Narodna banka Srbije - Dnevni list Danas\nPočetna » Narodna banka Srbije » Page 9\nNBS: Smanjene devizne rezerve\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju decembra, prema preliminarnim podacima, iznosile 9,96 milijardi evra, čime se obezbeđuje skoro šest meseci uvoza.\nNBS: Referentna kamata tri i po odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na današnjoj sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od tri i po odsto.\nSavić više nije predsednik Saveta guvernera\nOdbor za finansije Skupštine Srbije konstatovao je juče Nebojši Saviću prestanak funkcije predsednika Saveta guvernera Narodne banke Srbije, zbog isteka petogodišnjeg mandata.\nPiše: M.R.M 14. 11. 2017.\nNBS: Devizne rezerve 10,76 milijardi evra\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju oktobra iznosile su 10.760,4 miliona evra, čime se obezbeđuje pokrivenost više od šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama, saopštila je NBS.\nPiše: N. D. 13. 11. 2017.\nSlučaj Komercijalne banke: NBS obavlja nadzornu funkciju\nPovodom napisa u medijima o navodnom upadu Bezbednosno informativne agencije\n(BIA) u Komercijalnu banku a.d. Beograd, Narodna banka Srbije (NBS) ističe da nezavisno od eventualnih aktivnosti drugih državnih organa i institucija, ona kontinuirano obavlja svoju nadzornu funkciju.\nPiše: FoNet 10. 11. 2017.\nNBS dozvoljava nezakonit rad Jugobanke na Kosovu\nOd 31 banke u Srbiji, najmanja od svih Jugobanka Jugbanka iz Kosovske Mitrovice već godinama radi sa kapitalom ispod zakonom propisanog minimuma od 10 miliona evra.\nPiše: M. Obradović 25. 10. 2017.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju septembra iznosile 10.635,7 miliona evra, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nNBS: Srpske kompanije iz sistema Agrokor zaštićene\nNarodna banka Srbije saopštila je danas da odlukama sudova nije omogućena primena Lex Agrokor-a na kompanije „Agrokora“ koje posluju u Srbiji, što znači da udeli u tim kompanijama ne mogu biti sredstvo obezbeđenja za kredite „Agrokora“.\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je na današnjoj sednici da\nreferentnu kamatnu stopu smanji na nivo od 3,75 odsto.\nNBS: Potreban rast od pet odsto do kraja godine\nZbog slabog privrednog rasta u prvoj polovini ove godine, BDP će u drugoj polovini morati da skoči za čak 4,5 ili pet procenata, kako bi Srbija ove godine uspela da dostigne zacrtani ekonomski rast od tri odsto, potvrdili su danas u Narodnoj banci Srbije.\nPiše: A. M. 16. 8. 2017.\nNarodna banka opominje, provizije rastu\nNarodna banka Srbije upozorila je da naknada za obradu kredita treba da bude fiksna, ali većina poslobnih banaka je naplaćuje u procentima i kreće se od dva do tri i po odsto od ukupnog iznosa kredita, piše danas Politika.\nNBS: Ista referentna kamatna stopa od 4,0 odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 4,0 odsto.


Vreme 879 - Politicki zivot: Do vidjenja u Briselu -->\nDIPLOMACIJA, KOMBINACIJA: V. Koštunica i B. Tadić\nPredsednik Srbije Tadić i premijer Koštunica odlučili su da idu na kosovske pregovore o statusu Kosova u ponedeljak 5. novembra u Beču, uz ocene da se ulazi u prelomnu fazu. Nova runda bečkih pregovora u Srbiji je potom dobila veliki publicitet. Podvlači se da je Beograd predložio slučaj Hong Konga kao uzor za Kosovo; da je Priština odbacila ponudu; da su se u direktnom susretu pregovaračkih timova ponovo pokazale teško premostive razlike i da su pregovori, koje su obe strane unapred ocenile kao prelomne, protekli bez ikakvog napretka. Razjašnjava se pominjanje slučaja Hong Kong – Kina, koji bi Evropljani trebalo da razumeju pošto je tamo poslednji britanski guverner bio evrokomesar Kris Paten. Beograd o tome govori kao o modelu "jedna zemlja dva sistema": predsednik Srbije Tadić objašnjava da srpska delegacija zapravo nije direkno predložila hongkonško rešenje, već da je tim primerom osnažila svoj predlog autonomije. Premijer Koštunica je precizirao nešto slično – da hongkonški princip ne treba kopirati, nego da on pokazuje kako se do održivih rešenja može doći sporazumno a ne jednostranim akcijama.\nBeograd ukazuje na to da postoji primer gde je jedna pokrajina bila ne osam, nego više od sto godina van uprave svoje države, a da je posle više od sto godina došlo do sporazumnog rešenja statusa Hong Konga, koji je zadobio položaj specijalne administrativne oblasti, ali pod jasnim suverenitetom Kine i u okviru njenog teritorijalnog integriteta. Najavljuje da će za naredni sastanak 20. novembra u Briselu srpski državni pregovarački tim izaći sa uporednim prikazom svog modela suštinske autonomije i primera Hong Konga. On inače ocenjuje da je Srbija u ponedeljak u Beču sa dnevnog reda skinula model konfederacije Srbije i Kosova. Pred odlazak u Beč premijer je najavio da će Srbija najodlučnije odbaciti predlog o tome da se pitanje budućeg uređenja Kosova i Metohije reši po uzoru na ugovor dve nemačke države iz 1972. godine. Bez pominjanja nemačkog primera, predlog o konfederaciji su gurali Italijani. Ministar za Kosovo i Metohiju Samardžić je u stvari objašnjavao razloge za srpsko odbijanje: pomenutim sporazumom dve Nemačke su de fakto, mada ne i de jure priznale jedna drugu, što znači da je Išinger prihvatio samo stav Prištine o regulisanju odnosa dve nezavisne države. Predsednik Tadić je u Beču konstatovao da predlog da se razgovara o odnosima dve nezavisne države nije tema za pregovore. Pregovaralo se o predlogu trojke u 14 tačaka, od čega je za Beograd sporno pet, a posebno su sporne za Beograd tačka 5, koja glasi: – "Beograd neće vladati Kosovom", i tačka 6: "Beograd neće ponovo uspostaviti fizičko prisustvo na Kosovu". Precizirano je da Beograd nema pretenziju da upravlja Kosovom u bilo kojoj nadležnosti koja po međunarodno garantovanom sporazumu pripadne Kosovu, ali da tamo gde Beograd bude imao svoje nadležnosti, insistira se da bude prisutan, pošto Srbija želi da upravlja celom svojom teritorijom u onim oblastima koje budu u nadležnosti države.\nPregovarači iz Beograda su tražili da se u tekst o 14 dodirnih tačaka posredničke trojke obavezno upiše i Rezolucija 1244, kao instrument koji obezbeđuje pravni okvir za nastavak pregovora, što je za Beograd način da obezbedi da rešavanje kosovskog problema ostane u ingerenciji Saveta bezbednosti UN-a. Druga težnja beogradskog pregovaračkog tima bila je da se otkloni opasnost od unilateralnih akcija sve tri strane (Beograda, Prištine i međunarodne zajednice). Nastavak pregovora očekuje se u Briselu 20. novembra, tri dana po okončanju kosovskih izbora.\nIZBORI, SPORAZUM: Tri dana pred odlazak srpske pregovaračke delegacije u Beč postignut je sporazum članica vladajuće koalicije da se srpski predsednički izbori održe čim se usvoje potrebni zakoni, ukoliko posle 10. decembra ne bude ugrožena celovitost Srbije. Demokratska stranka Borisa Tadića pojačala je tokom prethodnih nedelja pritisak da se novi predsednički izbori raspišu što pre – pominjan je 9. decembar, dan pre isteka roka za okončanje pregovora Beograda i Prištine. DS je kasnije, tokom polemike o izborima, stavljao do znanja da njegove intencije i nisu toliko vezane baš za taj datum, koji je u javnosti izvikan, već na to da se zbog pretpostavljene krize ne odlažu beskonačno predsednički izbori. Oni će kao argumentaciju da nisu bili fiksirani za 9. decembar navesti i poneki od argumenata koje su iznosili kritičari ranog raspisivanja izbora: ako ne bi bilo pobednika u prvom krugu, predsednik ipak ne bi bio izabran dan pre isteka roka za pregovore o Kosovu, već u drugom krugu 23. decembra, dve nedelje posle tog roka.\nRIZICI: Posle javnog preganjanja i prepiske kabineta, u subotu dolazi vest da su tri lidera vladajuće koalicije Tadić, Koštunica i Dinkić postigli dogovor. On de fakto znači da će, ako ne padne nebo, izbori biti raspisani u okviru postojećeg Ustavnog zakona, dakle do 31. decembra, i da će biti održani u prvim mesecima naredne godine. Može se reći da taj sporazum, napisan kao da ga je diktirao Baja Pašić, ipak predstavlja izvesnu konsolidaciju vladajućih faktora pred neizvesnošću koja u Srbiji može nastupiti posle 10. decembra, kada ističe rok za okončanje ovog turnusa kosovskih pregovora. Promena srpskog stava u pregovorima o Kosovu nije se mogla očekivati i da nije došlo do tog sporazuma, pošto je ta platforma ranije utvrđena, i bila je jedna od osnova kohabitacije predsednika Republike i premijera od leta 2004. i fiksirana sa više skupštinskih rezolucija; nije bilo logično očekivati da će bilo koja stranka rizikovati da u izbornoj kampanji bude optužena za narušavanje jedinstva ili za rasturanje čitave konstrukcije u osetljivom periodu. Predsednik Tadić je prošle nedelje ocenio da bi Srbija mogla da uđe u period krize, ne isključujući mogućnost da bi moglo da dođe do nestabilnosti pa i do nasilja, u slučaju da Albanci sa Kosova jednostrano proglase nezavisnost. U intervjuu "Frans presu" on je upozorio da neki smatraju kako je važnija stabilnost za dva miliona Albanaca na Kosovu nego nestabilnost deset miliona Srba. Izgleda da to nije samo načelna izjava o mogućoj opasnosti namenjena stranim faktorima, već da ona proizlazi iz nekih zbivanja na terenu. Iz Vojske Srbije otišlo je upozorenje Kforu na opasnost od paravojnih grupa, poput takozvane Albanske nacionalne armije, čiji su se pripadnici nedavno pojavili kod Podujeva. U okolini Kosovske Kamenice Kfor je zaplenio izvesnu količinu uniformi, što je indikacija prema podacima Vojske Srbije da je jedna od paravojnih grupa nameravala da inscenira navodni upad VS-a na Kosovo i Metohiju. Predstavnici VS-a pominju i operativne informacije da izvesni ekstremisti planiraju i incidente oko Bujanovca, Preševa i uz granicu prema Makedoniji. Kontroverzne vesti iz Makedonije govorile su prošlih dana o nekoj vrsti kontrolisanog rasplamsavanja konflikta niskog intenziteta: ubijen je policajac u Tanuševcima, ranije poginuo komandir policije u Vaksincu, maskirana lica kontrolisala su saobraćaj kod Tetova gde je pojačano prisustvo policije, u okolini Tetova, ubijen jedan od vođa terorističke Albanske nacionalne armije, Džavid Morina, poznatiji kao "Komandant Drenica", a makedonska policija je saopštila da je drenički paravojni lider, jedan od sedam begunaca iz kosovskog zatvora Dubrava, ubijen u "obračunu kriminalnih bandi". Iz Tirane stiže vest da je na zahtev kosovskih političara u Policijsku upravu priveden lider ANA Gafur Adilji, zbog pretnji da će Albanci početi rat na Kosovu ako ta pokrajina ne dobije nezavisnost. U tom kontekstu izgleda objašnjivo to što je došlo do sporazuma kojim je unekoliko konsolidovana vladajuća koalicija pred nastupanje jednog perioda osetljivog za Srbiju, pa i za region.\nGRANICE: Vladajuća koalicija u kojoj postoje razlike i u gledanju na neka bitna pitanja (koja nisu na dnevnom redu, kao pitanje neutralnosti Srbije, odnosno priključenja NATO-u pokazala je ponovo sposobnost rešavanja unutrašnjih konflikata. Nije, međutim, sasvim objašnjivo zašto je taj spor oko izbora toliko razvlačen i zašto je ta koalicija izgubila toliko vremena na razmeštanje, u drugom planu je ostalo dovršenje državnog ustrojstva.\nUstavni sud, na primer, nije još izabran, a njegova funkcionalnost bi mogla biti važna u narednom periodu. Zakonodavna aktivnost parlamenta je usporena i daleko je od onog rekorda od 250 zakona za tri godine... Razlozi se mogu naći i u međusobnoj sumnji među koalicionim partnerima, što je do neke mere i poželjno, jer sumnja je preduslov međusobne kontrole, ali preko neke mere ta sumnja deluje korozivno na državne institucije i onemogućuje izgradnju međusobnog poverenja koje najvažniji državni funkcioneri moraju gajiti ako hoće da odgovorno obavljaju svoje dužnosti. Da je do pucanja zaoštrila svoj unutrašnji konflikt, vladajuća koalicija bi mogla da dovede do sledeće situacije: raspisani izbori, predsedniku Republike automatski prestao mandat, vlada pala... Ahtisarijev zamenik donosi papir u Beograd. Takva eskalacija političke krize verovano bi ugrozila i šanse na terenu gde je strepnja veća od nade i na terenu gde je nada nešto veća – jedan važan rezultat koji je u aktuelnoj konfuziji ipak realizovan i koji je naglo popravio raspoloženje važnih činilaca u Srbiji. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Evropske unije sa Srbijom parafira se 7. novembra u Briselu. Vlada Srbije ovlastila je potpredsednika Vlade Božidara Đelića da stavi paraf, a on je ocenio da je to prvi i konkretan korak koji će Srbiju približiti Evropskoj uniji. Dok potpis čeka jednog generala, ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić očekuje da će Srbija dobiti status zemlje kandidata za prijem u EU do kraja 2008. godine. Koštunica – da vlada Srbije pokazuje da može istovremeno da uspešno vodi evropske integracije, što je zacrtano kao programski prioritet Vlade, i da kroz pregovarački proces o budućem uređenju Pokrajine Kosovo i Metohija, brani teritorijalnu celovitost i suverenitet zemlje. Malo optimizma ne škodi, ali u ovom kontekstu treba posvetiti dužnu pažnju proceni Tanje Miščević iz Kancelarije za pridruživanje da su svi sledeći koraci komplikovaniji od dosadašnjih. Sloveniji i baltičkim državama koje su taj prevalile najbrže trebalo je osam godina (1996–2004), a Rumuniji i Bugarskoj znatno duže. I ta pozitivna vest na specifičan način apeluje na sve aktere da se manje troše na međusobice.


Dan online - Hronika: Na kuću penzionera bačena bomba - 2018-08-10\nHronika SNAŽNA EKSPLOZIJA ODJEKNULA U BJELOPOLJSKOM NASELJU LOZNICE\nUviđaj nakon bombaškog napada Na kuću penzionera bačena bomba Srećom, nije bilo povrijeđenih, a u dvorištu je u trenutku detonacije bilo najmanje desetak parkiranih vozila iz uvoza namijenjenih za prodaju\nSnažna eksplozija odjeknula je preksinoć, oko 4.20 časova, u bjelopoljskom naselju Loznice, kada je zasad nepoznata osoba bacila eksplozivnu napravu u dvorište porodične kuće Raifa Međedovića. Detonacija je uznemirila stanare okolnih kuća, ali, na svu sreću, niko nije povrijeđen, a pričinjena je manja materijalna šteta.\nZasad nije poznato o kojoj vrsti eksplozivne naprave se radi, a policajci su konstatovani da je na jednom od automobila parkiranih u dvorištu pričinjena šteta.\nRaif Međedović je penzioner, a policija ne sumnja ko bi i zbog čega mogao da mu na bilo koji način nanese štetu. U njegovom dvorištu bilo je najmanje desetak parkiranih vozila iz uvoza namijenjenih za prodaju.\nKomšija Međedovića Selmo Balić ispričao je da ga je probudila snažna detonacija.\n– Istrčali smo iz kuće, gdje smo zatekli i ostale susjede koje je probudila snažna eksplozija. Međedović slovi za uzornog komšiju i zaista ne znam šta može biti razlog ovakvog napada na njegovu imovinu – rekao je Balić.\nDetonacija se, prema kazivanju nekoliko Bjelopoljaca, čula i u naseljima sa druge obale Lima.\nUviđaj nakon eksplozije su obavili službenici policije Bijelo Polje u prisustvu osnovnog državnog tužioca Katarine Kljajević. Na lice mjesta su došli i stručnjaci iz Forenzičkog centra u Danilovgradu kako bi uzeli materijalne dokaze i obavili vještačenje.M.N.\nUhapšen ubica Nikšićanina


Naslednik Lexusa LFA ipak moguć? (video) - Auto Republika\nПочетна Vesti Naslednik Lexusa LFA ipak moguć? (video)\nIzmeđu decembra 2010. i decembra 2012., Lexus je proizveo ukupno 500 LFA, a 10 odsto proizvodnje je bilo rezervisano za ekstremni „Nürburgring Package“. Mada izuzetno poželjan, još je desetak primeraka na lageru, tako da se ne može kao veliki komercijalni uspeh (verovatno zbog visoke cene). Ipak, „vrisak“ V10 mašine, čiji zvuk više podseća na F1 bolide nego sami F1 bolidi današnjice, budi adrenalin kod svih onih kojima benzin teče u žilama. U međuvremenu, Lexus je bio vrlo jasan da neće biti naslednika.\nIpak, ove nedelje na NAIAS-u u Detroitu, potpredsednik Lexus grupe, i generalni menadžer, Džef Braken, saopštio je da je kompaniji potrebna nova perjanica. I ne samo to, već su prodavci tražili naslednika LFA, što je kompanija ignorisala. Međutim, to znači da naslednik LFA ili „nešto slično“, nije definitivno odbačeno.\nNaravno, u današnje vreme su prioritetniji SUV/krosover modeli, tako da je japanska marka predstavila futuristički LF-1 Limitless koncept, koji možda najavljuje superluksuzni serijski krosover. Još uvek nije jasno da li će on preuzeti formu naredne LX generacije, ili će u pitanju biti potpuno drugačiji moji. Lexus nije potvrdio da je koncept prethodnica serijskog modela.\nToyota GR SuperSport koncept\nUkoliko naslednik LFA i dobije „zeleno svetlo“, ne treba ga očekivati pre isteka dekade. U međuvremenu, Toyota koketira sa idejom superautomobila nakon otkrivanja spektakularnog GR SuperSport. Reč je o derivatu WEC trkača sa gotovo 1.000 ks i hardverom usvojenim sa TS050 Hybrida.\ntagovi: izdvojeno lexus lfa lexus supercar superautomobili toyota\nprethodni Renault-Nissan alijansa prodala najviše automobila u 2017.\nsledeći Mercedes ukida V6 motore i zamenjuje ih rednim šestacima\nBMW M4 GTS – 296 km/h na nemačkom autobanu (VIDEO)


Đaci u Gradišci informisani o igricama ,,Plavi kit“ i ''Nigerijska prevara'' na fesjbuku\n1024\tObjavljeno 18 februar 2019 Autor: Micro mreža\nPovodom obilježavanja Međunarodnog dana bezbjednog interneta, pripadnici Policijske uprave Gradiška, 15.02.2019. godine održali su edukativna predavanja za učenike osnovnih i srednjih škola na području opština Gradiška.\nU cilju sprečavanja maloljetničke delikvencije i vršnjačkog nasilja, policijski službenici Policijske uprave Gradiška, 15.02.2019. godine u srednjoj školi ''Srednja stručna i tehnička škola'' u Gradišci za učenike prvog razreda i Osnovnoj školi ''Danilo Borković“ u Gradišci, za učenike devetog razreda održali su predavanje na temu ,,Maloljetnička delikvencija i vršnjačko nasilje“.\nCilj predavanja jeste, da se učenicima na njima prihvatljiv način objasni na koji način treba da koriste i zaštite svoj profil na društvenoj mreži ,,Facebook“, kako ne bi došlo do određenih negativnosti i zloupotrebe od strane drugih lica.\nObzirom da su se pojavile najnovije bezbjednosno-interesantne igrice pod nazivom ,,Plavi kit“ i ''Nigerijska prevara'', ukratko im je objašnjeno na koji način funkcionišu navedene igrice i koje opasnosti nose sa sobom, te im je ukazano i na aktivnosti u slučaju dobijanja ovih aplikacija, kao i obavještavanje relevantnih subjekata u slučaju dolaska u kontakt sa navedenim aplikacijama.\nPolicijski službenici Policijske uprave Gradiška će i u narednom peridu nastaviti sa edukativnim predavanjima na navedene teme.


ПУТИНОВ „ТРОЈАНСКИ КОЊ“: Русија има тактику како да раздвоји ЕУ\nPUTINOV „TROJANSKI KONJ“: Rusija ima taktiku kako da razdvoji EU\nDok međunarodna zajednica očekuje okončanje krvoprolića u Ukrajini, Vladimir Putin je posetio Mađarsku, zbog čega se pojavila lavina komentara. Strani analitičari uglavnom tvrde da Putin pokušava da „razdvoji Evropsku uniju, tražeći nove „prijatelje Kremlja“ u Evropi i pokazujući da je međunarodna izolacija Rusije samo mit.\nKako navodi Oven Metjuz iz Newsweek-a, Putin koristi „šarm, malo antiamerikanizma, šačicu konzervativne ideologije i novac“, kako bi potkupio svoje evropske prijatelje. U međuvremenu, Washington Post je citirao jednog anonimnog diplomatu kao dokaz da Rusija manevriše u Evropi.\n„Rusi traže način da razbiju jedinstvo Evrope, a mete su im slabije države“, rekao je jedan zapadni diplomata o ruskoj politici prema Mađarskoj. „Mađarska i Bugarska imaju potrebe za energijom. Grčka ima finansijske probleme. Sve će to Rusija upotrebiti u svoju korist“.\nMeđutim, većina zapadnih komentatora doživljava mađarskog lidera Viktora Orbana kao kolaboratora koji je spreman da sarađuje sa Rusijom protiv volje EU. Orban se obično opisuje kao „Trojanski konj Moskve u Evropi“ ili kao „evropski Ugo Čavez“.\nPutin više nije izopšten iz Evrope\nČinjenica da je Putin zaista zainteresovan za savladavanje sankcija i povećanje broja država koje su spremne na saradnju sa Rusijom je neminovna. Takođe je logično da će ruski lider imati veće šanse da nađe saveznike među bivšim balkanskim saveznicima, Grčkom i istočnom Evropom.\nU poslednjih nekoliko dana, brojni korisnici društvenih medija u Rusiji su privukli pažnju na šarmantnu poljsku političarku Magdalenu Ogorek. Ogorek je predsednička kandidatkinja levice i ukoliko ona pobedi na izborima, doći će do ponovnog poboljšanja odnosa sa Rusijom.\nIstina je da su njene šanse veoma male i da nema dovoljno političkog iskustva, dok je sam antiruski stav veoma prisutan u poljskom društvu. Bez obzira na to, ruske novine su Magdalenu nazvale „najprivlačnijom predsedničkom kandidatkinjom na svetu“.\nPrimetan je trend da se među „novim prijateljima Kremlja“ nalaze i pripadnici levice i pripadnici ekstremne desnice, poput Marin Le Pen, šefice Nacionalnog fronta u Francuskoj.\nOd ukupno 24 desničarske stranke, koje su zauzele gotovo četvrtinu mesta u Evropskom parlamentu, bar 15 njih je odano Rusiji.\nPutinova spoljna politika i delovanje u Ukrajini mogu da odbiju neke države od Rusije, ali ni u kom slučaju ne mogu da zabrane njenom lideru da traži nove prijatelje i koristi ekonomske prednosti svoje države. Zaključenje ugovora o dostavi ruskog gasa Mađarskoj tokom Putinove posete je nesumnjivo bila dobra vest za obe države.\nPutinov mađarski gambit\nNakon obustave projekta Južni tok, Mađarska je postala u potpunosti zavisna od ukrajinskog cevovoda. Ipak, ko zna kakve bi posledice moglo imati pogoršanje odnosa na jugoistoku Ukrajine.\nU najgorem slučaju, isporuka ruskog gasa zapadnoj Evropi kroz Ukrajinu bi se mogla dovesti u pitanje, pošto je već bilo izvesnih problema u skorijoj prošlosti. Iz tog razloga Mađarska, koja je 80% zavisna od uvezene energije, aktivno traži alternativu u vidu cevovoda Turskog toka, koji će joj pomoći da smanji zavisnost od samo jednog cevovoda.\nPolitička komponenta Putinove posete Mađarskoj nije bila ništa manje važna od ekonomske. Kao što je to istakao ruski politički naučnik Aleksandar Guščin: „Putinova poseta Budimpešti pokazuje da ruski predsednik gradi prijateljstva u Evropi i da je prihvaćen u evropskoj prestonici koja je daleko od najgore“.\nMeđutim, očigledno je da majstor političkih akrobacija kao što je Orban, uprkos tome što mu se možda ne sviđa Brisel, neće dovesti u pitanje povlačenje iz EU i da će nastaviti sa politikom manevrisanja. Malo je verovatno da bi Mađarska žrtvovala svoje odnose sa Briselom radi političke unije sa Rusijom.\nPotražnja za Rusijom širom Evrope\nIsto važi i za druge istočnoevropske države – Srbiju, Bugarsku, pa i Grčku. Nakon što je levičarska partija Siriza pobedila na izborima, mnogi zapadni stručnjaci su počeli da tvrde kako će Putin biti srećan ako Grci napuste evro i evropske integracije, pa čak i samu Evropsku uniju.\nMeđutim, takva predviđanja su se pokazala kao preuranjena. Grčka je odmah poslala zahtev Briselu za produženje programa refinansiranja za dodatna četiri meseca, pokušavajući da izdejstvuje nekakav kompromis sa evropskim partnerima. Evropska komisija tvrdi da je nemoguće da Grčka napusti evrozonu zbog Lisabonskog sporazuma. Prema tom sporazumu, proces pridruživanja država sistemu sa jednom valutom je nepovratan.\nEvropski lideri su zabrinuti da će izlazak Grčke kreirati domino efekat, te da će se ohrabriti separatisti u Kataloniji, Škotskoj i drugim delovima Evrope. Ipak, važno je napomenuti da lideri tih država s mnogo više kritike posmatraju Putinovu politiku, za razliku od lidera Mađarske, Češke Republike, Srbije i Grčke.\nDa li će Putin zaista uspeti da razdvoji Evropu?\nPostoji još jedan faktor koji čini evropsko jedinstvo neefektivnim spram politike Kremlja, a povezan je sa politički nekoherentnom strategijom vođstva Petra Porošenka u Kijevu.\nOvo vođstvo, prema navodima evropskih lidera, ne pruža jasan odgovor na zahteve EU za reformama, pokazavši vrlo malo entuzijazma za borbu protiv korupcije uz česte interne političke nemire.\nDalje, Porošenko stalno pravi poteze koji dovode do iščuđavanja zapadnih prestonica. Na primer, Porošenko je nedavno imenovao bivšeg gruzijskog predsednika Mihaila Sakašvilija za šefa međunarodnog saveta i to uprkos činjenici da je bivši gruzijski predsednik traženi begunac od pravde u svojoj zemlji.\nMoguće je da Putin želi da „razdvoji“ Evropu, ali postoje mnogi faktori koji mu idu na ruku, kao što je sve veće političko neslaganje među evropskim državama. Tu su i očigledni nedostaci politika koje su Evropa i Amerika primenili u Ukrajini.\nBlizu je kraj Amerike Blizu je i kraj EU hvala bogu\nPUTIN AKO RAZBIJE ILUZIJU EU I NATO PAKT SVET ĆE GA SLAVITI VEKOVIMA.


Civilna zaštita USK će osigurati vodu za migrante na Vučjaku | TV1\nKantonalna uprava Civilne zaštite Unsko-sanskog kantona (USK) financirat će do kraja godine snabdijevanje pitkom vodom i odvoz smeća iz privremenog prihvatnog centra na Vučjaku kod Bihaća, potvrđeno je na današnjem sastanku Operativne grupe za koordiniranje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom u ovom kantonu.\nZbog ovih podataka, s današnjeg sastanka ponovo je upućen apel Željeznicama Federacije BiH i federalnom premijeru Fadilu Novaliću da barem privremeno suspenduju vozne linije Sarajevo – Bihać i Tuzla – Bihać.\nMeđu zaključcima Operativne grupe i ovaj put se izdvaja onaj o neophodnosti zatvaranja privremenih centara Bira i Miral, odnosno izmještanja ovih ljudi izvan gradskih – naseljenih područja. Također, lokacija Medeno Polje još jednom je apostrofirana kao vjerovatno jedino moguće rješenje problema, odnosno formiranje adekvatnog kampa u koji će biti izmještena većina migranata koji trenutno borave u Bihaću, Cazinu i Velikoj Kladuši.\nPrethodni članak(VIDEO) Migrantski kamp na Vučjaku od jutros bez pitke vode\nNaredni članakNapustili 12-godišnjeg mačka, pokraj njega ostavili poruku koja slama srce


Podsticanje socijalnog preduzetništva i osnivanja socijalnih preduzeća u Srbiji\nŠta je potrebno da bi se podržalo socijalno preduzetništvo u Srbiji? Koje su neophodne mere za stvaranje povoljni...\nYouth Social Enterprise Initiative je ovaj koristan vodič namenio svim mladim i inovativnim ljudima koji žele da realizuju svoje ideje, pokrenu socijalno preduzeće i promene svet oko sebe. Ovde ćete naći prave informacije i savete koji će vam pomoći da izaberete pravi put i kreirate najbolji plan za uspešno pokretanje socijalnog preduzeća.\nUkoliko želite da se informišete o razvoju socijalnog preduzetništva u Evropskoj uniji i merama koje organizacija preduzima kako bi podržala ovakav model poslovanja, pročitajte ovu studiju. Naći ćete informacije o zakonskim merama koje su sprovedene u zemljama Evropske unije, pravnim regulativama i budućim planovima za razvoj i stimulaciju socijalnog preduzetništva.\nSP - modeli, komparativna praksa i pravni okvir socijalnog preduzetništva u Srbiji\nUpoznajte se sa socijalnom zadrugom, koja u našoj zemlji predstavlja novinu za pravni sistem. Pročitajte dokument u kome smo napravili kratak pregled koncepta socijalnih zadruga u evropskoj i srpskoj legislativi, kao i Prednacrt zakona o socijalnim zadrugama.


Narodni front za oslobođenje Palestine poziva na rat protiv zločina izraelskih kolonista - Princip | Princip\nTags: Izrael, Palestina, PFLP\nNarodni front za oslobođenje Palestine (PFLP) najoštrije osuđuje zločin izraelskih kolonista u selu Duma blizu Nablusa u kojem je život izgubio 18-mesečni Ali Sad Davabšeh. U saopštenju pozivaju na eskalaciju otpora i objavu rata kolonistima i njihovim naseljima, a odgovorne t za ovaj zločinački čin smatraju Netanjahua i njegovu vladu.\nPFLP poziva palestinske mase da izraze svoj bes i odgovore na zločine na svim nivoima, da pruže otpor okupaciji i kolonistima kroz zajedničko suprotstavljanje i organizaciju stvarajući narodne komitete u selima, izbegličkim logorima i gradovima Zapadne obale sa ciljem da se odupru kolonistima i njihovim zločinima. Istovremeno upozoravaju da je bezbednosi aparat Palestinske samouprave omanuo i nije sposoban da zaštiti palestinski narod od neprestanih napada kolonista.\nFront zahteva od palestinske uprave da objavi vanredno stanje i da hitno odgovori na ovo brutalno ubistvo. Takođe traži da Palestinska samouprava prekine sigurnosnu koordinaciju sa okupatorom, naročito nakon napada i spaljivanja dece. Umesto toga, traže da se Palestina obrati međunarodnoj zajednici i da se okupatorima sudi za zločine protiv Palestine.


U BiH stiže visoki zvaničnik Evropske unije - BIGportal.ba\n16 Februara, 2021 16 Februara, 2021 061\nJohansson će, takođe posjetiti kamp Lipa zajedno sa predstavnicima Ministarstva bezbjednosti, Međunarodne organizacije za migracije (IOM) i drugih agencija UN-a.\nVisoka zvaničnica Evropske unije Ylva Johansson razgovaraće krajem ove sedmice s bh. vlastima na državnom nivou, kao i s vlastima u Unsko-sanskom kantonu o sistemu upravljanja migracijama u našoj zemlji, najavljeno je iz Brisela.\nEvropska komesarka za unutrašnje poslove doputovaće u Bosnu i Hercegovinu u četvrtak i sastati se s članovima Predsjedništva BiH, predsjedavajućim Savjeta ministara BiH, ministrom bezbjednosti, kao i premijerom Unsko-sanskog kantona i gradonačelnikom Bihaća.\nJohansson će, takođe, posjetiti kamp Lipa zajedno sa predstavnicima Ministarstva bezbjednosti, Međunarodne organizacije za migracije (IOM) i drugih agencija UN-a, javja N1.\nJohansson će, takođe, posjetiti Albaniju, s čijim će vlastima razgovarati o problemu migracija.


Napad u sinagogi u Njujorku, povređeno najmanje pet osoba, napadač uhapšen /video/ - 29.12.2019, Sputnik Srbija\nNapad u sinagogi u Njujorku, povređeno najmanje pet osoba, napadač uhapšen /video/\nNajmanje pet osoba je povređeno kada je napadač u predgrađu Njujorka napao mačetom vernike u sinagogi za vreme proslave Festivala svetlosti — Hanuke. 29.12.2019, Sputnik Srbija\n08:35 29.12.2019 (Osveženo: 09:50 29.12.2019)\n© AP Photo / Seth HarrisonPolicija ispred sinagoge u predgrađu Njujorka nakon napada u kome je mačetom povređeno nekoliko osoba\nNajmanje pet osoba je povređeno kada je napadač u predgrađu Njujorka napao mačetom vernike u sinagogi za vreme proslave Festivala svetlosti — Hanuke.\nIncident se desio u Monsiju, 56 kilometara severno od Njujorka, u kojem živi oko 18.000 stanovnika.\nPrema informacijama lokalnih medija, napadač je uhapšen, a policija vodi istragu o incidentu.\nPočinitelj, za koga se navodi da je crnac, bio je naoružan mačetom kada je, kako prenose mediji, upao u kuću hasidskog rabina Rotenberga Šula i počeo da ubada ljude koji su počeli da beže prema obližnjoj sinagogi.\nNa mesto napada stigla su vozila hitne pomoći i policije.\nSnimci sa mesta incidenta objavljeni su na društvenim mrežama.\nNjujorška policija povećala je prisustvo svojih snaga i pojačala bezbednost naročito u blizini sinagoga i drugih oblasti u kojima se kreću Jevreji nakon ovog antisemitskog napada, saopštio je gradonačelnik Njujorka Bil de Blazio.


O PROJEKTU – buducnostza5\n“Budućnost #za5” je nacionalni projekat za mlade, koji vode mladi. Naš cilj je da ti kroz razne aktivnosti približimo sva ona pitanja koja su i nas zanimala, a koja mogu da ti pomognu u pronalaženju posla i izgradnji buduće karijere. Kao što znaš, znanje koje stekneš u školi nije jedino znanje koje ti je potrebno da bi se bavio super zanimljivim zanimanjima. Zato predlažemo da nas pratiš na putu ostvarivanja “Budućnosti #za5”.\nOrganizacija Centar E8, zajedno sa Unijom srednjoškolaca Srbije, uz organizacionu i PR podršku agencije V+O Communication realizuju ovaj projekat i omogućavaju ti da se lakše spremiš za buduću karijeru i istovremeno se dobro zabaviš. Projekat je podržan od strane Coca-Cola Fondacije, Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije i Privredne komore Srbije.\nUnija srednjoškolaca Srbije (UNSS) je omladinska organizacija, osnovana 2003. godine sa ciljem stvaranja organizacije koja predstavlja učenike srednjih škola na nacionalnom i evropskom nivou. Ideja UNSS-a je da srednjoškolcima pruži mogućnost da se obrazuju i razvijaju u različitim pravcima kroz saradnju sa svojim vršnjacima i angažovanjem na različitim projektima. Udruženje srednjoškolaca okuplja 161 srednju školu i više od 60.000 učenika.\nPrivredna komora Srbije zastupa interesae srpske privrede, partnera i pruža podršku u poslovanju. Da bi se uspešno obavljao posao, pored formalnog neophodno je i praktično obrazovanje. Zato veliku pažnju posvećuju razvoju dualnog obrazovanja. Deo stručnog usavršavanja treba da se izmesti u kompanije, jer je to u interesu i učenika i poslodavaca. Veoma je važno da privreda bude uključena u kreiranje edukacije mladih, jer na taj način oni postaju konkurentniji na tržištu rada.


Otvoren poziv za šesti ciklus programa: ... - Univerzitet Donja Gorica\n„Kina: istorija, kultura, religija i nauka“\n
U petak, 18. maja 2018. god na UDG-u je organizovano završno takmičenje timova u okviru projekta „Ideje i karakter“, a na temu: „Kina: istorija, kultura, religija i nauka“. U okviru ovog projekta u ovom semestru i na ovu temu prijavilo se 260 timova sa svih fakulteta UDG-a, sa oko 1300 studenata (svaka grupa je imala 6-7 članova). Radi se o projektu koji je jedna od temeljnih inovacija studija na UDG—u, jedinstvena ne samo u regionu, već i mnogo šire. Finalnom takmičenju prisustvovala je i Ambasada NR Kine u Crnoj Gori, Cui Zhiwei-ja, sa predstavnicima 12 kompanija koje su angažovane u Crnoj Gori.
\nOtvoren poziv za šesti ciklus programa: “Putujemo u Evropu”\nNVO Green Home, uz finansijsku podršku fondacije Robert Bosch Stiftung kroz Balkan Trust for Democracy i Ministarstva Sporta, Direktorat za mlade, raspisuje konkurs pod nazivom „Putujemo u Evropu” za studente završnih godina (osnovnih, specijalističkih i master studija) sa Univerziteta u Crnoj Gori.\nOvim putem pozivamo studente završnih godina sa prosjekom iznad 8,5 da dostave prijave za program “Putujemo u Evropu” u periodu od 05.06. do 20.06.2017.\nNa konkursu mogu učestvovati studenti sa svih Univerziteta u Crnoj Gori koji su na završnim godinama, pod uslovom da su mlađi od 26 godina. Detaljne informacije kao i formulari se mogu pronaći na linku.\nPrijava treba da sadrži popunjen upitnik, potvrdu o položenim ispitima, prosjek ocjena iz studentske službe kao i kopiju pasoša. Studenti mogu dostaviti svoje prijave radnim danima u periodu od 8h do 16h (lično) u NVO Green Home, na adresu Dalmatinska br.78 (zgrada Čikoma) ili u elektronskoj formi na e-mail adresu.\nProgram je namijenjen studentima koji ranije nisu imali priliku da putuju kroz slične programe, a posebnu prednost na konkursu imaju studenti koji ranije nisu putovali u zemlje EU. Kroz projekat pruža se šansa studentima da mjesec dana putuju zemljama Evrope zajedno sa svojim vršnjacima iz regiona. Na tom putovanju, imaju priliku da na neposredan način upoznaju zemlje EU, stanovnike, način života, kulturu i običaje. Studenti iz regiona, koji će imati priliku da učestvuju u ovom programu, okupiće se u Berlinu 24. – 27. jula 2017. godine odakle će i započeti putovanje. U Berlinu će biti organizovan prijem studenata na kojem, već tradicionalno, studenti imaju priliku da kroz zajedničke aktivnosti upoznaju svoje vršnjake iz regiona i vrlo često naprave dogovore oko zajedničkog putovanja. Studenti putuju u manjim grupama shodno svojim interesovanjima i željama.\nGreen Home će tokom ovog programskog ciklusa formirati grupu na društvenim mrežama preko koje će studenti korisnici ovog programa redovno izvještavati o svojim aktivnostima. Dodatno će biti u obavezi da u toku cjelokupnog trajanja programa (22 dana) redovno dijele informacije o kulturno-istorijskim vrijednostima mjesta i lokaliteta koje budu posjetili. Na taj način će se i mladi u Crnoj Gori, a i šire, koji nisu u mogućnosti da budu korisnici ovog programa, informisati o kulturološkim vrijednostima zemalja EU.\nProgram „Putujemo u Evropu“ je već šest godina unazad usmjeren na povećanje znanja i iskustva mladih ljudi, odnosno unapređenja njihove kulturološke svijesti što se ostvaruje kroz mogućnost putovanja razvijenim zemljama Evrope, te predstavlja svojevrsnu nagradu za studente koji ostvaruju visoke rezultate tokom studiranja sa prosječnom ocjenom ne manjom od 8,5. Kroz program pomažemo spovođenje ključnih prioriteta iz Strageije za mlade Crne Gore 2017 – 2021 pružajući mladina pristup kvalitetnim kulturnim sadržajima, promociji inovativnih oblika obrazovanja i online učenja, te povećanje mobilnosti mladih oslobađajući ih da samostalno putuju, stiču samostalnost i samopouzdanje.


Kijev, protest ispred ambasade Rusije\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko proglasio je nedelju, 15. juni, Danom žalosti zbog smrti 49 vojnika, koji su poginuli u napadu proruskih separatista na vojni transportni avion. On je, istovremeno, poručio i da će kazniti odgovorne za obaranje aviona\nPorošenko je zatražio "detaljnu analizu razloga" koji su doveli do eventualnih propusta službe bezbednosti i nagovestio da će odmah biti otpuštanja. On je, takođe, naredio sazivanje Veća za nacionalnu bezbjednost i odbranu povodom najnovijeg razvoja događaja na istoku zemlje, prenosi Itar-Tass.\nProruski separatisti u subotu su kod grada Luganska oborili ukrajinski vojni transportni avion, i tada je stradalo 49 ljudi. Avion iljušin-76 prevozio je opremu, hranu i vojnike.\nObaranje aviona osudili su Bela kuća, evropskli lideri i generalni\nsekretar Ujedinjenih Nacija Ban Ki Mun.\nIspred ruske ambasade u Kijevu u subotu uveče se okupilo oko 300 ukrajinskih demonstranata koji su istakli zastavu Ukrajine i prevrnuli nekoliko ruskih diplomatskih vozila.\nTom prilikom je na zid ambasade bačen Molotovljev koktel, ali je požar brzo ugašen.\nMinistarstvo spoljnih poslova rusije uputilo protest, ukazujući na nedostatak policijskog odgovora i zahtevajući da Kijev preduzme mere u zaštiti diplomata. Napad na ambasadu Rusije u Kijevu osudile su i SAD, koje su pozvale ukrajinske vlasti da poštuju Bečku konvenciju po kojoj je obavezno osigurati bezbednost diplomatskih predstavništava.\nMerkel i Oland telefonom s Putinom\nNemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Fransoa Oland razgovarali su s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom o krizi u Ukrajini.\nMerkelova je izrazila zabrinutost zbog obaranja ukrajinskog vojnog aviona, pri čemu je poginulo 49 ljudi, naglašavajući da taj incident ilustruje hitnost prekida vatre, prenosi Rojters.\nU odvojenom saopštenju francuske vlade, Jelisejska palata naglašava važnost prekida vatre u istočnoj Ukrajini.\nIstovremeno, šef francuske diplomatije Loran Fabijus je, nakon telefonskog razgovora s ruskim kolegom Sergejem Lavrovim, izjavio kako Francuska ocenjuje da je "suštinski važno da se u Ukrajini stvore uslovi za prekid vatre".\n"Podvukao sam da je susstinski vazzno da se stvore uslovi za prekid vatre, dok je situacija na istoku zemlje i dalje vrlo nestabilna", navodi se u saopštenju Fabijusa.\nFrancuski ministar je poručio i da je "važno da se obezbedi zaštita diplomatskih predstavništava".\nNATO objavio satelitske snimke ruskih tenkova\nU međuvremenu, NATO je objavio satelitske snimke koji daju dodatnu težinu tvrdnjama Kijeva da separatisti u istočnoj Ukrajini koriste tenkove, koji su poslednjih dana dopremljeni iz Rusije.\nSnimci prikazuju tri ruska tenka na transporterima u vojnom konvoju blizu ukrajniske granice 11. juna. NATO zvaničnici navode da nema sumnje da je reč o istom vojnom konvoju koji je prešao granicu i ušao u Ukrajinu kasnije tog dana.\nPrethodno su Sjedinjene Američke Države objavile da je Rusija proruskim separatistima na istoku Ukrajine isporučila tenkove i bacače raketa, opremu koja je zadnjih dana prelazila granicu između dve zemalje


Teme > Žene > Rad i zanimanje\nZbog visokih troškova života, porodice u Švajcarskoj su zavisne i od zarada žena. Porodične obaveze otežavaju položaj žena u celini ali one imaju pristup trzištu rada. Za žene migrante postoje i dodatne prepreke kao što su: nedovoljno poznavanje zvaničnog jezika, obrazovanje koje nije u skladu sa zakonom obrazovanja u Švajcarskoj i nedovoljna sozijalna povezanost.\n39% radnika iz inostranstva su žene. Više od polovine ženske radne snage radi manje plaćene poslove u punom radnom vremenu. Navešćemo jedno poredjenje: Skoro polovinu od zaposlenog švajcarskog stanovnistva čine žene ali samo 38% radi puno radno vreme (100%).\nPozicioniranje - važna pitanja za vaše zaposljavanje\nRazjasnite da li je vaše obrazovanje u Švajcarskoj priznato i koje aktivnosti biste morali da preduzmete kako bi pokrenuli postupak priznavanja.\nUkoliko nemate završenu stručnu školu bilansirajte jednostavno vase sposobnosti i znanja.\nPokušajte da procenite vaše šanse na švajcarskom tržistu rada.\nOdlučite se hoćete li tražiti posao u svojoj struci ili ćete se preorijentisati na nešto novo\nInformišite se koje su vaše mogućnosti za dalje obrazovanje ili stručno usavršavanje.\nInformišite se kako biste mogli (ukoliko je potrebno) da finansirate svoje obrazovanje.\nPostavite sebi pitanje, kakva bi bila reakcija vaše porodice na vašu odluku da radite ili da se školujete.\nRazjasnite kako biste usaglasili život porodice sa vašim radnim obavezama.\nTražeci odgovor na gore postavljena pitanja, koristite postojecu ponudu koju daju različita Savetovališta, a koja koriste i švajcarkinje prilikom ponovog zapošljavanja. Obraćanje jednoj od savetodanih institucija koje su stručno organizovane za pomoć zenama, isplati se u svakom slučaju.\nO temi: Osnivanje sopstvenog preduzeća, Priznavanje diploma, themen/frauen/beruf/vereinbarkeit-von-beruf-und-familie, Naknadno sticanje potvrde o završenoj stručnoj školi, themen/frauen/beruf/standortbestimmung, Priznavanje stečenih sposobnosti, Obrazovanje i dalje usavršavanje, Posebna prava za žene, Samostalna delatnost


Aktuelno Archives - Page 3 of 8 - Udruženje mladih ekonomista\nODRŽANA TREĆA KONFERENCIJA “ZAPOSLI SE – POKRENI SVOJ BIZNIS”\nObjavljeno June 4, 2019 June 4, 2019\nU srijedu, 29. maja u konferencijskoj sali Privredne komore Republike Srpske održana je treća konferencija “Zaposli se – pokreni svoj biznis”, u organizaciji Udruženja mladih ekonomista. U sjajnoj atmosferi, svoja iskustva, znanje kao i savjete mladima prenijelo je 14 govornika u tri panel diskusije. Na prvom panelu sa temom “Osnivanje preduzeća i izvori finansiranja” mladi […]\nPRIJAVE ZA UČEŠĆE NA KONFERENCIJI “ZAPOSLI SE – POKRENI SVOJ BIZNIS 2019.”\nObjavljeno May 8, 2019 May 21, 2019\nKao što smo već najavili, Udruženje mladih ekonomista 29. maja organizuje sada već tradicionalnu, treću konferenciju “Zaposli se – pokreni svoj biznis 2019.” Konferencija će se održati u prostorijama Područne privredne komore Banja Luka, sa početkom u 14 časova. Za razliku od prethodnih godina, ove godine će konferencija biti podijeljena u panele, sa sljedećim temama: […]\nUdruženje mladih ekonomista 29. maja organizuje sada već tradicionalnu, treću konferenciju “Zaposli se – pokreni svoj biznis 2019.”. Nakon velikog uspjeha i nekoliko stotina učesnika prethodnih godina, ove godine smo se odlučili da projekat dodatno unaprijedimo i podignemo ga na još viši nivo, kako bi rezultati bili još bolji i kako bismo mlade ljude podstakli […]\nUdruženje mladih ekonomista već duže od godinu dana radi na projektu “Kupuj domaće – ulaži u Srpsku!”. Za to vrijeme članovi UMEK-a posjetili su veliki broj kompanija iz Republike Srpske, te organizovali nekoliko predavanja na temu značaja kupovine domaćih proizvoda, kao i načina zaštite odnosno brendiranja domaćih proizvoda. Krajem godine, organizovan je i prvi Festival […]\nPRVI FESTIVAL DOMAĆIH PROIZVODA ODUŠEVIO I POSJETIOCE I IZLAGAČE\nObjavljeno December 19, 2018 December 19, 2018\nU četvrtak, 13. decembra u organizaciji Udruženja mladih ekonomista (UMEK), u svečanoj sali na ostrvu Stara Ada u Banjoj Luci održan je prvi Festival domaćih proizvoda. Kao što je bilo i najavljeno, na Festivalu se predstavilo četrdeset izlagača, proizvođača hrane i pića iz Republike Srpske. Svoj štand na Festivalu imali su kako veliki proizvođači i […]


Crna Gora pred bankrotom / Crna Gora / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nCrna Gora pred bankrotom\nOgromni problemi u najvećem crnogorskom preduzeću, Kombinatu aluminijuma u Podgorici (KAP), doveli su Crnu Goru na rub ekonomske katastrofe. Pred najvećim iskušenjem je i crnogorska vladajuća koalicija\n02.04.2012. - Mustafa Canka Ulcinj\n“Odluka crnogorske vlade o prodaji KAP-a bila je veoma loša”, zaključila je Komisija za kontrolu i praćenje procesa privatizacije skupštine Crne Gore. Jer, sada je definitivno jasno da će Crna Gora i njeni građani plaćati kredite KAP-a, čiji je vlasnik ruski oligarh Oleg Deripaska.\nA prodaju tog preduzeća su u jesen 2005. godine, daleko od očiju javnosti dogovorili Deripaska i tadašnji crnogorski premijer Milo Đukanović. Zvaničnici u Podgorici su uvjeravali javnost da se radi o odličnom poslu i da će ruski partner načiniti od KAP-a moćnu kompaniju.\nDa se to desilo, bio bi to veliki impuls za crnogorsku ekonomiju, jer se u reprolancu KAP-a ostvaruje gotovo polovina bruto-društvenog proizvoda Crne Gore.\nAli, Rusi nisu ništa investirali u to preduzeće, iako je ruski ministar za vanredne situacije Sergej Šojgu, koji često navrati do Crne Gore, izjavio nedavno u Podgorici da su oni uložili u KAP čitavih 300 miliona eura!? Crnogorski ministar ekonomije Vladimir Kavarić sada tvrdi da ruske investicije u KAP ne prelaze 50 miliona eura, i da praktično ništa nije uloženo u zaštitu prirodne sredine. Zvaničnici u Podgorici najavili su da bi protiv čelnika KAP-a mogli podnijeti i krivične prijave zbog nesavjesnog poslovanja.\nNezavisni ekonomisti i lideri opozicije smatraju da se radi o klasičnom korupcionaškom poslu, kao što je to bio slučaj sa „Telekomom Crne Gore“, što su nedavno utvrdili američki istražitelji.\nUkupni dugovi KAP-a iznose 350 miliona eura, a subvencije države 70 miliona eura GODISNJE ILI UKUPNO?. Rusi, naime, nisu u posljednje četiri godine plaćali struju, repromaterjal, poreze i doprinose. Sada su aktivirane i garancije za kredit od evropskih banaka u visini od 22, a uskoro će stići za još 110, što će uz kamate ukupno iznositi 170 miliona eura koji će pasti na teret Crne Gore. Za zemlju čiji je godišnji budžet 1,2 milijardi eura to je ogromno izdvajanje.\nKako Crna Gora tih para jednostavno nema, ona će se morati zaduživati. Već je najavljeno da će u aprilu biti izvršen rebalans državnog budžeta. „Motiv za takvu odluku leži u činjenici da se moraju pronaći sredstva za isplatu garancija KAP-a“, kaže predsjednik Odbora za ekonomiju, finansije i budžet u Skupštini Crne Gore Aleksandar Damjanović.\nPotpredsjednik opozicionog „Pokreta za promjene“ Branko Radulović ističe da će u slučaju aktiviranja svih garancija za KAP Crna Gora bankrotirati, jer neće moći da plaća svoje obaveze. Najavljena su i nova poskupljenja u toj zemlji, te povećanje poreza na dodatu vrijednost (PDV), a učestali su i protesti građana koje organizuju sindikati, nevladine organizacije i studenti. Sada najavljuju da će tražiti smjenu vlade premijera Igora Lukšića, jer je, kako navode, on nespreman da se suoči sa posljedicama krize i da radi u interesu domaćih i stranih tajkuna. „U Evropi već imate slučaj da država, kada dođe u situaciju da ne može da vraća dugove, kao Grčka i Italija, jednostavno se jedna takva kriza koristi da se doslovno umjesto demokratskog izbora vlasti primjenjuje ono što se u slučaju firme naziva stečajna uprava“, kaže profesor na podgoričkom univerzitetu Milenko Popović.\nStoga je u Crnoj Gori sve u fazi previranja, pa i doskora jedinstvenoj vladajućoj koaliciji. Naime, manji koalicioni partner Đukanovićeve Demokratske partije socijalista, Socijaldemokratska partija (SDP), ne želi da ponese odgovornost zbog stanja u KAP-u. Njeni ministri u crnogorskoj vladi glasali su protiv odluke da Crna Gora vraća kredite Olega Deripaske i smatraju da Rusi moraju biti protjerani iz KAP-a. “Sada je ekonomsko-politički trenutak za Crnu Goru da prelomimo. Moramo zaustaviti ovu poharu u KAP-u i istjerati ruske investitore, koji su nam napravili veliku štetu”, kaže lider SDP-a i predsjednik skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić.\nNo, crnogorskim vlastima neće uopšte biti lako da se otarase Deripaske. Njegovi predstavnici u Podgorici su već kazali da im ne pada na pamet da za jedan euro prepuste to preduzeće crnogorskoj vladi. Uostalom, Deripaska je čovjek od povjerenja Vladimira Putina, i upravo je po njegovom nagovoru došao u Crnu Goru. Đukanović i njegov najbliži saradnik, ministar spoljnih poslova Crne Gore Milan Roćen, žele da Crna Gora zadrži bliske odnose sa Rusijom.


Milanku Petroviću izmakla medalja u poslednjem gađanju | www.SJENICA.com\nReprezentativac Srbije Milanko Petrović zauzeo je danas 15. mesto u trci potere na 12,5 kilometara na Otvorenom prvenstvu Evrope u biatlonu, u češkom Novem Mestu.\nOvaj 25-godišnji biatlonac iz Sjenice je posle devet kilometara bio u konkurenciji za medalju, ali je u poslednjem od četiri gađanja zabeležio svih pet promašaja.\nZlatnu medalju osvojio je Maksim Cvetkov iz Rusije rezultatom od 31:56,4 minuta, drugo mesto pripalo je Norvežaninu Lars Helge Birkelandu sa 2:03,9 minuta zaostatka, a treće Rusu Antonu Babikovu koji je za pobednikom zakasnio 2:06,9 minuta.\nPetrovićev zaostatak iznosio je 3:57,5 minuta, a ostvario je ukupno sedam promašaja.\nOd ostalih reprezentativaca Srbije iz Sjenice, Damir Rastić se popravio za 14 pozicija u odnosu na trku sprinta i završio je na 44. mestu uz 7:30,4 minuta zaostatka (šest promašaja), dok je Emir Hrkalović ostao bez plasmana.\nČitaj još: Anel Papić ubijen zbog ljubavi?!\nTagged Biatlon ceska ceskoj Docek mesto milanko osmi osmo pester Petrović sandzak sjenica sjenice Sjenici sjenicu\navg 7, 2021, 16:39


SEEbiz.eu / RS / Brnabić: Malog preporučuje uspeh u rešavanju finansijskih problema u Beogradu\nAna Brnabić Siniša Mali Beograd Vlada Srbije\nDatum objave: 28.05.2018. - 12:22:49\nBEOGRAD - Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je Sinišu Malog za mesto ministra finansija preporučio uspeh u rešavanju ogromnih finansijskih i razvojnih problema Beograda koje je nasledio kada je preuzeo mesto gradonačelnika 2014. godine.\n"Obećao je da će Beograd biti grad kranova to je ispunio, pokazao da je timski igrač, da se ne plaši napornog rada, da se ne plaši kritike, i da se ne plaši teških odluka u interesu Beogradjana i gradjana. Njegovi uspesi i znanje su ono što verujem da je najbolje za kandidata za ministra finansija", rekla je Brnabićeva.\n"IKEA ne dolazi u zemlju gde postoji korupcija. To što je Švedska u Beogradu i Srbiji, pokazuje da se Srbija uspešno bori sa korupcijom i da ima transparentno poslovanje", istakla je Brnabićeva, što je propraćeno apaluzom poslanika vladajuće većine.\n"Kao predsednica vlade lično mogu da posvedočim da je zahvaljući velikim investicionim projektima grada Beograda BDP Srbije održan, a gradjevinska industrija značajno unapredjena", istakla je Brnabićeva.\nKako je dodala, pokrenuta je jaka medjunarodna saradnja koja je u vreme bivšeg gradonačelnika Daragan Djilasa "skoro pa potpuno zamrla".


Vesti online / Srpski informativni portal / Počela rasprava o Prespanskom sporazumu u Grčkoj\nRatifikacijom i u grčkom parlamentu biće stavljena tačka na višedecenijski spor između Grčke i Makedonije i omogućice Skoplju priključenju EU i NATO.\nRasprava u grčkom parlamentu privlači pažnju medija u regionu, Evropi i svetu, a stručnjak za političke sisteme Florijan Biber kaže da je to rešenje koje je dobro za kredibilnost Evropske unije, ali i za druge zemlje Balkana.\nBiber ističe za Dojče vele da je ovo poslednja prepreka i da više neće biti povratka na staro.\n- Jeste da otpori postoje, to se vidi po demonstracijama u Grčkoj i po opoziciji u Makedoniji, ali malo je verovatno da će to moći da spreči sprovođenje dogovora u delo - rekao je Biber.\nGovoreći o protestima u Grčkoj povodom ratifikacije ovog sporazuma, ovaj stručnjak konstatuje da je sigurno da pitanje promene imena Makedonije nije tema koja je približena grčkoj javnosti niti se o njoj mnogo diskutovalo.\nPrema njegovim rečima, Grčka je mogla da mirno dalje živi sa već postojećim rešenjem, a Makedonija je imala mnogo više toga da izgubi - članstvo u NATO ili perspektivu članstva u EU.\nTo je, dodaje, simbolima opterećena tema kod koje na obe strane postoji nepoverenje.\n* "Razmena teritorija i etničke granice su prošlost"\n* Atina: Protest zbog Prespanskog sporazuma, sukobi i suzavac (FOTO, VIDEO)\n- Demonstracije pokazuju da je neophodno uspostaviti poverenje, i važno je otkloniti strahove. U Grčkoj su se demonstrantima pridružili i oni koji su razočarani programima štednje ili nezadovoljni vladom, tako da se može reći da se tu našlo mesta i za nezadovoljstva druge vrste - rekao je Biber.\nNa konstataciju da je nemačka vlada podržava okončanje spora oko imena, između ostalog i da bi bio omogućen pristup Makedonije NATO i EU i pitanje zašto je to tako važno iz nemačke perspektive, Biber kaže:\n"To je od početka bila blamaža za EU da postoji blokada zbog jednog jedinog veta, tu je grčka pozicija, moram to reći, uvek bila problematična i nekredibilna. U EU ima dovoljno primera prekograničnih regiona sa istim imenima, na primer, Luksemburg i provincija Luksemburg u Belgiji, ili Štajerska u Sloveniji i Austriji. To što je Grčka stavljala veto u EU i NATO je uvek podrivalo kredibilnost tih institucija, i zato je Nemačka pravilno postupala kada je insistirala da se ovaj konflikt reši".\nUkazuje da se predugo nijedna članica EU nije trudila da se to pitanje reši, i sada je prilika da se to napokon okonča.\nSada je, kaže, jasno da ne može jedan član zajednice da permanentno sprečava rešavanje jednog simboličkog konflikta, razumljivo je zašto je to Nemačkoj bilo važno.\n- Ne samo što Makedonija sada ima mogućnost pristupa NATO, već je i čitav proces postao kredibilniji. Čitavo pitanje perspektive Zapadnog Balkana kada je reč o pristupu NATO i EU je sada lakše rešavati. Ne da će pristup biti lakši, ali će proces biti omogućen zaista na osnovu internih političkih reformi, a ne zato što ga neko sprečava iz simboličkih razloga - naveo je Biber.\nAli, ističe, ako nema perspektive, onda to deluje destabilizujuće.\n- Ako opcija prijema nije moguća, ne dolazi samo do razočaranja, već i do preorijentisanja. A to preorijentisanje se može vrlo negativno odraziti na demografski razvoj zemalja, na ekonomski razvoj, ali i na odnose sa Evropskom unijom - kazao je Biber.\nIstiče da ne mora biti tako da svaka zemlja ima datum prijema u EU i NATO, ali potrebno je imati kredibilnu perspektivu koju te zemlje svojim političkim delanjem mogu da dostignu. I to je ono što je ovim sporazumom ponovo moguće za Makedoniju i to je pozitivan signal i za druge zemlje.


Zlatibor predstavio zimsku ponudu na Šumadija sajmu - Užicka Republika Press\nZlatibor predstavio zimsku ponudu na Šumadija sajmu\nU sali Šumadija sajma u Kragujevcu Turistička organizacija Zlatibor uzela je učešće na sajmu i gostima iz Šumadije predstavila se u okviru štanda Regije Zapadna Srbija, na 10.Međunarodnom sajmu turizma i seoskog turizma. Ova manifestacija, koja je 2012.godine nagrađena Turističkim cvetom kao najbolji događaj u funkciji promocije turizma, ove godine je okupila više od 100 izlagača. Posle Beograda i Novog Sada ovo je najvažniji sajam u zemlji koji prati i veliki broj medija.\nSajam su svečano otvorili direktor „Šumadija sajma” Zoran Nedeljković i direktorka TO Kragujevac Snežana Milisavljević, koji su iskazali zahvalnost za učešće na sajmu i želju da se uspešna saradnja na polju unapređenja razvoja turizma u Srbiji nastavi i dalje.\nKao i prethodnih godina, Turistička organizacija Zlatibor uzela je učešće na sajmu i gostima iz Šumadije predstavlja se u okviru štanda Regije Zapadna Srbija.\nPosetioci štanda Zlatibora su imali priliku da se upoznaju sa turističkom ponudom planine za predstojeću zimsku sezonu, kao i sa ponudom koju su turistička organizacija Zlatibora, hotelijeri I turističke agencije na Zlatiboru pripremili za zimsku sezonu.Najavljeni su i svi muzički izvođači koji nastupaju za vreme novogodišnjih praznika.\nTokom predstavljanja poseban akcenat stavljen je na specijalne promotivne paket aranžmane od 3,5,7, i 10 dana sa hit cenama smeštaja koji su dostupni do početka glavne sezone, a što je opet izazvalo posebnu zainteresovanost posetilaca štanda.\nU tri dana posetioci Sajma mogu da se raspitaju i ocene ponude regionalnih i opštinskih turističkih organizacija. Ove godine na Sajmu su predstavljeni i različiti modeli suvenira, ručnih radova i naravno tradicionalni prehrambeni proizvodi.\nDomaćini su se potrudili da Sajam pored poslovne ima i edukativnu stranu, pa su organizovana i brojna predavanja. Uz mnoštvo promocija, kulturno-umetničkih programa , posetioci sajma su mogli da učestvuju i u kvizu znanja „Koliko poznaješ Srbiju“ i da osvoje vredne nagrade.


Otvaranjem nove poslovnice u Novom Sadu obeležen dan Pošte Srbije\nBeta 7. juna 2022. 10:50\nOtvaranjem nove poslovnice danas je u Novom Sadu obeležen Dan Pošte Srbije.\n„Dan Pošte Srbije obeležavamo kako dolikuje najvećoj poslovno-logističkoj mreži u državi – širenjem mreže savremenih pošta svuda gde postoje zahtevi i potrebe korisnika“, rekao je na otvaranju pošte vršilac dužnosti direktora Pošte Srbije Zoran DJordjević.\nOn je najavio novi projekat tog javnog preduzeća „Pošta budućnosti“ i prvu poštu iz tog lanca koja će takodje biti u Novom Sadu koji je, kako je istakao, danas centar razvoja visokih tehnologija i grad budućnosti.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević rekao je da je Pošta uvek bila i biće jedan od simbola države.\nOn je zaposlenima u Pošti Srbije čestitao veliki jubilej, skoro dva veka postojanja.\nNova pošta otvorena je u Bulevaru oslobodjenja 88. i pružaće usluge uplate i isplate, kao i prijema pošiljaka, u celodnevnom radnom vremenu – radnim danima od 8 do 20 časova i subotom od 8 do 14 časova.\nDan Pošte Srbije obeležava se 7. juna na dan kada je pre 182 godine uspostavljen javni poštanski saobraćaj u Srbiji.\nVladimir Lučić: U narednih pet godina biće uloženo 25 miliona evra za…\nAlan Ford-provale opet\nMatic: Prijava za vaucere od 15.000 din od sutra u postama\nAustrije: Moguća i vanredna situacija zbog gasa


ATEISTI TUŽILI PATRIJARHA SRPSKE PRAVOSLAVNE CRKVE SPC - Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nATEISTI TUŽILI PATRIJARHA SRPSKE PRAVOSLAVNE CRKVE SPC\nIspad verskog totalitarizma u Sarajevu\nAteisti tužili patrijarha SPC\nUdruženje građana "Ateisti Srbije" podnelo je tužbu protiv Miroslava/Irineja Gavrilovića, patrijarha SPC, zbog izjave date tokom nedavne posete Sarajevu da je mir s Bogom "uslov za mir s drugima". Ateisti ukazuju na uobičajenu retoriku javnih ličnosti u promociji predrasuda prema kojima su "samo verujući ljudi zaista ljudi", i upozoravaju na tragične i štetne stereotipe o crkvenoj tapiji na moral, pravdu, mir i ljubav. Prenosimo saopštenje u celini\nUdruženje građana "Ateisti Srbije" ukazuje na nastavak tragične prakse podsticanja predrasuda i stereotipa u našem društvu, a od strane najznačajnijih državnih funkcionera i javnih ličnosti od izrazitog ugleda.\nNakon izjava iz nedavne izborne kampanje, u kojima je, između ostalog, jedan od predsedničkih kandidata izjavio da su svi vernici dobri ljudi, a jedan od kandidata na lokalnim izborima utvrdio da su samo verujući ljudi zaista ljudi, najnoviji incident te vrste dolazi iz samog vrha nevladine organizacije i verske zajednice "Srpska pravoslavna crkva". Naime, čelnik te NVO, Miroslav Gavrilović, u hijerarhiji SPC poznat i kao "patrijarh Irinej", boraveći u Sarajevu, izjavio je da "nema mira kod onih koji nemaju mir s Bogom, koji je uslov za mir s drugima".\nI premda nije mogao naći bolje mesto za poruku mira od Sarajeva, na ovaj način je građanin Gavrilović jasno označio sve one koji ne veruju u božanstvo kom se on moli kao ljude rata, agresije i sukoba. Čak i ako na trenutak zanemarimo ponašanje brojnih velikodostojnika pomenute verske zajednice tokom sukoba koje upravo Sarajevo pamti na najgori mogući način, ovakva izjava njenog čelnika, nedopustivo je diskriminatorska. U svakom slučaju je licemerna.\nKako je u pitanju osoba koja uživa neosporan, bezmalo apsolutan ugled među vernicima SPC, postavljamo i sebi i društvu pitanje, šta možemo očekivati od prosečnog vernika, ako čelnik njegove verske zajednice daje ovakve neodgovorne i opasne izjave? Kako da očekujemo da naše društvo napusti decenijske predrasude i tragične, štetne stereotipe o crkvenoj tapiji na moral, pravdu, mir i ljubav, ako oni koji bi morali da na toj toleranciji rade, daju ovakve izjave? Kako da se nadamo da nas koji ne verujemo ni u jedno božanstvo, prosečan vernik, podstaknut ovako neodgovornim izjavama, neće posmatrati kao zle, nemoralne, loše ljude?\nGrađanin Gavrilović nije državni funkcioner, premda bi se običan čovek lako dao prevariti, ako obrati pažnju na nivo delegacija koje kod njega učestano borave. Ipak, građanin Gavrilović je javna ličnost, sa izrazitim uticajem na vernike SPC, te je njegova odgovornost za izgovorene reči svakako izuzetna.\nKao Udruženje građana "Ateisti Srbije", ali i kao samosvesni, slobodni ljudi, uvređeni smo ovakvim pokušajima povratka na primitivni, uskogrudi pogled na svet, za koji smo bili uvereni da je nestao sa praskozorjem prosvećenosti, vekovima iza nas. Sa svoje strane, prijavili smo nadležnima ovakvo ponašanje ali se nadamo i osudi javnosti.\nIako ne gajimo iluzije da bi građanin Gavrilović i ostali čelnici SPC mogli povući ovako lošu, čak i ružnu izjavu, zadržavamo makar nadu da će običan, prosečan vernik, ovaj put uspeti da se izdigne iznad jeftinih i licemernih poruka koje čitavom društvu upućuju oni koji baštine tradicije potpuno suprotne od ovakvih, selektivnih poruka mira.\nIzvinjenju se čak ni ne nadamo.


Niške torte i kolači najbolji na Balkanu\nPočetak/Društvo/Niške torte i kolači najbolji na Balkanu\nSvetlana Petrović17. novembra 2018.\nInternacionalna manifestacija „INTERSCOPECAKE 2018“ održana je proteklog vikenda u Skoplju. Pehar sveukupnog pobednika jubilarne 10. manifestacije pripao je ekipi Udruženja ugostiteljskih i turističkih poslenika iz Niša.\nNiško udruženje predstavljalo je dvadesetak takmičаrа, koji su se nadmetali i u kategoriji profesionalaca i u kategoriji amatera. Iz Makedonije su se vratili sa peharom i nekoliko zlatnih medalja, osvojenih za izuzetnu kreativnost i maštovitost u izradi i dekoriisanju torti.\nOvogodišnje takmičenje je okupilo je rekordan broj učesnika, a pored zemlje domaćina i Srbije, svoje timove na ovom prestižnom festivalu imallu torti imale su Turska, Albanija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Poljska i Crna Gora.\n„Velika je radost biti najbolji na Balkanu. Ovaj uspeh je samo potvrda da ugostiteljstvo Niša ima kvalitet za budućnost. I ovaj put smo uspeli da sačuvamo poziciju najboljih koju smo osvajali i ranijih godina. Žiri je ocenjivao kvalitet izrade, ukus, dekoraciju, inovativnost, a naš tim je odgovorio svakom izazovu“, s ponosom kaže Zoran Mirašević predsednik Udruženja ugostiteljskih poslenika Niša i ističe da su „pravo učešća imali samo takmičari po pozivu, što je dokaz više da su članovi niškog Udruženja ugostiteljskih i turističkih poslenika stekli visoku i internacionalnu reputaciju u ovoj delatnosti“.\nTortijada u Nišu decembra\nUdruženje ugostiteljskih i turističkih poslenika Niša narednog meseca organizuje tradicionalno 12. Međunarodno takmičenje u pripremanju torti i kolača. Iako prijavljivanje još traje, nekoliko desetina takmičara iz raznih zemalja sveta, već je potvrdilo svoj dolazak. Takmičenje će biti održano 21. decembra u belom holu Doma vojske u Nišu.\napsolutni pobednici Interscopecake 2018 Najbolje torte i kolaci Niš Skoplje tortijada Udruenje ugostiteljskih i turistickih


Ljudi, je l' volite kendo? U Beogradu se sprema najveći kendo događaj u Evropi! - Sportske.net\nTo će biti najveći kendo događaj u Evropi, na kome će prvi put u Beogradu učestvovati reprezentacije iz više od 40 zemalja sa 1.000 takmičara. Takmičari će se boriti u muškoj, ženskoj i juniorskoj, u individualnoj i timskoj konkurenciji.\n"Velika nam je čast što možemo da organizujemo jedan ovakav dogadjaj, a ujedno i veliko priznanje koliki je put prešao kendo u Srbiji.\nPošto ove godine obeležavamo 50 godina kenda u Evropi, Kendo savez Srbije odlučio je da svima pokloni besplatan ulaz za sva tri dana takmičenja. Pridružite nam se i podržite naše reprezentativce u pohodu na titulu prvaka Evrope", rekao je predsednik Kendo saveza Srbije Dušan Nikolić.\nKonkurs je otvoren do 15. maja, a svi zainteresovani koji žele da pomognu, upoznaju mlade sportiste iz cele Evrope i steknu praksu na ovom prestižnom takmičenju, mogu ostaviti svoje podatke na e-mail: [email protected]


Kompanija “Knauf Insulation” učestvovaće na predstojećem Sajmu zelene gradnje, koji će se od 27. februara do 1. marta 2013. godine održati u Belexpocentru.\nNa ovom međunarodnom sajmu, koji će se po drugi put održati u Srbiji, jedan od predavača biće i Šo Hjuz (Siân Hughes), direktor javnih poslova i korporativne komunikacije kompanije “Knauf Insulation” iz Brisela, za Evropsku uniju. Kompanija Knauf Insulation na ovogodišnjem Sajmu zelene gradnje će pored energetske efikasnosti predstaviti i značaj održivih materijala, koji su ključni za održivo izgrađenu okolinu, jer u osnovi održivih zgrada jesu održivi materijali. Ulaz na sajamski deo manifestacije je slobodan.\nTokom tri dana trajanja, Sajam zelene gradnje okupiće veliki broj izlagača iz Srbije, Nemačke, Hrvatske, Italije, Crne Gore, Austrije, Švajcarske i drugih zemalja, koji će se predstaviti u oblasti održivih materijala i energetske efikasnosti. Sajam zelene gradnje postao je značajna manifestacija u regionu, koju je pored Ministarstva građevinarstva i urbanizma Republike Srbije podržala i Nemačka privredna komora, Američka privredna komora, Delegacija italijansko – srpske privredne komore, kao i Slovenački poslovni klub i Konfindustrije – Udruženja it alijanskih privrednika u Srbiji i mnogi drugi.\nPredstavnica kompanije “Knauf Insulation”, Šo Hjuz, na Sajmu zelene gradnje biće jedna od predavača drugog dana Sajma, a teme konferencije u okviru kojih će govoriti su Održive strategije – energija i obnavljanje postojećih zgrada, kao i održivi materijali i važnost da zgrade postanu energetski efikasne.\n„U vreme svetske ekonomske krize, kada su nam potrebna nova radna mesta i ekonomski oporavak, pokazalo se da su zgrade neiskorišćeni prirodni resurs. Sada je pravo vreme da se ovaj resurs iskoristi i da pomogne u stvaranju održive budućnosti“, rekla je Šo Hjuz, direktor javnih poslova i korporativne komunikacije kompanije “Knauf Insulation” i dodala da je zelena gradnja jedini sektor građevinarstva koji beleži neprestani rast.\nMarija Golubović, predsednica Saveta zelene gradnje Srbije napomenula je da će jedna od ključnih tema ove godine biti obnova postojećih zgrada u cilju unapređenja kvaliteta života korisnika i održive upotrebe zgrada, kao i da će se ovogodišnji Sajam fokusirati na svetske trendove u održivoj gradnji iz oblasti arhitektonskog i inženjerskog održivog projektovanja, upravljanja zelenim investicijama, energetske efikasnosti i korišćenja obnovljivih izvora energije.\n#Energetska efikasnost #knauf insulation #marija golubovic #sajam zelene gradnje #zelena gradnja


Mali: Grad ove godine izdvojio 890 miliona dinara za rekonstrukciju škola\n► Mali: Grad ove godine izdvojio 890 miliona dinara za rekonstrukciju škola\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da je Grad za potrebe rekonstrukcije i uređenja škola na svojoj teritoriji, ove godine izdvojio 890 miliona dinara.\nMali je prilikom obilaska rekonstruisane sale za gimnastiku u zemunskoj Osnovnoj školi "Gavrilo Princip" ocenio da radovi na tom objektu predstavljaju "izuzetan primer odlične saradnje Vlade Srbije, Grada Beograda i opštine Zemun".\n"Ministarstvo pravde je doniralo deo novca za rekonstrukciju sale, a ostatak su obezbedili grad, opština i sama škola. Nastojaćemo da u narednih 12 do 18 meseci, u saradnji sa opštinom, obezbedimo lokacijske uslove, napravimo projekat i ovoj školi podarimo pravu fiskulturnu salu koja trenutno nedostaje", kazao je Mali a preneo Beoinfo.\nNavodeći da su prošle godine otvorene nove škole u Dražnju i Begaljici, gradonačelnik je najavio da će uskoro početi i rekonstrukcija kišne kanalizacije, fasade i dvorišta Osnovne škole "Petar Kočić" u Zemunu a da će na proleće početi izgradnja škole u Leštanima.\nProtestanti u Beogradu zatražili smene u RTS-u i otkrivanje ubica Ivanovića\nŠesta protesna šetnja "Jedan od pet miliona" završena je večeras oko 20 časova na Studentskom trgu u Beogradu, dok su protesti podrške održani u Kragujevcu i Gornjem Milanovcu....\nProtest protiv aktuelne vlasti pod nazivom "Jedan od pet miliona" biće danas održan u Beogradu na platou ispred Filozofskog fakulteta.\nNa Novom groblju u Beogradu danas će biti održan godišnji pomen ubijenom lideru građanske inicijative "Sloboda, demokratija, pravda" (GI SDP) Oliveru Ivanoviću.\nHitna pomoć: Mirna noć u Beogradu, bez teže povređenih u saobraćaju\nEkipe beogradske Hitne pomoći intervenisale su u toku noći u šest saobraćajnih nesreća ali ni u jednoj nije bilo ozbiljnije povređenih, rečeno je danas agenciji Beta u toj medicinskoj službi.


IDC-ov mobilni medicinski tim svake noći na terenu u Šidu – IDC Serbia\nHome > Aktuelno > IDC-ov mobilni medicinski tim svake noći na terenu u Šidu\nU okviru projekta finansiranog od strane nemačkog Saveznog ministarstva spoljnih poslova, uspostavili smo volonterski servis koji čine timovi lekara i medicinskih sestara spremni za rad na terenu. Organizovali smo mrežu koja sada broji oko 20 medicinskih volontera koji rade na terenu. Lekarski tim koji je osnovan od strane IDC, a finansiran od strane nemačkog Saveznog ministarstva spoljnih poslova, aktivno radi od kraja septembra prošle godine.\nProšle godine naša organizacija je dobila zvanično pismo podrške Ministarstva zdravlja Republike Srbije za pružanje primarne zdravstvene zaštite u mobilnim jedinicama, kao i pružanje primarne zdravstvene zaštite u Centrima za azil, registracionom kampu i tranzitnim centrima.\nUz pismo podrške Ministarstva zdravlja Republike Srbije, ovaj tim pruža neophodnu medicinsku pomoć izbeglicama koje prolaze kroz Šid 7 dana u nedelji, radeći u noćnim smenama, pružajući pomoć često i za više od 100 ljudi dnevno.\nOd oktobra 2015. naši mobilni timovi za pružanje primarne zdravstvene zaštite, koji su prisutni svake noći od ponoći do 8h na železničkoj stanici u Šidu, pružili su pomoć za ukupno 1549 izbeglica, od čega 454 maloletnih lica, koji su uglavnom patili od respiratornih infekcija, promrzlina, bolova u stopalima i leđima od dugog hodanja.\n19.02.2016 at 12:37\nGFM, izbeglice, medicinska pomoć, migranti, Ministarstvo zdravlja, mobilni timovi, prva pomoć, Šid


Sastanak sa građanima u kabinetu predsednika opštine: BEZBEDNOST U SAOBRAĆAJU I KRAĐE U ATARU\nAutor : ePančevo avg 22, 2019\nU kabinetu predsednika opštine održan je sastanak na kome su pored čelnih ljudi lokalne samouprave učestvovali i predstavnici Policijske stanice Opovo i grupa od dvadesetak građana Opova, koji su došli povodom peticije i molbe da se nešto preduzme zbog nelegalne i nebezbedne vožnje ulicama Opova i sve češćih i obimnijih krađa u ataru.\nNaime, u jednom delu naseljenog mesta Opovo konstantno se kreću neregistrovana vozila čiji su vozači često u alkoholisanom stanju bez vozačke dozvole i kreću se neprilagođenom brzinom, a kako kažu svedoci, ista ta vozila uočena su i u ataru i povezuju se sa drugom vrstom događaja, a to su sve učestalije krađe na njivama.\nUčesnici sastanka su zajednički analizirali situaciju, a čuli smo i da su sve to poznata lica istražnim organima i da su u poslednjih godinu dana podnete čak 64 prekršajne prijave, ali su dugi procesi i blage kazne velika prepreka u suzbijanju ovih nelegalnih radnji.\nPredsednik opštine dr Zoran Tasić je prisutnim građanima rekao da su već pokrenute operativno istražne radnje, kao i da će se već sutra sastati sa predsednicom Prekršajnog suda u Pančevu.\n- Lokalna samouprava zajedno sa policijskom stanicom od danas preduzima niz mera, kad govorim o suzbijanju krivičnih dela i prekršaja koji su danas građani izneli. Imali smo nekoliko predstavki, a to su predstavke gde imamo ozbiljno nezadovoljstvo građana, kad govorimo o nasilničkoj vožnji i nebezbednosti naših građana, kad govorimo o poljskim krađama, kad govorimo o krađama u okviru domaćinstava i ono što je nama lampica bila, jeste da se naši građani ne osećaju sigurno. Iz tog razloga, organizovan je sastanak na ovom nivou sa funkcionerima lokalne samouprave, predstavnicima Policijske stanice Opovo i očekujemo već sutra razgovor sa predsednicom Prekršajnog suda u Pančevu i očekujemo da ćemo u narednom periodu preduzeti niz mera i radnji, izjavio je Tasić.\nTakođe, lokalna samouprava će u saradnji sa Policijskom stanicom Opovo preduzeti i niz preventivnih mera, kao što je postavljanje ležećih policajaca, kadrovsko i tehničko pojačanje poljočuvarske službe i konkretnija saradnja sa patrolama policije, i što se posebno ističe, da će se za ove prekršaje procesuirati po ubrznaom postupku.\n- Ono što će lokalna samouprava uraditi, jeste da će na ključnim saobraćajnicama postaviti 20 ležećih policajaca, da će policijska stanica u koordinaciji zajedno sa poljočuvarskom službom, koja će se značajno brojčano povećati, imati kombinovane patrole u smislu kontrole atara u naseljenim mestima Baranda, Sakule, Sefkerin i Opovo, da ćemo zajedno sa policijom raditi na sprečavanju ovakvih krivičnih dela koji su postali ozbiljan problem u prethodnom periodu. Ono što je takođe jako važno, jeste da ćemo morati zajedničkim akcijama raditi na represivnom delovanju prema počiniocima krivičnih dela i prekršaja, jer je evidentno da smo imali 64 prekršaja za određena lica za koja pouzdano znamo da se bave ovakvim nedozvoljenim radnjama, ali da nisu u nekom prethodnom periodu na vreme procesuirani. Ono što je takođe bila tema današnjeg razgovora, a što ćemo sprovesti u narednom periodu jeste da će se svako sredstvo izvršenja prekršaja, a konkretno u ovoj situaciji su automobili, oduzimati. Trudićemo se da to uradimo u skraćenom postupku i da ova lica automatski brzo i energično procesuiramo, poručio je predsednik opštine.\nPredstavnici lokalne samouprave i Policijske stanice Opovo apeluju na sve građane koji uoče izvršenje ovakvih prekršaja da odmah isti prijave policiji kako bi počinioci bili zatečeni i uhvaćeni na delu sa dokazima što će u velikoj meri olakšati sudski postupak.\nsep 19, 2019 6234 Vesti\nsep 03, 2019 758 Vesti\navg 31, 2019 570 Vesti\nsep 23, 2019 533 Vesti\navg 29, 2019 376 Vesti\navg 31, 2019 350 Vesti\nsep 23, 2019 308 Vesti


RPK Niš - Privreda Srbije\n(decembar 2017. godine)\nPozitivan trend privredne aktivnosti Srbije nastavljen je i u 2017. godini, delimično usporen ekstremno nepovoljnim agrometeorološkim uslovima i posledično padom poljoprivredne proizvodnje kao i nepovoljnim kretanjima proizvodnje elektro-energetskog sektora početkom godine.\nPeriod od početka 2017. godine beleži blagi realni rast bruto domaćeg proizvoda, rast spoljnotrgovinske razmene, nastavak fiskalne konsolidacije i pad javnog duga, očuvanje cenovne stabilnosti i apresijacija dinara, međugodišnji rast stranih direktnih investicija, pad nezaposlenosti i realan rast zarada.\nNarodna banka Srbije je nastavila da vodi ekspanzivnu monetarnu politiku zadržavši referentnu kamatnu stopu na 3,5 odsto, čime je pružena dodatna podrška kreditnoj aktivnosti i privrednom rastu, s obzirom na niske inflatorne pritiske. U svom najnovijem izveštaju o svetskim ekonomskim izgledima za naredni srednjoročni period, MMF je zadržao stopu privrednog rasta Srbije od 3,0 i 3,5 odsto za tekuću i narednu godinu, respektivno.\nEkspanzivna monetarna politika Narodne banke Srbije, u vidu smanjenja referentne kamatne stope, trebalo bi da omogući dodatni stimulans privredi, dok istovremeno Vlada Republike Srbije razmatra mogućnost za porast zarada zaposlenih u javnom sektoru i penzija. Takođe, relativno visok priliv stranih direktnih investicija i prelivanje viška likvidnosti iz Evropske unije trebalo bi stimulativno da deluje na privredni oporavak u tekućoj i narednoj godini.\nPrema preliminarnim podacima Republičkog zavoda za statistiku, realni rast bruto domaćeg proizvoda Srbije u trećem kvartalu 2017. godine, u odnosu na isti period prošle godine, je iznosio 2,1 odsto. To predstavlja uvećanje od 0,7 procentnih poena u odnosu na rast u drugom kvartalu. Posmatrano po delatnostima, najveći doprinos rastu dali su sektor građevinarstva (rast od 6,1 odsto) i sektor rudarstva, prerađivačke industrije, snabdevanja električnom energijom, gasom i parom, snabdevanja vodom i upravljanje otpadnim vodama (takođe rast od 6,1 odsto), kao i sektor trgovine na veliko i malo i popravke motornih vozila; saobraćaj i skladištenje i usluge smeštaja i ishrane (rast od 5,0 odsto). S druge strane, pad je zabeležen u sektoru poljoprivrede, šumarstva i ribarstva od 11,1 odsto. Prema konačnim podacima koje je objavio RZS, privredna aktivnost u 2016. godini uvećana je za 2,8 odsto realno.\nSpoljnotrgovinska robna razmena Srbije je nastavila trend pozitivnog rasta i u periodu januar-oktobar 2017. godine, i iznosila je 28,5 mlrd evra, što predstavlja rast od 13,7 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Stope rasta izvoza i uvoza su u prvih deset meseci iznosile 13,5 i 13,9 odsto, respektivno. Deficit robne razmene u posmatranom periodu je iznosio 3,4 mlrd evra, a pokrivenost uvoza izvozom je iznosila 78,9 odsto (0,3 procentna poena manje u odnosu na isti period prošle godine). Suficit u razmeni usluga, prema podacima Narodne banke Srbije, dostigao je nivo od 608,4 mln evra u prvih devet meseci tekuće godine, što je za 6,3 odsto manje u poređenju sa istim periodom 2016. godine.\nSrbija je u protekloj godini poboljšala propise u vezi sa poslovanjem u apsolutnom smislu, što se meri napredovanjem na listi Svetske banke o lakoći poslovanja za 2018. godinu (Doing Business list). Poboljšanjem regulative u 2016/17. godini značajno je olakšano osnivanje privrednih subjekata smanjenjem administrativne takse za overu potpisa i povećanjem efikasnosti registra, čime je smanjeno vreme koje je potrebno za registraciju preduzeća. Kao posledica toga, trošak osnivanja privrednih subjekata je pao sa 6,5 odsto na 2,3 odsto prihoda po glavi stanovnika. Takođe, Srbija je poboljšala pouzdanost sistema katastra primenom geografskog informacionog sistema. U ovogodišnjem izveštaju rangirana je na 10. mesto kada je reč o pribavljanju građevinskih dozvola. Međutim, Srbija ostvaruje slabije rezultate u oblasti priključenja na elektromrežu, za šta je potrebno 125 dana, što je znatno više u odnosu na opšti prosek od 79 dana u privredama OECD sa visokim prihodima.\nProcentualne promene ključnih makroekonomskih indikatora Srbije*\nRealni rast BDP\nDeficit tekućeg dela platnog bilansa\nIzvor: Ministarstvo finansija (*Fiskalna strategija za 2017. godinu sa projekcijama za 2018. i 2019. godinu).\nNeto SDI, mlrd EUR\nKonsolidovani budžetski deficit, u % BDP\nIzvor: Narodna banka Srbije i Ministarstvo finansija.\nPrema poslednjim raspoloživim podacima Republičkog zavoda za statistiku, industrijska proizvodnja je u prvih deset meseci 2017. godine uvećana za 3,5 odsto u odnosu na isti period prethodne godine. Posmatrano po sektorima, u prvih deset meseci 2017. godine u poređenju sa prvih deset meseci 2016. godine, prerađivačka industrija je zabeležila rast od 6,8 odsto, dok je sektor rudarstva registrovao rast od 2,4 odsto. Sektor snabdevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija zabeležio je pad od 7,0 odsto. Promet robe u trgovini na malo u periodu januar-oktobar 2017, u odnosu na isti period 2016. godine, veći je u tekućim cenama za 8,4 odsto, a u stalnim cenama za 3,9 odsto.\nPrema Anketi o radnoj snazi za treći kvartal 2017. godine, nezaposlenost stanovništva starosti 15 i više godina iznosi 12,9 odsto, što predstavlja povećanje od 1,1 procentnih poena u odnosu na drugi kvartal. Sa druge strane, u odnosu na isti period prošle godine, nezaposlenost u Srbiji je manja za 0,9 procentnih poena. Posmatrano po polnoj strukturi, stope nezaposlenosti za muškarce i žene iznose 12,0 i 14,0 odsto, respektivno. Prema geografskoj strukturi, nezaposlenost je bila najveća u Regionu Južne i Istočne Srbije (14,1 odsto), a najmanja u Regionu Vojvodine (11,7 odsto). Prosečna (bruto) zarada isplaćena u oktobru 2017. godine je iznosila 64.602 dinara, a prosečna zarada bez poreza i doprinosa (neto) 46.879 dinara. U poređenju sa istim mesecom prethodne godine zarada je realno veća za 0,7 odsto. Očekuje se da se nastavi rast zarada u narednom periodu, imajući u vidu najavljeno povećanje plata u javnom sektoru.\nNarodna banka Srbije nastavlja aktivnosti na očuvanju cenovne stabilnosti uz targetiranje inflacije na nivou (3,0% ± 1,5 procentnih poena), uz povremene intervencije na deviznom tržištu kako bi sprečile veće dnevne oscilacije nacionalne valute (rukovođeno fluktuirajući devizni kurs). Međugodišnja inflacija je u oktobru bila 2,8 odsto (opredeljeno povećanjem cena duvana, povrća i voća, naftnih derivata, svinjskog mesa i usluga mobilne telefonije) i predstavlja smanjenje od 0,4 procentnih poena u odnosu na septembar. Prosečan kurs dinara prema evru je u novembru iznosio 118,8988, dok je prosečna vrednost dinara prema američkom dolaru bila 101,3140.\nNeto priliv stranih direktnih investicija je u prvih devet meseci 2017. godine iznosio 1,6 mlrd evra (rast od 12,6 odsto na međugodišnjem nivou), a projekcija je ponovo revidirana naviše i iznosi 2,1 mlrd evra.\nU trećem kvartalu 2017. godine ubrzan je rast domaće tražnje vođen rastom lične potrošnje i privatnih investicija. To potvrđuju i realni rast zarada i zaposlenosti u privatnom sektoru, rast novoodobrenih kredita stanovništvu (gotovinskih i stambenih), rast prometa u trgovini na malo, kao i rast vrednosti izvedenih građevinskih radova. Usled otpisa i prodaje problematičnih kredita u oktobru je došlo do usporavanja međugodišnjeg rasta ukupne kreditne aktivnosti. Istovremeno, kreditna aktivnost stanovništvu nastavlja visok rast, koji je nominalno na međugodišnjem nivou iznosio 8,7 odsto, a bio je gotovo u celosti opredeljen snažnim rastom gotovinskih kredita (23,9 odsto). Kamatna stopa na ukupne novoodobrene dinarske kredite u oktobru je međugodišnje opala za 0,7 procentnih poena i iznosila je 8,8 odsto, uz povećanje ukupnih novoodobrenih kredita za 16,2 odsto međugodišnje. Ukupan spoljni dug na kraju drugog kvartala 2017. godine iznosio je 25,4 mlrd evra, i u poređenju sa krajem prethodne godine smanjen je za 1,07 mlrd evra.\nKretanje deviznih kurseva, 1G\nŠestomesečni Belibor, 1G\n(oktobar 2017. godine)\nPozitivan trend privredne aktivnosti Srbije se nastavlja i u 2017. godini.\nNarodna banka Srbije je nastavila da vodi ekspanzivnu monetarnu politiku ponovnim smanjenjem referentne kamatne stope sa 3,75 na 3,5 odsto, čime je pružena dodatna podrška kreditnoj aktivnosti i privrednom rastu, s obzirom na relativno niske inflatorne pritiske. Procenjuje se da će negativni efekti suše biti niži od očekivanih, te će po tom osnovu biti više prostora za jači rast bruto domaćeg proizvoda u drugom polugodištu 2017. godine. U svom najnovijem izveštaju o svetskim ekonomskim izgledima za naredni srednjoročni period, MMF je zadržao stopu privrednog rasta Srbije od 3,0 i 3,5 odsto za tekuću i narednu godinu, respektivno.\nImajući u vidu da evrozona revidira naviše stopu rasta u 2017. godini (2,1 odsto), nosioci ekonomske politike u Srbiji razmatraju potencijalne mere za unapređenje privredne aktivnosti imajući u vidu slabiji rast u prva dva kvartala od očekivanog. Ekspanzivna monetarna politika Narodne banke Srbije, u vidu smanjenja referentne kamatne stope, trebalo bi da omogući dodatni stimulans privredi, dok istovremeno Vlada Republike Srbije razmatra mogućnost za porast zarada zaposlenih u javnom sektoru i penzija. Takođe, relativno visok priliv stranih direktnih investicija i prelivanje viška likvidnosti iz Evropske unije trebalo bi stimulativno da deluje na privredni oporavak u tekućoj i narednoj godini.\nPrema poslednjim raspoloživim podacima Republičkog zavoda za statistiku, realni rast bruto domaćeg proizvoda Srbije u drugom kvartalu 2017. godine, u odnosu na isti period prošle godine, je iznosio 1,3 odsto. To predstavlja uvećanje od 0,3 procentna poena u odnosu na rast u prvom kvartalu od 1,0 odsto (revidiran naniže sa prvobitno procenjenih 1,2 odsto). Posmatrano po delatnostima, najveći doprinos rastu dali su sektor trgovine na veliko i malo i popravke motornih vozila; saobraćaj i skladištenje i usluge smeštaja i ishrane (rast od 4,4 odsto), kao i u sektor industrije i snabdevanja vodom i upravljanja otpadnim vodama (rast od 2,8 odsto). S druge strane, najveći pad je zabeležen u sektoru poljoprivrede, šumarstva i ribarstva od 10 odsto, kao i u sektoru građevinarstva (2,8 odsto). Prema konačnim podacima koje je objavio RZS, privredna aktivnost u 2016. godini uvećana je za 2,8 odsto realno.\nSpoljnotrgovinska robna razmena Srbije je nastavila trend pozitivnog rasta i u periodu januar-avgust 2017. godine, i iznosila je 22,4 mlrd evra, što predstavlja rast od 13,2 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Stope rasta izvoza i uvoza su u prvih osam meseci iznosile 13,4 i 13,1 odsto, respektivno. Deficit robne razmene u posmatranom periodu je iznosio 2,6 mlrd evra (rast od 11,8 odsto), a pokrivenost uvoza izvozom je iznosila 79,0 odsto, što je blago uvećanje u odnosu na isti period prošle godine (78,7 odsto). Suficit u razmeni usluga, prema podacima Narodne banke Srbije, je nastavio da se uvećava i dostigao je nivo od 454,2 mln evra u prvih sedam meseca tekuće godine, što je gotovo isto u poređenju sa istim periodom 2016. godine (455,3 mln evra).\nReforme u oblasti građevinarstva i radnog zakonodavstva, uz pozitivne efekte fiskalne konsolidacije, dale su snažan doprinos poboljšanju investicionog ambijenta Srbije, što se meri napredovanjem na listi Svetske banke o lakoći poslovanja za 2017. godinu (Doing Business list).\nIzvor: Ministarstvo finansija (*Fiskalna strategija za 2017. godinu sa projekcijama za 2018. i 2019. godinu)\nPrema poslednjim raspoloživim podacima, industrijska proizvodnja je u prvih osam meseci 2017. godine uvećana za 3,0 odsto u odnosu na isti period prethodne godine. Posmatrano po sektorima, u prvih osam meseci 2017. godine, prerađivačka industrija je zabeležila rast od 6,5 odsto, dok je sektor rudarstva registrovao rast od 0,8 odsto. Sektor snabdevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija zabeležio je pad od 8,2 odsto. Promet robe u trgovini na malo u periodu januar-avgust 2017, u odnosu na isti period 2016. godine, veći je u tekućim cenama za 8,9 odsto, a u stalnim cenama za 4,2 odsto.\nPrema Anketi o radnoj snazi za drugi kvartal 2017. godine, nezaposlenost stanovništva starosti 15 i više godina iznosi 11,8 odsto, što predstavlja smanjenje od 2,8 procentnih poena u odnosu na prvi kvartal. Sa druge strane, u odnosu na isti period prošle godine, nezaposlenost u Srbiji je manja za 3,4 procentna poena. Posmatrano po polnoj strukturi, stope nezaposlenosti za muškarce i žene iznose 11,0 i 12,7 odsto, respektivno. Prema geografskoj strukturi, nezaposlenost je bila najviša u Regionu Južne i Istočne Srbije (13,3 odsto), a najniža u Regionu Vojvodine (10,2 odsto). Prosečna (bruto) zarada isplaćena u avgustu 2017. godine je iznosila 65.094 dinara, a prosečna zarada bez poreza i doprinosa (neto) 47.220 dinara. U poređenju sa istim mesecom prethodne godine neto zarada je realno veća za 1,8 odsto. Očekuje se da se nastavi rast zarada u narednom periodu, imajući u vidu i najavljeno povećanje plata u javnom sektoru koje je planirano krajem 2017. godine.\nNarodna banka Srbije nastavlja aktivnosti na očuvanju cenovne stabilnosti uz targetiranje inflacije na nivou (3,0% ± 1,5 procentnih poena), uz povremene intervencije na deviznom tržištu kako bi sprečile veće dnevne oscilacije nacionalne valute (rukovođeno fluktuirajući devizni kurs). Međugodišnja inflacija je u septembru bila 3,2 odsto i predstavlja rast od 0,7 procentnih poena u odnosu na avgust. Prosečan kurs dinara prema evru je u septembru iznosio 119,2957, dok je prosečna vrednost dinara prema američkom dolaru bila 100,1282.\nNeto priliv stranih direktnih investicija je u prvih sedam meseci 2017. godine iznosio 1,3 mlrd evra (rast od 12,9 odsto na međugodišnjem nivou), a projekcija je da će na godišnjem nivou dostići 1,7 mlrd evra. To bi bilo dovoljno za pokriće deficita tekućeg računa platnog bilansa.\nTokom 2017. godine očekuje se dalje povećanje domaće tražnje kroz rast zaposlenosti u privatnom sektoru, kao i rast novoodobrenih kredita stanovništvu (gotovinskih i stambenih). Takođe, najavljeni rast plata u javnom sektoru će se pozitivno odraziti na rast unutrašnje tražnje. Veća kreditna aktivnost je prvenstveno posledica kontinuiranog pada kamatnih stopa (ublažavanje monetarne politike), uz porast prihoda domaćinstava. U prvoj polovini 2017. godine ubrzan je rast domaće tražnje, pre svega privatne potrošnje. U julu su krediti privredi i stanovništvu ostvarili međugodišnji rast od 5,2 odsto, prvenstveno zahvaljujući značajnom rastu kredita odobrenih stanovništvu (rast od 12,5 odsto), uz dalji oporavak kredita privredi u prethodnim mesecima (–0,3 odsto međugodišnje). Kamatne stope na nove dinarske kredite za privredu i stanovništvo su u julu iznosile 5,8 odsto i 10,5 odsto, respektivno.\nIzvor: Narodna banka Srbije i Ministarstvo finansija\n(septembar 2017. godine)\nPrema proceni Republičkog zavoda za statistiku, realni rast BDP Srbije u drugom kvartalu 2017. godine je iznosio 1,3% u odnosu na isti kvartal 2016. godine. To predstavlja uvećanje od 0,3 procentnih poena u odnosu na prethodni kvartal kada je ostvaren rast od 1,0% (revidiran naniže sa prvobitno procenjenog na 1,2%). Najznačajniji rast bruto dodate vrednosti u periodu april-jun 2017. godine, zabeležen je u zbirnoj kategoriji Trgovina na veliko i malo i popravka motornih vozila; Saobraćaj i skladištenje i Usluge smeštaja i ishrane (rast od 4,4%), a najveći pad je registrovan u Poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu (-10,0%).\nNakon završene sedme revizije stend-baj aranžmana Republike Srbije sa MMF, Izvršni odbor u Vašingtonu je u svom izveštaju naveo da je realni rast BDP iznad pretkriznog perioda, da su snažni prihodni pokazatelji podržali fiskalnu konsolidaciju, poslovno okruženje je ojačano, ali je i dalje neophodan progres u implementaciji strukturnih reformi. Doneta je odluka da se vrednost raspoloživih sredstava fonda Srbiji poveća na 918,5 mln evra, ali je Vlada Republike Srbije saopštila da nema nameru da povlači odobrena sredstva. Takođe je navedeno da je inflacija u okviru cilja, tekući deficit je smanjen, a javni dug je smanjen usled manjih potreba za zaduživanjem.\nI pored slabijeg rasta u prvom polugodištu, Ministarstvo finansija i Narodna banka Srbije, kao i relevantne međunarodne finansijske institucije, očekuju da će realni rast BDP u 2017. godini ostati na prethodnoj proceni od 3,0%, a u naredne dve godine će se ubrzati. Ipak, pojedine komercijalne banke u Srbiji smatraju da usled slabijeg rasta privrede u prva dva kvartala tekuće godine, rast ovogodišnjeg BDP se može očekivati na nivou od 2,5%. Ekonomski analitičari smatraju da su ekonomske performanse u prvom polugodištu bile pod uticajem vremenskih prilika, a da se u drugoj polovini godine očekuje ubrzanje rasta zasnovano na makroekonomskoj stabilnosti, oporavku tražnje i unapređenju poslovnog ambijenta. Sumnju u ostvarenje privrednog rasta su izrazili i pojedini predstavnici vlasti, ali je Ministarstvo privrede saopštilo da će određeni infrastrukturni projekti biti pokrenuti ranije, kako bi dali podršku planiranom rastu.\nPromet robe u trgovini na malo u periodu januar-jul 2017. godine, u odnosu na isti period 2016. godine, veći je u tekućim cenama za 9,1%, a u stalnim cenama za 4,1%. Tokom 2017. godine očekuje se dalje povećanje domaće tražnje kroz rast zaposlenosti u privatnom sektoru, kao i rast novoodobrenih kredita stanovništvu. Takođe, najavljeni rast plata u javnom sektoru će se pozitivno odraziti na rast unutrašnje tražnje. Veća kreditna aktivnost je prvenstveno posledica kontinuiranog pada kamatnih stopa (ublažavanje monetarne politike), uz porast prihoda domaćinstava. U junu su krediti privredi i stanovništvu ostvarili međugodišnji rast od 4,5%, prvenstveno zahvaljujući značajnom rastu kredita odobrenih stanovništvu (rast od 12,1%). Kamatne stope na nove dinarske kredite za privredu i stanovništvo su u junu iznosile 5,8% i 10,4%, respektivno.\nU prvih sedam meseci tekuće godine, nastavljen je rast spoljnotrgovinskog robnog prometa, koji je iznosio 19,9 mlrd evra, što predstavlja povećanje od 13,1% u odnosu na isti period prethodne godine. Izvoz, izražen u evrima, rastao je po stopi od 13,2%, blago više od uvoza koji je rastao 13,1%. Iz tog razloga došlo je do porasta deficita spoljnotrgovinske razmene za 12,7% (2,5 mlrd evra). Pokrivenost uvoza izvozom je u periodu januar-jun 2017. godine iznosila 77,7% u odnosu na 77,6% u istom periodu prošle godine.\nPrema poslednjim raspoloživim podacima, industrijska proizvodnja je u prvih sedam meseci 2017. godine uvećana za 2,5% u odnosu na isti period prethodne godine. Prerađivačka industrija je zabeležila rast od 6,1%, dok je sektor energetike registrovao pad od 7,8%. Sektor snabdevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija zabeležio je pad od 9,2%, usled nepovoljnih vremenskih uslova u prvom kvartalu.\nNa osnovu rezultata Ankete o radnoj snazi, u drugom kvartalu 2017. godine stopa nezaposlenosti stanovništva starosti 15 i više godina iznosi 11,8%, i to 11,0% za muško i 12,7% za žensko stanovništvo. Nezaposlenost u drugom kvartalu je za 3,4 procentnih poena manja od nezaposlenosti u istom periodu 2016. godine. Prosečna zarada isplaćena u julu 2017. godine iznosila je 66.251 dinara, a prosečna zarada bez poreza i doprinosa 48.101 dinara. Neto zarada je 0,7% realno veća, a 3,9% nominalno veća, u odnosu na isti mesec prošle godine. Značajno su smanjene razlike u zaradama javnog i privatnog sektora, kao rezultat bržeg rasta zarada u privatnom sektoru.\nNarodna banka Srbije nastavlja politiku targetiranja inflacije i politiku kontrolisano fluktuirajućeg deviznog kursa. Inflacijaje u julu 2017. godine iznosila 3,2% (bazna inflacija 2,0%), prvenstveno usled rasta cena energenata i sezonskog rasta neprerađene hrane, pri čemu se očekuje da i do kraja godine bude u okviru novog ciljnog raspona (3,0% ± 1,5 p.p). U avgustu je doneta odluka da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 4,0%, koja nije menjana već godinu dana, uz očekivanje da se na tom nivou zadrži i u narednih nekoliko meseci.\nProsečan srednji kurs dinara prema evru je u avgustu iznosio 119,5740 dinara, a u odnosu na američki dolar 101,1923 dinara. NBS planira da nastavi povremene intervencije na deviznom tržištu kako bi sprečila veće oscilacije, uz održavanje stabilnog nivoa deviznih rezervi. U prvih šest meseci 2017. godine neto priliv stranih direktnih investicija je iznosio 991,8 mln evra, a na godišnjem nivou se očekuje SDI u iznosu od 1,7 mlrd evra (projekcija NBS je revidirana naviše), što bi trebalo da bude dovoljno za pokriće deficita tekućeg dela platnog bilansa koji se procenjuje na 1,4 mlrd evra.


Narodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Narodna skupština / Radna tela / Odbori, pododbori, radne grupe / Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva\nNa sednici Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva, održanoj 25. juna, članovi Odbora razmotrili su Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, u pojedinostima.\nSedma sednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva\nNa sednici održanoj 26. maja, članovi Odbora raztmotrili su informacije o radu Ministarstva za brigu o porodici i demografiju za period oktobar – decembar 2020. godine i za period januar – mart 2021. godine.\nPeta sednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva\nNa sednici, održane 10. maja, članovi Odbora razmotrili su Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, koji je podnela Vlada, u načelu.\nŠesta sednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva\nOdbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva je na sednici održanoj 6. maja 2021. godine, koja je bila zatvorena za javnost, razmotrio i dao pozitivno mišljenje na Predlog Pregovaračke pozicije Republike Srbije za Međuvladinu konferenciju o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji za poglavlje 19 „Socijalna politika i zapošljavanje“.\nČetvrta sednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva\nNa sednici Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva, održanoj 28. aprila 2021. godine, razmotrena je Informacija o radu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja za period od 1. oktobra do 31. decembra 2020. godine.\nČlanovi Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva održali su sednicu 16. marta 2021. godine, na kojoj su utvrdili predlog kandidata Odbora za člana Komisije za kontrolu izvršenja krivičnih sankcija.\nOdbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva održao je Prvu sednicu, 26. oktobra 2020. godine. Sednicu je, na osnovu člana 25. Poslovnika Narodne skupštine, sazvao predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić.


PLENKOVIĆ S MAKRONOM RAZGOVARAO O PROŠIRENJU EU | Hayat.ba\nHrvatski premijer Andrej Plenković razgovorao je večeras na marginama sastanka na vrhu Evropske unije s francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom, a među temama je bilo i proširenje EU.\nPlenković je s Makronom razgovorao o jačanju saradnje dvije zemlje, politici proširenja Evropske unije, pitanju otvaranja pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, prenijela je Hina.\nFrancuska je u oktobru zajedno s Holandijom i Danskom blokirala otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom tražeći reformu pregovaračkog procesa.\nHrvatska će u maju u Zagrebu tokom svog predsjedavanja Savjetom EU organizovati sastanak na vrhu zemalja članica EU i šest zemalja jugoistočne Evrope.\nDo tada bi Hrvatska željela da postigne konsenzus među zemljama članicama kako bi te zemlje mogle krenuti dalje na svom evropskom putu, što bi bio pozitivan signal i za ostale zemlje u njenom jugoistočnom susjedstvu, navodi Hina.\nKako prenosi ta agencija, Plenković i Makron će nastaviti razgovore tokom bilateralnog susreta početkom januara u Parizu. Plenković tokom dvodnevnog samita EU ima niz bilateralnih susreta.