku, građani iskreno i naivno veruju u budućnost državnih banaka uprkos njihovom dosadašnjem neveselom bilansu.\nNajbolji dokaz ovog poverenja jeste devizna štednja od 1,8 milijardi evra, premda Komercijalna nikada nije slovila za tržišnog igrača koji je bio spreman da plaća više kamate od proseka. Osnova ovakvog razmišljanja verovatno dolazi iz perioda netržišne (planske) privrede, jer je teško zamisliti da bi iko racionalan podržavao državno upravljanje bankama nakon silnih dubioza iz prošlosti.\nDa bi se sanirale propale državne i paradržavne banke proteklih desetak godina izdvojeno je iz budžeta više od milijarde evra, što je, primera radi, duplo više od zahvatanja iz džepova penzionera tokom perioda fiskalne konsolidacije.\nJedan od argumenata protivnika privatizacije jesu i finansijski efekti prodaje banke, koji zaista nisu previše značajni sa aspekta veličine budžeta i trenutnog solidnog stanja javnih finansija.\nMeđutim, malo ko bi se odvažio da proceni kada će vrednovanje banaka biti bolje, a naročito da li je realno očekivati da će se ikada više ponoviti „zlatno doba“ iz 2007. sa abnormalnim pokazateljima većine kompanija, uključujući tu i banke.\nI što je još važnije, da li ima onih koji bi mogli da garantuju da će u narednom periodu na čelo banke doći „stručni i profesionalni ljudi“, jer je više nego očito da su u ovakvim sistemima državne firme operisane od kontrole i odgovornosti, ključnih principa korporativnog sveta. Pre će biti da bi u nekoj novoj krizi ponovo bili svedoci talasa kreditnih plasmana kojima bi se „upumpavala likvidnost“ u privredu, dok bi se repovi ovih poslova godinama vukli o trošku poreskih obveznika.\nStoga u vremenima u kojima država i ne pomišlja da razvija berzansko tržište, novac iz budžeta se prilično paušalno prosipa za subvencije na belosvetske investicije, a na tenderima vladaju privredne strukture bliske izvršnoj vlasti, vlasništvo države u privredi bi trebalo svesti na najmanju moguću meru. Za sve protivnike ove teze, makar u sektoru bankarstva, uteha je da je ostalo još kandidata na kojima će se iznova brusiti mit o potrebi za postojanjem jedne jake državne banke.\nNenad Gujaničić, tekst objavljen u martovskom broju magazina Biznis i finansije


Prevoz Radnika – Turistička agencija Magelan\nPrevoz RadnikaPetar Cvetic2020-07-10T14:33:43+00:00\nObzirom da raspolažemo sopstvenim vozilima različitih stuktura tj. broja sedišta, u mogućnosti smo da organizujemo redovne prevoze radnika Vaše firme. Ukoliko vam u određenom vremenskom periodu treba organizovani prevoz radnika onda ste na pravom mestu. Naši dosadašnji klijenti su vrlo zadovoljni kako koordinacijom, pouzdanošću i fleksibilnošću koju im pružamo. Prevoz radnika prilagođavamo Vašim potrebama, radnom vremenu i rada u smenama, kao i mestima polazaka i odredišta.\nPrevoz radnika možemo obavljati putničkim automobilima, kombijima i mini busevima kapaciteta od 3 do 30 sedišta, ili prema Vašim potrebama.\nNašim vozilima od 3,6,8,13,16, 20 i 30 sedišta prilagođavamo se vašim potrebama. Prevoz radnika prilagođavamo Vašim potrebama, radnom vremenu i rada u smenama, kao i mestima polazaka i odredišta.\nVršimo prevoz putnika u zemlji i inostranstvu automobilima, kombijima, mini busevima i autobusima. Posedujemo takođe i licencu za međunarodni vanlinijski prevoz putnika u drumskom saobraćaju broj ЛПМВ-590/2020-3, izdatu od strane Ministarstva saobraćaja Republike Srbije, dana 26.03.2020.


IT | Belle Amie\nNišlije će ove godine opet imati priliku da slušaju poznate svetske IT predavače na konferenciji i sajmu ITkonekt, koji će se održati 20. aprila u hotelu Tami. U Niš dolazi Google expert Harry Robert...\nOsnovci u Nišu imali su prilike da se upoznaju sa algoritamskim načinom razmišljanja i osnovama programiranja kroz igru sa CodeRobotićem kao jedan od napora lokalnih profesora i organizacija da decu ...\nNiš će 17. aprila biti domaćin najvećeg IT događaja – ITKONEKT konferencije koja se paralelno odrzava i u Beogradu i Novom Sadu. Konferencija ce na jednom mestu okupiti sve IT strucnjake iz Nisa i S...\nŠvedski portal za šerovanje Pirate Bay srušen je već satima pošto je policija izvela raciju i zaplenila servere i kompjutere iz njihovih prostorija u Stokholmu, prenose elektronski mediji. Ovaj sajt ...\nNajnovije vesti iz Niša i sa jugoistoka Srbije! TV i radio program uživo, bilo gde da ste uz besplatnu android aplikaciju RTV Belle Amie. Informišite se, komentarišite, budite naš izveštač i pošaljit...\n“Tviter” danas slavi sedmogodišnjicu postojanja, a od prvobitno zamišljenog internet kanala za slanje kratkih poruka među manjom grupom prijatelja vremenom je prerastao u jednu od najomil...\nRad Skupštine Srbije od danas građani mogu da prate uživo putem Interneta na veb-stranici www.parlament.rs, a na taj način se, kako ističu u toj instituciji, povećava otvorenost i transparentnost rad...


Muzika Kao Primenjena Umetnost - EL MUNDO SEFARAD\nDelo Varteksa Baronijana, kompozitora i nekadašnjeg muzičkog urednika Televizije Beograd "Muzika kao primenjena umetnost" objavljeno je 1981. godine, a drugo izdanje pojavilo se 2007. Do nas je stiglo ovih dana. Interesantna tematika, veo-ma dobro objašnjena u poglavljima “Vizuelizacija muzike i zvuk kao dimenzija slike i pokreta” – na televiziji, pa “Uloga džeza i elektronske muzike”, zatim “Muzika u teatru” – da ne nave-demo ceo sadržaj ove studije znalački napisane, ne kasni da se pročita ni posle više decenija nakon njenog nastanka, kao što je to, uostalom, i sa drugim vrednim knjigama čiji značaj protok vremena samo potvrdjuje.\nNa autora razmatranje primene muzike u drugim umetnostima nije uticalo samo dugogodišnje isku-stvo u opremanju muzičkih emisija na televiziji, već i saznanje o primeni muzike u pozorištu starih civilizacija. Mada se čitaocu može učiniti da je prilaz ovoj temi originalan, iz bibliografije koju Baron navodi može se zaklučiti da je on zvuk proučavao i iz bogate zaostavštine pisane reči, zabeležene još u starom veku. Ili kako u Zaključku, izmedju ostalog, piše: “Muzika, kao primenjena umetnost i tehnika njene primene deo su složenog govora audio-vizuelnog izražavanja u kome se ruši granica izmedju muzike i zvučnih efekata. U dijalektičkoj medjuzavisnosti slike i zvuka, muzika zahteva drukčije vrednovanje koje proizlazi iz logike i zakonitosti njenog sprezanja sa dramom ili slikom. Iz ovoga proizlazi i estetika koja primenjenu muziku sagledava u složenosti njene funkcije u okviru audio-vizuelnih struktura pozorišta, filma, radija i televizije, iznalazeći ono što im je zajedničko u logici sažimanja zvuka, slike, pokreta i smisla.”\nU svom pogovoru knjizi Ivana Stefanović piše: “Autor je u svom delu sistematizovao pred čitaoca opšta znanja i, kroz praksu proverenog sopstvenog rada vezanog za primenu muzike, koja ima ogroman kapacitet iskustva. Ona povezuje zvuk sa scenskom radnjom, slikom, izgovorenom rečju. Muzika od preistorije prati ljudski pokret koji kao da je iz nje i proistekao. Istorija ovog večitog preplitanja započinje u doba maske i bubnja, u doba rituala, magijskih obreda i orgijastičkih misterija primitivnog društva. Ona se, medjutim, nikako ne završava danas kada je muzika svuda prisutna i u zajednici sa slikom stiže odasvud, sa ekrana i iz virtuelnog prostora i kao takva, hteli mi to ili ne, prati svaki pojedinačni ljudski korak"\nBaronova knjiga je mala hrestomatija pojmova, sažeta istorija izvodjačkih scenskih umetnosti, vizuelnog i muzičkog, analiza zvuka i pokreta kroz vreme. Njegovo se ime može naći u programima beogradskih pozorišta i pamti iz ranog perioda beogradske televizije.\nVarteks Baronijan (1933-1993) rodjen je u Beogradu. Studirao je istoriju umetnosti i Muzičku akademiju, gde je diplomirao na Odseku za kompoziciju. Od 1955. radi u Muzičkoj redakciji Radio Beograda, gde posebnu pažnju posvećuje džez muzici. Autor je mnogih scenskih muzičkih kompo-zicija za pozorište, dokumentarne i igrane filmove. Bio je redovan profesor na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Veliki je spisak njegovih kompozicija, angažovanja i nagrada za rad da bi se sve mogle navesti. Od 1955, pa do kraja svog života bio je urednik Muzičke reakcije Beogradske televizije.


24. oktobra 2018. — Autor: EXIT\nJedan od najcenjenijih turističkih magazina na svetu, Lonely Planet, uvrstio je Novi Sad na svoju prestižnu listu od „Deset gradova koje morate posetiti u 2019. godini“, stavljajući ga na visoko treće mesto i navodeći da je bogato kulturom, turističkim sadržajima i svetski priznatim muzičkim događajima. CNN podseća da „muzički fanovi već obožavaju drugi po veličini srpski grad“, a posebno mesto u opisu primamljivosti grada dobila su njegova obeležja kao što su „moćan“ EXIT festival, Petrovaradinska tvrđava, Kineska četvrt i titule Evropske prestonice mladih 2019 i Evropske prestonice kulture 2021! CNN dodaje da Novi Sad ima pravu savremenu „hip“ atmosferu, te da ga značajnim čini EXIT festival koji doprinosi „živoj muzičkoj i umetničkoj sceni“ i krajnje mladalačkom šarmu.\nDrugi poštovani novinarski izvori, kao što su The Guardian, Los Angeles Times, Huffington Post, Mirror, Independent, takođe su preneli vest, dok je jedan od najčitanijih španskih medija El Pais dodao i sopstvene utiske, dodatno dočaravajući mladalački predznak Novog Sada ističući da je u pitanju studentski, i veoma multikulturalan grad. Italijanski Elle tvrdi da su pobrojane zemlje sa liste već na njihovoj „listi za posetiti“, dok je britanski Elle sastavio sličnu listu udarnih destinacija, stavljajući Novi Sad na četvrto mesto od čak 18 i navodeći EXIT i titulu Omladinske prestonice kulture kao glavne razloge da se grad poseti baš sledeće godine!\nLonely Planet listu je sastavio prema gradovima koji će okupirati maštu turistima svojim šarmom, te je Novi Sad opisan kao „elegantan, ali ipak opušten“, te kao grad koji obogaćuje svoju postojeću ponudu novim poduhvatima, kao što je rekonstrukcija „Gradića“, dok je čuvena Kineska četvrt opisana kao distrikt alternativne kulture i umetnosti. Među pomenutim događajima koji oduševljavaju turiste pored Exita naveden je i Gradić Fest kao manifestacija koja doprinosi oživljavanju Petrovaradina kroz muziku, film, pozorište i umetnost.


Bojović sa žitelјima Istoka o pomoći Srbima u Metohiji - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Bojović sa žitelјima Istoka o pomoći Srbima u Metohiji\nBojović sa žitelјima Istoka o pomoći Srbima u Metohiji\n27. januar 2019. Izvor: Tanjug\nPomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Zoran Bojović posetio je više sela u opštini Istok, gde je sa predstavnicima lokalne vlasti, institucija koje finansira Vlada Srbije i stanovništvom tog kraja, koje se uglavnom bavi polјoprivredom, razgovarao o konkretnim oblicima pomoći države srpskom živlјu u tom delu Metohije.\n"Ovo je deo naših kontinuiranih aktivnosti na pomoći srpskom narodu na KiM. Pokušavamo da sagledamo sve probleme sa kojima se lјudi suočavaju i da odemo na sva ona mesta gde žive oni kojima treba pomoći", rekao je Bojović novinarima u u selu Šalјinovce.\nOn je istakao da je u razgovoru sa brojnim srpskim domaćinima u opštini Istok dogovorena pomoć u krupnoj stoci i polјoprivrednoj mehanizaciji, kao i pomoć pri izgradnji kuća.\n"Mi pokušavamo da ulijemo snagu ovim lјudima, da se oslanjaju na Vladu Srbije, predsednika Aleksandra Vučića i direktora Marka Đurića i da zajedno pokušavamo da dovedemo lјude u situaciju da kažu da su rešeni da ostanu i da ima nade i budućnosti", rekao je Bojović.\nSrbi u optini, koji žive uglavnom u malim povratničkim seoskim sredinama, žale se prevashodno na sigurnost, učestale krađe stoke, ali i nemogućnost da plasiraju svoje polјoprivredne proizvode po realnim cenama.\nBojović se po obilasku srpskih domaćinstava u Osojanu sastao i sa predstavnicima institucija koje finansiraju Vlada Srbije i lokalne vlasti i preneo im da će u narednom periodu prioritet Kancelarije za KiM biti stvaranje bolјih ekonomskih uslova za opstanak srpskog naroda na KiM, ali i efikasna pomoć socijalno najugroženijim porodicama.