PRIPREMA ZA SEZONU: ZBOG COVID PASOŠA PUTNICI IZ BIH BI MOGLI BITI USKRAĆENI ZA PUTOVANJA | Hayat.ba\nPRIPREMA ZA SEZONU: ZBOG COVID PASOŠA PUTNICI IZ BIH BI MOGLI BITI USKRAĆENI ZA PUTOVANJA\nEsed Mujačić, direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla, u javnosti govorio je o stanju na ovom aerodromu, kako se bore protiv štete koja im je nanesena zbog epidemije koronavirus, uvođenju Covid pasoša, projektu izgradnje atrijuma, ali i novim letovima prema evropskim destinacijama koji se očekuju u aprilu.\nPrema njegovom mišljenju, uvođenje korona pasoša bi u konačnom trebalo da dovede do povećanja broja putnika u avio saobraćaju, jer bi se uveo jedinstven dokument koji bi trebao biti opće prihvatljiv barem na nivou Evropske unije.\nUvođenje korona pasoša, smatra Mujačić, i jeste primarno priprema za nadolazeću ljetnu turističku sezonu širom Evrope. Uzimajuću u obzir činjenicu da su trenutno na snazi različita pravila u različitim državama EU – destinacijama na koje se leti sa aerodroma Tuzla, korona pasoš bi mogao, ističe on, doprinijeti jasnim i preciznim pravilima u vezi putovanja, što bi svakako putnicima bilo od koristi. Napomenuo je da se termin “pasoš” u posljednje vrijeme izbjegava i sve više koristi termin “digitalni certifikat” ili “zelena karta”, ali i upozorio da bi putnici iz BiH mogli biti uskraćeni za putovanja.\nZbog situacije sa sporim vakcinisanjem (i planiranim tipovima vakcine u BiH), putnici iz BiH bi mogli biti uskraćeni za putovanja ako bi putovanja prema EU destinacijama iz BiH bila dozvoljena samo putnicima koji su primili vakcinu i to od proizvođaca koji je prihvaćen u EU. Ukoliko u “korona pasošu” prema najavama pak budu unešene i dodatne rubrike u kojima bi (osim podataka o vakcinisanju) bili navedeni i podaci o testiranju na COVID-19, rezultatima testa i vrsti testa, te dodatno podaci o antitijelima za osobe koje su prebolovale COVID-19, to bi olakšalo situaciju i eventualno omogućilo putovanja i za putnike iz BiH. Posjedovanje PCR testa sa negativnim rezultatom je inače trenutno opće prihvaćen uslov za ulazak u većinu država u EU – destinacija na koje se leti sa aeodroma Tuzla (izuzetak za Holandiju gdje je uz PCR potreban i negativan antigeni test)”, ističe direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla.\nPandemija je uticala, ne samo na privredu Bosne i Hercegovine, već i na svjetsku privredu u cjelini, a aviosaobraćaj je jedna od napogođenijih oblasti.\nNajbolje to govore ovi podaci. U 2019. godini sa aerodroma u Tuzli prevezeno je 593.050 putnika. Dok je u 2020. godini prevezeno 228.603 putnika, što je u odnosu na 2019. godinu manje za 364.447 putnika, odnosno za oko 62 posto manje.\nIz pretrpjele štete u vezi sa manjim brojem prevezenih putnika proizilazi i šteta u finansijskom smislu jer su aerodromski prihodi primarno vezani za broj prevezenih putnika”, naglašava direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla.\nJavno preduzeće Međunarodni aerodrom Tuzla, kao i većina drugih aerodroma i avio kompanija, nema mogućnosti da se vlastitim snagama i sredstvima izbori sa ovom krizom i potrebna mu je pomoć”, naglašava.\nOd Vlade Federacije BiH po osnovu “subvencije javnim preduzećima za materijalne troškove poslovanja”, Međunarodni aerodrom Tuzla dobio je pomoć u iznosu od 930.000 KM. Sljedeći prihod ostvaren subvencijom iz budžeta Federacije BiH kao finansijska pomoć u okolnostima pandemije Covid-19, dobijen je u iznosu od 800.000 KM.\nDakle, ukupna sredstva za subvencioniranje materijalnih troškova poslovanja dobijena iz federalnog budžeta ostvarena su u iznosu od 1.730.000 KM .\nObezbijeđenje optimalnih uslova putnicima za putovanje je jedan od bitnih faktora za povećanje broja putnika i obima prevoza. U svim poduzetim aktivnostima bitno je napomenuti da je Tuzlanski aerodrom, u krugu svojih prostora, otvorio centre za izdavanje Covid testova (PCR i antigeni) bez kojih se trenutno ne može putovati”, rekao je, piše N1.\nNa Međunarodnom aerodromu Tuzla u martu su počeli radovi na izgradnji atrijuma. Novi objekat, kao prizeman objekat, lociran je u sjevernom dijelu kompleksa aerodroma, povezan je nadstrešnicom sa glavnim ulazom-izlazom u Putnički terminal, a služit će za potrebe putnika u odlasku i dolasku.\nProjektovani prostori u objektu atrijuma upotpunjuju sadržaje Pristanišne zgrade, a ovi prostori imaju zasebne ulaze sa zajedničkim sanitarnim čvorom za sve zaposlenike ovog objekta. Putnici bi koristili sanitarni čvor u okviru proširene Pristanišne zgrade.\nKroz izgradnju atrijuma stvoriti će se uslovi za izmiještanje predstavništava rent-a-car agencija i putničkih agencija iz glavnog hola putničkog terminala gdje se isti trenutno nalaze. Time će se dodatno rasteretiti prostor u glavnom holu putničkog terminala za dolazne putnike, a istovremeno će se u sklopu atrijuma omogućiti dodatni sadržaji i prateće usluge za putnike. Izgradnjom atrijuma stvaraju se također i preduslovi da aerodrom poveća prihode iz ne-avijacijskih usluga (kroz izdavanje prostora u zakup i slično) što je u osnovi nisko-budžetskog modela na čijim principima aerodrom teži da posluje”, kaže direktor ovog aerodroma.


Zbog toga je apelovao na građane Srbije da se pridržavaju epidemioloških mera\nNakon sednice Kriznog štaba, Stevanović je rekao da se pacijenti iz Beograda upućuju u bolnice u Požarevcu i Smederevu, ali koje, ističe, polako postaju pune.\nZbog toga je apelovao na građane Srbije da se pridržavaju epidemioloških mera, nose maske, drže distancu i smanje kontakte, kako bi bilo dovoljno prostora za lečenje svih pacijenata.\nIstiče da samo Infektivna klinika, kao jedno od četiri trijažna mesta u gradu, izvrši za 24 časa oko 350 pregleda, te naglasio da trećina pacijenata koja se pregleda zahteva bolničko lečenje zbog teške kliničke slike.\n"Trećina bolesnika zbog teške kliničke slike mora odmah u bolnicu i najveći broj njih zahteva kiseonik, što je nemoguće sprovesti u ambulantnim uslovima ili u nekim privremenim bolnicama. To je razlog zašto su nam bolnički kapaciteti maksimalno rastegnuti", rekao je Stevanović i dodao da se u bolnicama ubacuju i pomoćni kreveti.\nUkazao je i da se jedan deo od dve trećine pacijenata, koja bude puštena kući posle pregleda u trijažnoj ambulanti, ponovo se vraća u bolnicu, zbog pogoršanja stanja.\n"Bez pridržavanja mera, za neke nećemo imati mesta ili ćemo morati da ih transportujemo na desetine kilometara od Beograda kako bi bili zbrinuti", naglasio je Stevanović.\nU ovom talasu, dodaje on, klinička slika je teža pa je samim tim teži i oporavak, koji, kaže Stevanović, traje od dve do četiri i više nedelja.\n"Samim tim duže zahteva i bolničke kapacitete, što maksimalno opterećuje zdravstveni sistem i radnike", rekao je Stevnović.\nNavodi da ima veliki broj mladnih i srednjovečnih pacijenata sa srednje teškom ili teškom klničkom slikom i nešto malo starijih pacijenata.\nTo pokazuje, dodaje on, da se starije osobe mnogo više čuvaju i da oni koji su se inficirali njima su virus preneli članovi porodice.\nOn napominje da samo dve bolnice u Beogradu rade u "nekovid" sistemu, a to su VMA i KCS.\nNaglasio je da će mere koje se uvode u Beogradu "kupiti vreme" da se bolnički kapaciteti oslobode, ali ističe da se širenje virusa ne može sprečiti i da se ne mogu napraviti rezultati ako više od 90 odsto građana ne poštuje mere i nosi maske.\nPUSTIO SERIJU, SPREMIO SLADOLED I — PRUŽIO JOJ DŽOINT: Šokantna ispovest Džonija Depa o tome kako je ćerki dao marihuanu\nNAKON ČETIRI MESECA IZVELI SU SINA LONGA IZ BOLNICE: Porodična fotografija raznežila je publiku širom zemlje! (FOTO)\nTAGOVI: Direktor Infektivne klinikeGoran Stevanovićbolnički kapacitetibolniceBeograd


Han: Odluka o liberalizaciji viza za građane Kosova pre 25. jula\n► Han: Odluka o liberalizaciji viza za građane Kosova pre 25. jula\nEvropski komesar za proširenje i susedsku politiku Johanes Han izjavio je danas da će se odluka o liberalizaciji viza za građane Kosova doneti pre letnjih odmora.\nUpitan kakva se odluka o viznoj liberalizaciji za građane Kosova može očekivati, Han je za prištinsku televiziju KTV rekao da je optimista.\n"Ja sam uvek optimista", kazao je Han i dodao da na odmor ide 25. jula.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je sinoć izjavio da mu je komesar EU za migracije i unutrašnja pitanja Dimitris Avramopoulos potvrdio da Kosovo i njegovi građani sa pravom očekuju dobre vesti za liberalizaciju viza i da taj proces neće kasniti.\n"Građani Kosova sa nestrpljenjem očekuje da se proces zatvori, otvarajući put slobodnom kretanju u Šengen zoni. Kosovo zaslužuje da postanu deo slobode kretanja u Evropi", napisao je Tači na Fejsbuku.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da ne veruje nijednoj tvrdnji prištinskih vlasti o navodnoj umešanosti predstavnika Srpske liste Milana Radojičića u...\nProtest Jedan od pet miliona večeras u Gračanici sutra u Kosovskoj Mitrovici\nNovi protesti "Jedan od pet miliona" večeras će biti održan u Gračanici, a sutra u Kosovskoj Mitrovici, prenosi portal Kossev.


Izvor: MC Bor, 23.Sep.2011, 22:06\n„Posle oslobođenja meštani obližnjeg sela podigli su spomenik od kamena na kom >> Pročitaj celu vest na sajtu MC Bor << su urezane reči:“Ovde počiva nepoznati srpski vojnik“. A onda je 1934. kralj Aleksandar Prvi Karađorđević odlučio da se Žrnov minira i na njegovom mestu podigne Spomenik neznanom junaku.\nNo, za razliku od starijih vojnika koji su imali oko vrata amajliju sa ubeleženim vojničkim oznakama i pukovskim obeležjem, mlađi vojnici su najčešće umirali bezimeni. Kada je rukovodilac takozvane tehničke policije koja je obavljala uviđaj, izvesni Andonović, otvorio grob pod lobanjom nije našao amajliju , već samo rasutu ratnikovu municiju. Očevici svedoče da je ceo levi deo grudnog koša nesrećnog dečaka raznesen granatom, što je jedan Belopotočanin prokomentarisao rečima:“Ovom ratniku neprijatelj nije mogao srce da sahrani! Ono je ostalo razneto negde na Avali...“\n23.Sep.2011: MC Bor


Čestitka predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova dr Muamera Bačevca povodom 8. marta\nPredsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova dr Muamer Bačevac čestitao je 8. mart, Međunarodni dan žena:\n„Povodom 8. marta, Međunarodnog dana žena, svim ženama želim srećan praznik.\nOvaj dan treba da nas podseti na borbu za jednakost koju su uspešno vodile mnoge hrabre žene u prošlosti, ali i potrebu da dalje radimo na izgradnji tolerantnog društva, da učinimo dodatne napore kako bismo svim ženama obezbedili mesto, uslove i položaj u društvu koji im po svim njihovim ulogama, sposobnostima i vrednostima i pripadaju.\nKako je ovu, ali i godinu za nama, obeležila pandemija korona virusa, svaka kriza, pa i ova, utiče na produbljivanje raznih nejednakosti u društvu, pa i na rodnu nejednakost. Žene pretežno rade upravo u sektorima koji su najviše izloženi rizicima pandemije. Posledice pandemije možemo posmatrati i sa stanovišta uloga muškaraca i žena u porodici, imajući u vidu potrebu većeg angažovanja oko obrazovanja i brige o deci, o starijim članovima porodice, osobama sa invaliditetom. Zbog izraženih rodnih uloga koje postoje u našem društu, ove obaveze u značajno većoj meri padaju na žene. Zato danas usklađivanje profesionalnog i porodičnog života predstavlja poseban izazov.\nVerujem da smo uprkos otežanim uslovima u kojima se danas borimo za jednakost i prava žena, spremni da radimo na tome da stvorimo ambijent u kome će žene u punoj meri uživati prava koja im pripadaju, biti jednake, pa i uspešnije od muškaraca, u ekonomskom, socijalnom, ali i političkom smislu, imajući u vidu njihovu obrazovnu strukturu i kvalifikacije. Svim ženama čestitam praznik, uz želju da još više značaja posvetimo pitanju ravnopravnosti, tolerancije i poštovanja ženskih prava.“


TEODORA I FILIP ŽIVANOV FUDBALSKIM STOPAMA DO ZVEZDICA | SportInfo\nHome / Fudbal / TEODORA I FILIP ŽIVANOV FUDBALSKIM STOPAMA DO ZVEZDICA\nFebruary 26, 2020\tFudbal Ostavite komentar\nKoračaju smelo, držeći se za ruke i dečijim okicama mudro, upijajući savete svojih trenera, petnaestogodišnja Teodora i dve godine mlađi, Filip, Juventusova nada i redovni učesnik popularnog fudbalskog kampa koji “stara dama” organizuje u Srbiji.\nTeodora je kao supertalentovana devojčica već nastupala za seniorski ženski tim Lehela iz Mužlje kod Zrenjanina i tresla mreže protivnica, a sada je član ekipe TSC i u Kanjiži pored Tise, upija nova fudbalska znanja.\nMlađi brat Filip, svakodnevno vredno trenira u fudbalskoj akademiji ” Bambi” iz Zrenjanina i sa mamom Zoricom i tatom Draganom, putuje iz sela Melenci, gde porodica živi, a sa ekipom Proletera proteklog vikenda, boravio je na treninzima FK Crvena zvezda na pomoćnom terenu stadiona Rajko Mitić.\nTri dana napornog rada, veliki broj odrađenih treninga, ali i trud mladog fudbalskog asa, koji čvrsto korača ka zacrtanom cilju, da jednoga dana obuče dres reprezentacije Srbije i zaigra u nekom poznatom evropskom timu.\nTreneri Juventusa jarko crvenim markerom zaokružili su Filipovo ime, a i to nešto znači…\nAutor fotografija, uz ličnu saglasnost, Zoran Kiza Nikolić\nLEPO PRIZNANJE ZA PLAVE ZVEZDICE ŠAMPIONKE SVETA\nŽitište – Škola fudbala vrši upis mališana


Stiže Tamiš – ZoomUe\nby Zoran Kanacki · Published 5 oktobra, 2019 · Updated 5 oktobra, 2019\nUŽICE – Ovog vikenda kreće takmičenje u Košarkaškoj ligi Srbije, a Sloboda će u prva dva kola biti domaćin.\nKošarkaški klub Sloboda je u prošloj sezoni bila izuzetno dobra, i bez obzira na to da se vratila u najkvalitetnije takmičenje posle niz godina, pokazala kvalitet i čak ušla u Superligu. U ovoj, sa izemnjenom ekipom sa dosta kadrovskih promena, ambicije niko ne pominje jer realno gledano stanje nije sjajno. Ekipa je podmlađena, kako Lučić kaže dečiji vrtić, i pitanje je koji je domet ovog sastava. Doduše niko ništa i ne zahteva, a veliki uspeh bi bio opstanak u ovom rangu takmičenja. Kao i uvek postavlja se pitanje finansiranja, kako i na koji način izgurati sezonu? Budžet je i više nego skroman, postoje neka dugovanja koja treeba rešiti ali i ne gubiti korak sa onim što sledi. Sve u svemu nimalo naivno ali niko nema sumnju da će takmičarski deo ekipe dati sve od sebe da beleži dobre rezultate i na taj način pokaže da u njih vredi ulagati. U prvom kolu Košarkaške lige Srtbije u subotu od 19 sati u Užicu se igra utakmica protiv uvek neugodnog Tamiša i to će biti prilika da se vidi gde se u ovom trenutku nalazi Sloboda.\nModernizacija telekomunikacionih kapaciteta u Čajetini\nby branko · Published 14 maja, 2014\nby Vesna Đurović · Published 29 aprila, 2020\nNext story Mujović: Prilika za manje opštine za razvojne projekte preko IPA fondova\nPrevious story Uhapšena dva maloletnika zbog krađe


Kalem "Meseče": Pesma koju ovog vikenda slušamo na repeat\nKalem „Meseče“: Pesma koju ovog vikenda slušamo na repeat i pripremamo se za koncert!\nby Redakcija | 8 januara, 2022\nKalem je sastav koji izvodi tradicionalnu muziku Balkana odevenu u novo ruho. Njena lepota je u jednostavnosti i ideji koju nosi – približiti savremenog čoveka kulturnom nasleđu koje ovo podneblje čuva. A sada su tu dugoočekivani album i koncert na Kolarcu!\nKalem čine profesionalni, akademski muzičari Stefan Ilić (vokal/violina) i Dušan Popović Lipovac (gitara). Nakon četiri godine aktivnog nastupanja širom Srbije, došlo je vreme za dugo očekivani debitantski album u izdanju Multimedia Music pod nazivom Meseče.\nŠta nas očekuje na albumu Meseče\nAlbum sadrži devet numera među kojima su se našle dve instrumentalne, zatim obrade tradicionalnih pesama, kao i autorsku muziku.\nNa prvom mestu je prirodan i autentičan pristup muzici – zvuk je intiman, sniman tako da u potpunosti odrazi živi zvuk sa ciljem da slušalac dobije utisak kako to zvuči na koncertu. Dizajner zvuka je Bojan Krtinić, a aranžmane su radili Dušan i Stefan, pa se stil Kalema može najbolje opisati kao fuzija njihovih individualnih pristupa muzici. Dušan donosi prizvuk mediterana i klasične muzike, dok je Stefan svojim izvornim, narodnim stilom pevanja i sviranja bliži našoj baštini.\nUživajte u spotu za pesmu Mesečina\nSa prvim albumom dolazi i spot za istoimenu autorsku numeru. Režirao ga je Dragan Jereminov, a u spotu glume naš poznati glumac Nebojša Milovanović i Nikolina Pavlović.\n– Ne verujem da je slučajno što se na prvom nastupu Kalema u publici našao Nebojša Milovanović. Nakon upoznavanja u više navrata smo sarađivali, a sada smo tu saradnju krunisali njegovim učešćem u spotu za pesmu Meseče. Pesma govori o izgubljenoj ljubavi i bolu koji za njom ostaje. Glavni protagonista priče, u razgovoru sa mesecom kao svojevrsnim medijumom između njih dvoje, doznaje sve o njoj i deli svoje najdublje emocije – ističe Stefan.\nRezervišite datum: Koncert na Kolarcu 22. januara\nNakon koncerata širom Srbije, došao je trenutak da se sastav Kalem predstavi i brojnijoj beogradskoj publici u sali Zadužbine Ilije M. Kolarca, 22. januara, gde će ujedno predstaviti svoj debitantski album.\n– Kada se kaže Kolarac, postoji određeno poštovanje koje osećamo i Stefan i ja i zato smo vrlo uzbuđeni što je baš to zdanje mesto gde ćemo predstaviti svoju muziku. Obojica volimo da lepe trenutke delimo s dragim ljudima, tako da će nam se na nekoliko numera pridružiti naši prijatelji i „saborci“ Marko Kojadinović (frula/kaval), Tamara Jokić (vokal) s kojom smo nedavno ostvarili spontanu koncertnu saradnju, ali i gosti iznenađenja koji će biti najavljeni kako se koncert bude bližio. Nastup u sali Kolarčeve zadužbine nosi veliku odgovornost jer ona traži od muzičara da prezentuju najboljeg sebe, tako da publika može biti sigurna da će to i dobiti.\nO gostima na koncertu\nNebojša Milovanović, naš poznati glumac, nakon saradnje sa grupom Kalem u spotu Meseče pridružiće im se i na koncertu na Kolarcu.\nPročitajte i… The Frajle imaju novi singl – poslušajte kako zvuči prava ženska kafanska pesma


VR u 2016. do milijarde dolara prihoda - PKS-RPK Novi Sad\nVirtuelna realnost dostići će svoju prvu milijardu američkih dolara prihoda u 2016. godini, sa oko 700 miliona prodatih hardverskih proizvoda, dok ostatak čini prodaja nehardverskog sadržaja, piše u petnaestom izdanju Deloitte-ovog izveštaja „Predviđanja u sektoru tehnologija, medija i telekomunikacija za 2016. godinu“.\nU izveštaju se procenjuje prodaja oko 2,5 miliona setova – slušalica za virtuelnu realnost i 10 miliona prodatih primeraka igrica. Osim toga, izveštaj pokazuje da će najveći deo novca na virtuelnu realnost trošiti glavni korisnici, a ne povremeni igrači. To znači da dok svako sa smartfona može da isproba varijante virtuelne realnosti, većinu prihoda će u 2016. godini verovatno doneti desetine miliona pravih korisnika pre nego milijarde drugih korisnika.\n„Dok se očekuje da virtuelna realnost u 2016. godini dosegne milijardu dolara – na duže staze će morati da vodi borbu kako bi dostigla razmere ili sveprisutnost pametnih telefona, računara ili televizora“, rekao je Žarko Mijović, partner u Deloitte-u. „Međutim, kako je tehnologija u obavezi da se unapređuje i donosi nova iskustva, moguća je i šira globalna primena“.\n“Svedoci smo značajnog rasta potencijala kognitivnih tehnologija, kao što je kompjuterska vizija, obrada prirodnog jezika i mašinsko učenje. Očekuje se da ove godine 80 od 100 najznačajnijih softverskih kompanija koriste kognitivne tehnologije, oslobađajući potencijal interneta stvari; to čak može da transformiše svet kompjutera kakav poznajemo. Kognitivne tehnologije mogu da privuku manju trenutnu pažnju potrošača nego nove virtuelne naočare, ali verovatno će biti mnogo važnije za preduzeća i potrošače na duže staze.“\nOsim predviđanja koja se odnose na virtuelnu realnost, izveštaj sugeriše da iako su tzv. milenijalsi „smartfon generacija“, oni mlađi (između 18 i 24 godine) će najviše koristiti PS od svih starosnih grupa u 2016. godini. U skladu sa istraživanjem Deloitte-a u proseku oko 85% mlađih milenijalsa u 13 razvijenih zemalja je koristilo laptop u 2015. godini. Ovi podaci pokazuju da milenijalsi od 18-24 godine vide smartfon kao dopunu računaru, a ne zamenu za njega, a razlog mogu biti manje cene laptopova (na tržištu se mogu naći za manje od 500 američkih dolara).\nEvo još zanimljivih podataka iz izveštaja.\n-Očekuje se da će do kraja 2016. godine manje od 25 procenata poslova u oblastiÂ informacione tehnologije u razvijenim zemljama obavljati žene. Ova cifra je ista kao u 2015. godini, a možda čak i manja.\n– U 2016. godini će 80 od 100 najvećih svetskih softverskih kompanija integrisati kognitivne tehnologije, kao što su mašinsko učenje, obrada prirodnog jezika ili prepoznavanje govora, u svoje proizvode. To predstavlja 25% povećanje u odnosu na 2015. godinu kada je 64 od 100 lansiralo ove proizvode i usluge.\n-Broj pojedinaca koji koriste usluge plaćanja na dodir da bi obavili kupovinu putem svojih mobilnih uređaja (smartfoni i tableti) će se povećati na 50 miliona redovnih korisnika u 2016. godini. Onlajn trgovina omogućava prodavcima da iskoriste to što kupci sve više koriste mobilne uređaje da bi pretraživali prodavnice, gde se retko ostvaruju transakcije, pre svega zbog mukotrpnog procesa plaćanja.\nDok je ukupna vrednost tržišta grafen materijala u 2016. godini manja od deset miliona dolara, u istraživanja i razvoj će biti uložene stotine miliona američkih dolara. U srednjeročnom periodu grafen može biti inkorporiran u proizvode vredne više milijardi dolara godišnje – ali može da prođe decenija pre nego potencijal ovog materijala bude u potpunosti iskorišćen.\n-Blokatori reklama za mobilne uređaje – Predviđa se da će samo 3% korisnika mobilnih uređaja koristiti blokatore reklama do kraja 2016. godine, što tržište mobilnog oglašavanja, koje je procenjeno na 70 milijardi američkih dolara, može dovesti u rizik manji od 100 miliona američkih dolara.\n-Igrice za mobilne uređaje –Â Predviđa se da će softverska rešenja igrica za mobilne uređaje (smartfone i tablete) verovatno postati vodeća platforma koja će generisati 35 milijardi američkih dolara, 20% više u odnosu na 2015. godinu. Predviđa se da će kompjuterske igrice generisati 32 milijarde dolara, a igrice sa konzolom 28 milijardi dolara, do samo pet i šest procenata u odnosu na prethodnu godinu. Međutim, prosečni prihod će verovatno značajno varirati zavisno od platforme za koju su igrice namenjene.\n– eSport: predviđa se da će eSport generisati globalne prihode od 500 miliona dolara ove godine, odnosno 25% više u odnosu na 400 miliona američkih dolara ostvarenih prihoda u 2015. godini. Ovaj očekivani prihod je samo deo prihoda liga glavnih sportova kao što su evropski fudbal, američki fudbal, košarka, bejzbol, hokej na ledu, a koji se kreću od 4 milijardi pa do 30 milijardi američkih dolara.\n-Evropsko fudbalsko tržište će verovatno dostići 30 milijardi američkih dolara u 2016/2017, odnosno rast od 8 milijardi dolara u odnosu na 2011/2012, što je prosečna godišnja stopa rasta od 7%.\n-Očekuje se da će u 2016. vrednost ulaznica za bioskop u SAD i Kanadi opasti za oko tri odsto, odnosno iznosiće 10,6 milijardi američkih dolara, sa prodatih oko 1,3 miliona ulaznica.\n-Predviđa se da će američko televizijsko tržište, kao svetsko najveće tržište, koje će iznositi verovatno 170 milijardi američkih dolara u 2016 godini, oslabiti i to u nekoliko segmenata: u broju TV pretplatnika, penetraciji TV pretplata kao procentu od ukupne populacije, prosečnom iznosu mesečnih TV pretplata, u gledanju uživo i odloženom praćenju programa, a posebno među mladima (18 do 24 godine ) koji sve više gledaju TV preko svojih računara.\n-Očekuje se da će broj korisnika gigabitnih (Gbit/s) internet konekcija dostići deset miliona do kraja godine, što je desetostruko povećanje, od čega će najverovatnije oko 70 odsto činiti kućni korisnici. Rast potražnje će verovatno biti podstaknut povećanjem dostupnosti i padom cene. Predviđa se da će 600 miliona pretplatnika koristiti ovaj tarifni paket, od kojih će većinu predstavljati kućni korisnici.\n-U 2016. godini se očekuje da će potrošači (korisnici) prodati skoro 120 miliona polovnih pametnih telefona generišući tako prihode veće od 17 milijardi američkih dolara. Ovo je značajno povećanje u odnosu na prethodnu godinu, kada je prodato 80 miliona pametnih telefona u vrednosti od 11 milijardi američkih dolara. Osim toga, 10 odsto novih premijum pametnih telefona (od $ 500 ili više) kupljenih u 2016. verovatno će imati tri ili više vlasnika pre nego što budu povučeni.\n-U 2016. godini, predviđa se da će se 2,5 triliona fotografija delitiÂ ili skladištiti na internetu, što će činiti povećanje od 15 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Preko 90 odsto ovih fotografija će verovatno biti preuzeto putem pametnih telefona, a ostale sa digitalnih SLR fotoaparata, kompaktnih fotoaparata, tableta i laptopova. Ova procena ne uključuje trilione fotografija koje se nalaze na memorijskim uređajima.\n-Predviđa se da oko 26 odsto korisnika pametnih telefona u razvijenim tržištima neće koristiti mobilne telefone za klasične razgovore u 2016. godini. Ovi korisnici, neće prestati da komuniciraju, već će uobičajene pozive zameniti kombinacijom slanja SMS poruka i putem drugih servisa za glasovnu i video komunikaciju.\nKorak po korak – kredit\nO tome koliko tranzicija može da bude teška najbolje mogu da govore oni koji su ostali bez posla. Čak…\n„Dunav osiguranje“ – pogodnosti za bezbrižan put i odmor\nDo 30. septembra ove godine, najveća osiguravajuća kuća u Srbiji nudi niz popusta i usluga kako bi odlazak na…


Promet na Sarajevskoj berzi gotovo 45.000 KM – Biznis.ba\nNaslovnaBerzaPromet na Sarajevskoj berzi gotovo 45.000 KM\nPromet na Sarajevskoj berzi gotovo 45.000 KM\nobjavljeno 27. avg 2020. u 14:19 27. avg 2020.\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je promet od 44.923 KM, a u okviru šest transakcija prometovano je 2.513 vrijednosnih papira.\nNa Slobodnom tržištu ST1 ostvaren je promet od 44.498 KM. Kroz pet transakcija prometovano je 2.343 dionica, a najveći promet ostvaren je dionicama Javnog preduzeća “Elektroprivreda BiH” Sarajevo u iznosu od 22.998 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 10,19 KM.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet od 425 KM. Kroz jednu transakciju trgovano je sa 170 dionica ZIF “Prevent Invest” Sarajevo, a kurs ovog emitenta iznosio je 2,50 KM.\nNa Kotaciji privrednih društava i Kotaciji obveznica danas nije bilo ostvarenih transakcija, saopšteno je iz Berze.\nNajveći porast vrijednosti danas bilježe dionice emitenta ZIF “Prevent Invest” od 4,60 odsto sa cijenom od 2,50 KM, dok pad vrijednosti bilježe dionice “Elektroprivrede BiH” od 2,95 posto sa cijenom od 10,19 KM.


Promotivni film "Šetnja kroz istoriju i kulturu Beograda" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Turizam » Promotivni film „Šetnja kroz istoriju i kulturu Beograda“\nPromotivni film „Šetnja kroz istoriju i kulturu Beograda“\nAh Neša 29. oktobar 2019. Turizam Postavite komentar\nNovi promotivni film autora Dušana Stojančevića, „Šetnja kroz istoriju i kulturu Beograda„, predstavila je Turistička organizacija Beograda.\nOva organizacija najavila je da će krakti film nagrađivanog autora koristiti za potrebe promocije Beograda u zemlji i inostranstvu.\nFilm, čiji je engleski naziv „Belgrade Walks Through History & Culture„, predstavlja kulturnu ponudu naše prestonice iz ugla mladog para koji šeta Beogradom i obilazi najpoznatije muzeje, lokacije i prepoznatljive turističke atrakcije grada.\nKoristeći najmodernije tehnologije i „time-lapse“ način snimanja, novi film obiluje krupnim panoramskim kadrovima iz vazduha, koji na najbolji način prikazuju Beograd kao evropsku metropolu.\nProšlogodišnji promotivni film „Belgrade Love Story“ nedavno je nagrađen na Međunarodnom festivalu turističkih filmova „Sila Fest“. (danubeogradu.rs)\nTagovibeograd dušan stojančević film kratki film tob turizam\nPrethodni Isplata penzija za oktobar 2019.\nSledeći SRPSKO ČUDO: Uložio samo 40 dinara i postao milioner u Meridianbetu!


Tender za projekat novog mosta preko Vrbasa - Impuls\nTender za projekat novog mosta preko Vrbasa\nObjavljeno: Srijeda, 11 Decembar 2019 21:49\nGrad Banja Luka raspisao je javnu nabavku za izradu tehničke dokumentacije za novi most u Docu, u okviru priprema za gradnju ovog objekta. Ovo je prvi korak u realizaciji ovog projekta, poslije nedavnog izbora idejnog rješenja budućeg, najvećeg gradskog mosta.\nPrema podacima Odjeljenja za saobraćaj i puteve, nabavkom se traži izrada idejnog projekta na potezu od uklapanja u Bulevar cara Dušana do spoja Mačvanske ulice sa Bulevarom vojvode Stepe Stepanovića, te izrada glavnog projekta kolskog mosta.\nRadi se o kapitalnom projektu koji bi trebalo da se realizuje u pet faza – rekao je načelnik ovog odjeljenja Slaviša Sandić i dodao da će, u okviru ovog procesa, biti pokrenuta i izmjena regulacionog plana ovog područja.\nPrema njegovim riječima, prva faza ovog projekta jeste izgradnja kolskog mosta čija gradnja bi trebala početi naredne jeseni. Međutim, prije ulaska u radove na konstrukciji budućeg mosta, biće izgrađena saobraćajnica ispod Kastela, odnosno nastavak Bulevara Cara Dušana.\nKako je planirano, Mačvanska ulica biće proširena sa četiri saobraćajne trake na potezu do raskrsnice sa Bulevarom Stepe Stepanovića, a potom će biti izgrađena i nova saobraćajnica uz Srednjoškolski dom, pa sve do Istočnog tranzita.\nNa osnovu idejnog rješenja, biće građen i pješački most iznad kolskog mosta koji praktično ide sa platoa od Tržnice pa do platoa ispred Pravnog fakulteta, ali on će se raditi u kasnijim fazama realizacije projekta – naglašava Sandić.


Xbox Live ponovo u padu ove nedelje - BIGportal.ba\n23 Marta, 2020 23 Marta, 2020 0187\nKorisnici širom svijXbox Live ponovo u padu ove nedelje\neta danas su se ponovo požalili da je Xbox Live servis bio u padu. To je potvrđeno i iz same kompanije, jer je preveliki broj korisnika bio aktivan u jednom trenutku i zbog toga su serveri pali.\nProblemi sa Xbox Live servisom su počeli po drugi put ove nedelje počeli u petak. Korisnici su se bunili širom interneta, a problem se javio oko 7 časova po srednjoevropskom vremenu. Kasnije je i Microsoft potvrdio na Twitteru da “postoje problemi sa Xbox Live servisom“.\nNa početku nedelje je Xbox Live doživeo sličan prekid, a tada je trajao više od dva sata. To je bilo ozbiljnije pucanje od ovog koji se javio po drugi put. Tada su problem imali svi korisnici koji su hteli da se prijave na svom Xbox One uređaju. Oko 22.45 je Microsoft objavio da je rešio probleme oko povezivanja i Party četa, ali nije objavljeno da li je rešena pretraga po grupama.\nProblemi sa ovom platformom javljaju se u danima kada sve veći broj Amerikanaca praktikuje socijalno distanciranje i ostanak kod kuće, zbog širenja Korona virusa. To samo po sebi znači da ima veći broj ljudi koji igraju video igre i ostaju kod kuće. Ostaje da se vidi kako će se Microsoft nositi sa tim u narednim nedeljama, s obzirom da je epidemija u SAD-u i Evropi tek počela.\nUber drastično smanjio vožnje


Vremenska prognoza: Trinec\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Trinec. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Trinec. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Trinec, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Trinec možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Trinec\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Trinec prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Opozicija napustila sednicu Skupštine Kosova, nema komisije o energetici - Medija centar\nZa zahtev opozicione Demokratske partije Kosova da se na dnevni red po vanrednoj proceduri stavi formiranje anketne komisije o upravljanju energetskim krizama, glasalo je samo 33 poslanika, dok je prema poslovniku za to potrebno dve trećine poslanika prisutnih u sali.\nPredsednik Skupštine Kosova Glauk Konjufca rekao je da ovaj predlog ostaje za sledeću sednicu.\nPoslanici pokreta Samoopredeljenje nisu uopšte glasali, nako čega su poslanici Demokratskog saveza, Demokratske partije i Alijanse za budućnost Kosova napustili salu.\nZbog nedostatka kvoruma Skupština nije glasala za potvrđivanje nekoliko međunarodnih sporazuma za šta je neophodno obezbediti dve trećine ukupnog broja poslanika.\nNakon što je opozicija napustila salu, na dnevni red su stavljeni Nacrt zakona o izmeni i dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvu i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevenciji i borbi protiv zaraznih bolesti.\nSkupština je usvojila i predlog Vlade da se Fidane Spahija-Đikoli i Avdi Sahiti imenuju za članove Regulatorne komisije za javne nabavke.


Mnoštvo rizika za ekonomski rast u zoni evra | Gde Investirati\nKada je reč o političkim neizvesnostima, ekonomistkinja globalnog nezavisnog udruženja sektora biznisa i istraživanja “Conference Board” Ilaria Maselli ukazuje na širenje nezadovoljstva sadašnjim političkim liderima i nesigurnost oko izbora u 2017. u Holandiji (mart), Francuskoj (maj) i Nemačkoj (septembar).\nNa sve to, bliži se početak pregovora o izlasku Velike Britanije iz EU koji će otvoriti mnoga pitanja a jedno od njih je kako će britanska premijerka Tereza Mej obezbediti da kompanije a ne ljudi zadrže slobodu kretanja po izlasku Britanije iz EU.\nKako je ocenila Maseli u autorskom tekstu za EurActiv.com, za zonu evra Bregzit je više egzistencijalni nego ekonomski izazov koji nameće pitanje da li tom bloku treba više ili manje integracije i, ako je odgovor više, šta treba da se uradi da se to postigne.\nIstovremeno je manjak poverenja gotovo uvek brana ekonomskom rastu jer navodi kompanije da odlažu zapošljavanje i investicione odluke.\nNedavna istraživanja pokazala su da se politike “čekaj da vidiš” (šta će se desiti) najviše drže najproduktivnije kompanije, odnosno one koje mogu najviše da izgube preuzimanjem rizika.\nZato produženo stanje neizvesnosti može trajno da našteti produktivnosti, inovacijama i mogućnostima za rast čak i najboljih kompanija, upozorila je Maseli.\nZaziranje od slobodne trgovine i globalizacije obeležilo je 2016. godinu a obeležiće i 2017, ocenjuje Maseli i podseća da su glasači s obe strane Atlantika izrazili nezadovoljstvo zbog novih sporazuma o slobodnoj trgovini.\nTu je i predizborno obećanje novog američkog predsednika Donalda Trampa da će se u prvih 100 dana predsednikovanja povući iz Transpacifičkog partnerstva, sporazuma SAD i 11 pacifičkih država koje predstavljaju 40 odsto svetske ekonomije.\nIako se ekonomisti slažu da slobodnija trgovina podstiče kompanije da budu efikasnije i nude potrošačima bolje proizvode, tek sada počinju da se uviđaju posledice po raspodelu tih transformacija, posebno po radnike u razvijenim ekonomijama.\nU Evropi, koja ima relativno otvorenu ekonomiju, izazov je pomiriti potrebu za stimulisanjem rasta kroz globalizaciju i bojazni i nezadovoljstvo građana posle dve recesije za osam godina.\nIstovremeno multinacionalne kompanije i oni koji odlučuju ne mogu da zanemare strahovanja i kritike sporazuma o slobodnoj trgovini sa Kanadom (CETA) i SAD (TTIP).\nUdruženje Conference Board ekonomski rast u zoni evra u 2017. prognozira na 1,4 odsto u poređenju sa 1,7 odsto u 2016. i ukazuje da je prva i najistaknutija prepreka za ubrzavanje rasta manjak talenata.\nKako se navodi, udeo radno sposobnih Evropljana opada iz dana u dan, a opada i stopa nezaposlenosti.\nMeđutim, nezaposlenost u nekim zemljama, poput Nemačke i Holandije, postaje suviše niska. To za posledicu ima da je kompanijama potrebno sve više vremena da pronađu talente dok se suočavaju sa sve oštrijom konkurencijom da privuku najbolje.\nPored toga, većina izvora rasta u zoni evra ostaje slaba, osim domaće potrošnje. Budući da se ne vide znaci jačanja na drugim frontovima (investicije ili izvoz), mnogi pozivaju vlade da podstaknu ekonomije fiskalnom politikom.\nU međuvremenu Evropska komisija traži od zemalja sa snažnim fiskalnim pozicijama, a taj poziv je posebno usmeren na Nemačku, da “otvore novčanik”. To se, po svemu sudeći, neće destiti u 2017.\nPrioritet vlade Nemačke, najveće ekonomije zone evra i kontrolora njene finansijske stabilnosti, jeste još veće smanjenje duga kako bi ta zemlja ostala stub zone evra. Nemačka to radi i kako bi izbegla iznenađenja od promena u ekonomiji zbog starenja populacije.\nUz obilje rizika za ekonomski rast, na horizontu gotovo da i nema podsticajnih faktora koji bi mogli da poguraju rast bruto domaćeg proizvoda zone evra u 2017, ocenila je Ilarija Maseli i dodala da će Evropa u najboljem slučaju nastaviti da se “provlači”, a u najgorem će se silazna spirala koja je muči ubrzati.\nPrevious Azijske berze: Dobri podaci iz Kine podstakli rast akcija\nNext Finska pokrenula eksperiment: Plata 560 evra i ako ne rade\nTags EvrozonaPrivredni rast\nSrbija zbog ruskog kredita može da plaća penale\nSrpska strana prema ugovoru, posle 2017. godine uplaćuje proviziju od jedan odsto na nepovučena sredstva ruskoj strani.\nSrbija: Prodate sve državne obveznice vredne 100 miliona evra\nNa današnjoj aukciji Uprava za javni dug prodala je sve ponuđene petogodišnje državne obveznice vredne 100 miliona evra.\nPriprema se povećanje kreditnog rejtinga Crne Gore\nKreditni rejting Crne Gore za ovu godinu biće povećan, nakon što je Vlada dva puta donela mere štednje i Fiskalnu strategiju, a država ušla u NATO, saznaje nezvanično Pobjeda.


Bosna već godinama ima finansijske probleme i nikako da se stabilizuje, uprkos tome što je jedan od najvećih sportskih brendova BiH i grada Sarajeva, klub koji su proslavili Mirza Delibašić, Ratko Radovanović, Žarko Varajić i drugi velikani.\n- Nažalost, to je gorka istina. Svake godine, odnosno svaki mesec očekujemo da će se nešto promeniti, ali situacija je samo gora. Uputili smo pozive za pomoć svim nivoima vlasti, od predsedništva do opština, ali nam je pomogao samo kanton Sarajevo. Međutim, mi sa njihovih 30.000 KM, na kojima smo im itekako zahvalni, ne možemo opstati. Svima su slični izgovori zašto nam ne mogu pomoći, a dodatnu „pomoć” u izgovorima dobili su u pandemiji korona virusa. Nama na godišnjem nivou treba najmanje 200.000 KM i to je novac s kojim bismo se borili za opstanak. Sama kotizacija za takmičenje je 9.000 KM, a gde su tu sudije, komesari, putovanja, plate igrača, smeštaji - rekao je Almir Bradić, predsednik kluba, za portal Klix.ba.\nBosna je 1979. osvojila titulu šampiona Evrope, tri puta bila je prvak SFRJ, osvojila dva Kupa, a ima i četiri titule i tri Kupa BiH.


Rizik intendantskih ambicija – CfSP\nNikola Lunić 06/20/2021 Comments (0)\nČinjenica je da mnogi objekti za skladištenje ubojnih sredstava nisu opremljeni alarmnim sistemima niti sistemima za detekciju, a ne postoje ni centralizovani sistemi elektronskog nadzora. Pojedina skladišta nemaju ni sistem osvetljenja zadovoljavajućeg nivoa kvaliteta ili čuvarsku službu, koja uključuje službene pse i bodljikavu žicu.\nEksplozija u skladištu municije kompanije Sloboda Čačak samo je, nažalost, jedan incident u nizu nesreća koje su alarmantno skrenule pažnju javnosti na bezbednosne pretnje izazvane nepravilnim rukovanjem i skladištenjem eksplozivnih materija.\nPolitička volja za rešavanjem ovog problema u principu se lako dobija od donosilaca odluka, pod uslovom da je obezbeđena strana finansijska podrška. Paradoksalno je da nam stranci donacijama finansiraju realizaciju različitih programa za smanjenje naših zaliha i unapređenje skladišne infrastrukture, odnosno plaćaju za podizanje nivoa lične i kolektivne bezbednosti stanovnika cele Srbije.\nPri tome su takvi projekti obično osnovni argumenti konzervativnim populističkim politikama koje zastupaju stavove o “razoružanju” ili “uništavanju borbenih sposobnosti”, a u realnosti su velika pomoć sistemu odbrane za oslobađanje balasta pirotehničke nestabilnosti u skladištima municije.\nNEMAR I NEZNANJE: Prema istraživanjima nevladine organizacije Small Arms Survey, primarni razlog neplaniranih eksplozija u skladištima municije u jugoistočnoj Evropi bile su pre 2000. godine kriminalne aktivnosti zbog slabog obezbeđenja. Međutim, nakon 2000. osnovni razlog neplaniranih eksplozija su nemar prilikom rukovanja municijom i slaba sigurnost skladišta, pri čemu oba razloga ukazuju na nedostatak stručnog znanja osoblja i neadekvatne bezbednosne standarde. Sve to ukazuje da su zalihe neadekvatno uskladištenih i nepropisno obezbeđenih ubojnih sredstava, zajedno s lakim pristupom streljačkom i lakom oružju, važan izvor nestabilnosti, kao i potencijal za destabilizaciju države i celog regiona.\nIako dostupni snimci eksplozija u Pridvorici na društvenim mrežama bude sumnju u javno iznesenu procenu štete i vrstu uskladištenih ubojnih sredstava, činjenica je da, srećom, nije bilo žrtava, pa se već mogu izvući pojedini zaključci.\nU najvećem broju ovakvih vrsta nesreća uzrok je ljudski faktor, odnosno nedisciplinovanost, nesavesnost, neobučenost ili jednostavno neznanje. I skloni smo kao društvo da prvo optužimo rukovaoce, o čijem znanju i osposobljenosti bespogovorno treba voditi računa.\nMeđutim, ukoliko izvršna vlast odredi pravnika za predsednika Saveta za Odbrambenu industriju, a sve članove tog tela delegira na osnovu političkih postavljenja, očigledno je da joj prioritet predstavlja upravljanje profitom i rejtingom, a ne bezbednošću i odgovornošću. U prilog tome govore i postavljenja privilegovanih oficira u upravnim ili nadzornim odborima državnih kompanija.\nU sistemu odbrane uglavnom se tolerisao kadrovski uticaj vladajućeg establišmenta na najviše dužnosti Vojske Srbije, kao i na promociju u generalski čin. Ali kad generali promovišu sopstveni intendantski esnaf u upravljanju Odbrambenom industrijom Srbije samo radi sopstvenih ambicija i primamljivih apanaža, zanemarujući znanje i sposobnost, onda bi to trebalo da povlači i odgovornost. Naravno, u zemljama u kojima vlada nomokratija.\nTako javnost ne treba biti iznenađena da je predsednik Upravnog odbora Srpske banke oficir intendantske službe, kao i predsednik nadzornog odbora Slobode Čačak. Treba naglasiti da upravo Srpska banka vrši finansiranje ulaganja u tehnološki razvoj Odbrambene industrije Srbije, kao i sve druge finansijske usluge od značaja za odbranu Republike Srbije. Ako politički uticaj doseže čak i do tih pozicija, onda ne treba ni da školujemo pripadnike finansijske ili tehničke službe. Jednostavno, svi studenti mogu učiti za intendante, koji će nam uskoro predstavljati eksperte u svim oblastima, ali i najveći bezbednosni rizik iz prostog razloga što im Srbija predstavlja jedinu opciju i ne razmišljaju o emigriranju.\nU svakom slučaju, treba ostaviti vreme istražnim organima da utvrde uzrok nesreće, a nadležnima da eventualno preduzmu mere u sprečavanju sličnih akcidenata. Treba naglasiti da su najčešći uzročnici požara u skladištima ubojnih sredstava otvoreni plamen, statički elektricitet, munja ili udar groma, kao i mehanički udari.\nS obzirom na vreme akcidenta, ne treba isključiti ni uticaj spoljnog faktora, odnosno diverzije, poput sličnih o kojima postoje dokazi o umešanosti u eksplozijama skladišta municije u nekim zemljama Evrope. Samim tim interesantan za javnost, a sigurno i za bezbednosne službe, bio bi podatak za koju zemlju su bili namenjeni gotovi proizvodi koji su se u trenutku eksplozije nalazili u skladištu Slobode.\nU Vojsci Srbije su urađene procedure za bezbedno skladištenje ubojnih sredstava, ali se one ne primenjuju na zalihe koje su izvan nadležnosti Generalštaba. Zbog toga je neophodna mnogo bliža saradnja u toj oblasti s Ministarstvom unutrašnjih poslova, Ministarstvom finansija (Uprava carina), Ministarstvom odbrane (proizvođači naoružanja i vojne opreme) i Ministarstvom trgovine, turizma i telekomunikacija (trgovina kontrolisanom robom), koja bi trebalo da se ogleda ne samo u ujednačavanju procedura već i u zajedničkoj obuci za rukovaoce zalihama i integrisanju u okviru zajedničkog informacionog sistema i baze podataka. U tom cilju trebalo bi što pre pristupiti objedinjavanju svih korisnika skladišta ubojnih sredstava u državi u okviru automatizovanog logističkog informacionog sistema IS ALIS, koji je razvijen u sistemu odbrane.\nČinjenica je da mnogi objekti za skladištenje ubojnih sredstava nisu opremljeni alarmnim niti sistemima za detekciju, a ne postoje ni centralizovani sistemi elektronskog nadzora. Pojedina skladišta nemaju ni sistem osvetljenja zadovoljavajućeg nivoa kvaliteta ili čuvarsku službu koja uključuje službene pse i bodljikavu žicu. Posledica toga su visoki troškovi održavanja bezbednosti jer se nedostatak sistema elektronskog nadzora prevazilazi brojem zaposlenih.\nOBUKA I OBEZBEĐENJE: Pored neophodnosti integrisane i intenzivne obuke rukovalaca ubojnim sredstvima, potrebno je korišćenje stečenih iskustava i pouka, kao i razmena informacija o upravljanju municijom. Sva ubojna sredstva bi trebalo da su u procesu osnovnog održavanja u cilju smanjenja i sprečavanja posledica raznih štetnih uticaja koja vremenom menjaju njihova prvobitna svojstva. Zato svi rukovaoci moraju biti obučeni za preventivne i korektivne postupke kako bi se utvrdile i otklonile neispravnosti na ubojnim sredstvima. S obzirom na aktuelno stanje obučenosti i infrastrukture, ali i posvećenosti bezbednosti, uloga integratora prirodno se nameće Vojsci Srbije.\nUnapređenje kapaciteta za upravljanje zalihama ubojnih sredstava kroz nadogradnju infrastrukture i osavremenjivanje ostaje prioritetan zadatak Vlade Srbije u ovoj oblasti. Objektivni problemi optimizacije, razmeštaj ubojnih sredstava i stvaranje uslova za realizaciju osnovnog održavanja ubojnih sredstava, u direktnom su zavisnom odnosu sa stanjem infrastrukture. Ovi napori treba da budu realizovani u sinergiji sa jačanjem transparentnosti u društvu i sposobnosti svih aktera da koriste stečena iskustva i razmenjuju informacije u upravljanju municijom.\nI u ovoj, kao i u mnogim drugim oblastima, kao zajednica se možemo suočiti s neuspehom. Ali uspeh je kad iz neuspeha nešto naučimo i s tim znanjem idemo napred, odnosno primenjujemo stečena iskustva. Nacionalna tragedija će biti ukoliko nastavimo da zanemarujemo iskustva, potcenjujemo znanje i divimo se srebroljupcima.\nPrevious Sedmo predavanje na Akademiji „Diplomatija za mlade“\nNext Osmo predavanje na Akademiji „Diplomatija za mlade“


Vučić objavio koja nemačka kompanija dolazi u Srbiju - Sputnjik Srbija\n04:50 14 Avgust 2020\n12:37 07.05.2019 (osveženo 13:01 07.05.2019) Preuzmite kraći link\nNemačka kompanija koja stiže u Srbiju je „MTU Aero-endžins“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je danas na svom nalogu na Instagramu da je razgovarao sa članom Upravnog odbora te kompanije Mihaelom Šrajegom.\n„Hvala na poverenju“, napisao je Vučić ispod fotografija sa sastanka, a pre potpisivanja Memoranduma o razumevanju između Ministarstva privrede i Privrednog društva „MTU Aero-endžins“.\n"Hvala na poverenju" — Predsednik Vučić i član upravnog odbora kompanije MTU, Michael Schreyoegg, pre potpisivanja Memoranduma o razumevanju između Ministarstva privrede Republike Srbije i privrednog društva MTU Aero Engines AG. #MTU #Serbia #Germany\nA post shared by Budućnost Srbije (@buducnostsrbijeav) on May 7, 2019 at 3:23am PDT\nVučić je dolazak nemačkog investitora već najavljivao proteklih dana, ističući da će u utorak imati odličnu vest o novoj visokotehnološkoj investiciji u Srbiji.\nNjen dolazak će promeniti poziciju Srbije na mapi najvažnijih investicionih destinacija na starom kontinentu, rekao je predsednik.\nReč je o fabrici najviše tehnologije, u kojoj će biti zaposleni i, prema njegovim rečima, veoma dobro plaćeni srpski inženjeri.\nFabrika će biti u blizini Beograda, južnom Banatu ili Sremu.


CRNA GORA: Zaraženo još 14 osoba, ukupno 67 - IndeksOnline.rs\nNaslovna COVID-19 CRNA GORA: Zaraženo još 14 osoba, ukupno 67\nCRNA GORA: Zaraženo još 14 osoba, ukupno 67\nPODGORICA – U Crnoj Gori od novog korona virusa obolelo je još 14 osoba, čime je ukupan broj porastao na 67, od kojih je jedan pacijent u Kliničkom centru životno ugrožen, saopstio je danas Institut za javno zdravlje.\n“Od jučerašnjeg preseka u 18 časova, analizana su 44 uzorka. Novi korona virus je potvrđen kod 14 osoba, dok je kod 30 osoba nalaz negativan. U Crnoj Gori sad imamo ukupno 67 inficiranih novim koronavirusom”, navode u IJZ i dodaju da su pozitivni slučajevi epidemiološki povezani sa prethodno potvrđenim slučajevima.\nPrethodni tekstKako je Kina zauzdala virus?\nSledeći tekstBIH: Potvrđeno 185 slučajeva, u RS potvrđeno 7 novih\nNa Kosovu se povećava broj novozaraženih korona virusom


10 najboljih noćenja s doručkom u Bombinhas - TripAdvisor\nBombinhas – četvrti\nSmeštaj s uslugom doručka (B&B) - Bombinhas, Brazil\nNoćenja s doručkom/Pansioni (Bombinhas)\nNoćenja s doručkom - Bombinhas\n80 od 342 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 2 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 3 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 4 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 5 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 6 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 7 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 8 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 9 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 10 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 11 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 12 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 13 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 14 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 15 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 16 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 17 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 18 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 19 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 20 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 21 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 22 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 23 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 24 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 25 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 26 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 27 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 28 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 29 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas\nBr. 30 od 80 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Bombinhas


Press Online :: Društvo :: Od oktobra skuplje grejanje u većini gradova / print=true\nOd oktobra skuplje grejanje u većini gradova\nOčekuje se da cene daljinskog grejanja u većini gradova u Srbiji narednog meseca budu povećane između 10 i 20 procenata zbog poskupljenja energenata\nNekim toplanama već su lokalne vlasti odobrile povećanje cene, druge očekuju nove cenovnike do kraja sedmice ali ima i onih lokalnih samouprava koje ne planiraju poskupljenje daljinskog grejanja u toku predstojeće sezone koja počinje 15. oktobra i za koju je, kako tvrde nadležni u toplanama, sve spremno.\nDirektor Uprave za energetiku Beograda Marko Stojanović rekao je za Tanjug da će zbog povećanja cena energenata grejanje u prestonici poskupeti od 1. oktobra 18,5 odsto.\nOn je rekao da je poskupljenje bilo neminovno kako ne bi bilo dovedeno u pitanje funkcionisanje sistema tokom grejne sezone.\nKako su podsetili iz Gradske uprave poslednja korekcija cene grejanja u Beogradu bila je 1. novembra 2011, kada je grad, imajući u vidu materijalne mogućnosti građana, odobrio povećanje za svega 7,5 procenata iako je predlog Javnog komunalnog preduzeća Beogradske elektrane bio da grejanje poskupi za 14,6 odsto.\nOd tada cena mazuta povećana je za više od 30 procenata, gasa za 13,8 odsto, dok su cene hemikalija za pripremu omekšane vode povećane za oko 50 odsto.\nUžičani trenutno grejanje plaćaju 78,66 dinara po kvadratnom metru, ali će gradska Toplana tražiti od gradskog veća da im odobri povećanje cene za 20 odsto, izjavio je Tanjugu direktor tog javno komunalnog preduzeća Zoran Šibalić.\n"Poslednji put smo cenu grejanja korigovali u decembru prošle godine.U međuvremenu mazut je sa 52 poskupeo na 64 dinara po litru, a nama u kalkulaciji cene grejanja energenti učestvuju sa 70 odsto", objašnjava razloge za poskupljenje Šibalić.\nOn ističe da su u toku probe sistema za predstojeću grejnju sezonu koja zvanično počinje 15.oktobra, ali će od početka meseca svi sistemi biti spremni za rad ukoliko se ukaže potreba za ranijim početkom grejne sezone.\nOdlukom gradskog veća u Kruševcu, cena grejanja za korisnike toplotne energije biće veća za 18 odsto potvrđeno je Tanjugu u JKP "Gradska toplana".\nUkoliko odluku gradskog veća usvoje odbornici na sednici skupštine koja je zakazana krajem nedelje, nova cena grejanja od 74,56 dinara bez PDV-a umesto dosadašnjih 63 dinara po kvadratu primenjivaće se od 1.oktobra. To znači da će račun za stan od 50 kvadrata biti uvećan u proseku za 600 dinara.\nKako je rekao direktor JKP "Gradska toplana" Dragan Azdejković ova cena je i dalje ispod troškova proizvodnje, ali se prilikom donošenja odluke o procentu povećanja vodilo računa i o finansijskom stanju građana.\nKragujevačka "Energetika" spremna je za predstojeću grejnu sezonu, a koliko će biti povećana cena toplotne energije još nije poznato, jer gradska uprava, kako se najavljuje, neće odobriti zahtev za poskupljenjem od 44 odsto.\n"U toku sedmice odlučićemo u kom procentu ćemo 'Energetici' odobriti da poveća cenu toplotne energije", izjavio je Tanjugu član gradskog veća za komunalna pitanja Zoran Jovanović.\nOn je ponovio da žnema šansež da lokalna samouprava odobri traženo povećanje od 44 odsto, ali u kom procentu će grejanje poskupeti biće poznato do kraja sedmice, pošto se završe, kako je rekao, sve neophodne analize.\nSve je spremno za početak grejne sezone i u Subotici, a poskupljenje cene usluga je moguće, o čemu će odlučiti gradsko veće, izjavio je Tanjugu direktor Javnog komunalnog preduzeća "Subotička toplana" Pero Rikić.\n"Poslednja korekcija cene je bila u decembru 2011. godine. Preko 10.000 naših potrošača može očekivati poskupljenje usluga, za maksimalno 10 odsto, ali će poslednju reč o tome dati Gradsko veće, kao osnivač", rekao je Rikić Tanjugu.\nZrenjaninska „Gradska toplana" spremno će dočekati početak grejne sezone 15. oktobra, potvrdio je direktor tog javnog preduzeća Aleksandar Starčević, ali se jos ne zna da li će i koliko poskupeti grejanje.\nStarčević kaže da je od Gradske uprave zatražena saglasnost da nova cena grejanja bude 82,50 dinara, po kvadratnom metru stambene površine, bez poreza na dodatnu vrednost, a Zrenjaninci sada parno grejanje plaćaju 74,95 dinara, bez PDV, tokom 12 meseci.\nPrema proračunu stručnjaka iz Gradske toplane realna cena bi bila 116 dinara po kvadratu.\nNišlije, Lozničani i Vranjanci, prema izjavama nadležnih, grejaće se još uvek po starim cenama.\nGradska toplana u Nišu neće povećavati cene grejanja u ovoj godini, pa će Nišlije plaćati grejanje po cenama iz decembra prošle godine, rekao je Tanjugu zamenik direktora tog javnog preduzeća Milan Ogrizović.\nCena grejanja u Nišu za stambeni prostor iznosi 74,6 dinara, a za poslovni 119,35 dinara po kvadratnom metru.\nZa sada nije predviđena promena cena korišćenja toplotne energije iz sistema Javnog komunalnog preduzeća „Toplana" u Loznici gde bi idućeg meseca trebalo da bude puštena u rad nova gradska toplana, kažu u toj toplani.\nNaknada za grejanje stanova iz sistema lozničke "Toplane" iznosi 83,45 dinara po metru kvadratnom, zajedno sa porezom na dodatu vrednost, a 174,18 dinara za poslovni prostor.\nTe cene nisu menjane od kraja prošle godine kada je Gradsko veće prihvatilo zahtev tog JKP, čiji je osnivač lokalna samouprava, da se povecahju cene daljinskog grejanja 12,64 procenata, jer su prethodna poskupljenja energenata i usluga ugrozila poslovanje ''Toplane''.\nU Vranju za sada neće biti poskupljenja ali nadležni za grejanje ukazuju da sadasnje cene grejanja ne mogu ni izbliza da pokriju troskove poslovanja pa očekuju pomoć države.


Uhvatio i prodavao kopca, kažnjen sa 75.000 dinara\nUhvatio i prodavao kopca, kažnjen sa 75.000 dinara\nPrekršajni sud u Somboru svojom presudom od 1. decembra ove godine oglasio je krivim D. M.-a (41) iz Stapara kod Sombora, zbog prekršaja Zakona o zaštiti prirode. Ova osoba je, kako se u presudi navodi, 26. januara 2017. godine u Staparu, u svom dvorištu, u zamku sa mamcem (golubom) uhvatila kopca, strogo zaštićenu pticu grabljivicu. Istu jedinku je istog dana oglasila na prodaju na jednom popularnom internet-oglasniku. Prekršajni sudija je, na osnovu prijave Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, i dokaza izvedenih od strane Pokrajinske inspekcije za zaštitu životne sredine i Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, ocenio da je za tri počinjena prekršaja (hvatanje i držanje strogo zaštićene vrste divlje životinje; korišćenje životinje kao mamac i nuđenje na prodaju) D. M. odgovoran i za svaki mu je određena novčana kazna od po 25.000 dinara. Navedena jedinka, uz to povređena u klopci, oduzeta je i smeštena u prihvatilište za divlje životinje na Paliću, ali je ubrzo od povreda zadobijenih prilikom hvatanja u zamku uginula.\nKazna od ukupno 75.000 dinara, kako saopštava Pokrajinski zavod za zaštitu prirode, opomena je za sve one koji pokušavaju da sa hvatanjem divljih ptica i njihovom prodajom postignu bilo kakav efekat. Reč je o zabranjenim aktivnostima, a sve brojniji slučajevi kažnjavanja prestupnika Zakona o zaštiti prirode u slučajevima ugrožavanja divljih životinja daju nadu da će se ova aktivnost smanjiti. Zavod podseća da eventualna šteta koju mogu da nanesu strogo zaštićene vrste ne može da bude kratkoročno rešavana na način da se one hvataju i zarobljavaju, niti ubijaju. Zakonodavac je, naime, predvideo mogućnost novčane nadoknade štete koju učine strogo zaštićene vrste životinja, te je takve slučajeve potrebno što pre prijaviti nadležnim organima.\nPokrajinski zavod za zaštitu prirode saopštava da su česte nedoumice kod građana oko toga koji su dozvoljeni postupci sa divljim životinjama. Mi upravo i postojimo, između ostalog, radi edukacije javnosti i svih onih kojima su informacije o zaštiti bidiverziteta potrebne.\n« IZLOŽBA SLIKA - RAVNICA U MENI\nOTVORENA IZLOŽBA SLIKA “RAVNICA U MENI” JOVANKE KUZMANOVIĆ »


Šešelj: Nisam kriv!\nIzvor: RTS, 06.Jul.2011, 18:37\nTvrdnjom da postupak za nepoštovanje suda nije zakazan u razumnom roku, Vojislav Šešelj, u Haškom sudu, negirao krivicu za to delo. Šešelj rekao da je Mladić premešten sa njegovog sprata u pritvoru, zbog sumnje da je pod njegovim uticajem odbio da uzme branioce sa liste Tribunala.\nVojislav Šešelj je danas se u Haškom sudu izjasnio da nije kriv za nepoštovanje suda, koji ga tereti da >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << je "namerno i svesno propustio da se povinuje odlukama Pretresnog veća da ukloni poverljive materijale sa internet stranice".\nTo je treća optužnica protiv Šešelja za nepoštovanje suda, pošto je odbio da sa internet stranice ukloni svoju knjigu koja sadrži informacije o identitetu zaštićenih svedoka.\nŠešelj je rekao i da ovaj, treći postupak protiv njega za nepoštovanje suda, nije zakazan u razumnom roku, jer je 9. maja izdata optužnica, koju je dobio 12. maja, što znači da je današnje, prvo pojavljivanje pred sudom, zakazano posle skoro dva meseca.\nLider radikala je osporio pravo Haškog suda da vodi protiv njega proces za nepoštovanje suda, jer to ni po jednom pravu nije moguće kada se već vodi proces protiv njega za najteža krivična dela.\nOsećaj krivice zbog Mladića\nŠešelj je u sudnici rekao da je general Ratko Mladić danas premešten sa njegovog sprata u sudskom pritvoru, zbog sumnje da je pod njegovim uticajem odbio da za branioce uzme advokate sa Tribunalove liste.\n"To je istina. Ja sam mu to rekao, da apsolutno ne može imati poverenje ni u jednog advokata sa Tribunalove liste", rekao je Šešelj.\nOdluku o Mladićevom premeštanju uprava pritvora donela je pretpostavljajući da je "on došao pod moj uticaj i da sam ja uticao da on insistira da njegovi branioci budu Miloš Šaljić i Aleksandar Mezjajev", tvrdio je Šešelj.\n"Imam osećaj krivice da je Mladić zbog mene premešten", rekao je Šešelj, navodeći da je sa Mladićem igrao šah.\nŠešelj je na današnjoj sednici zatražio od sudije Bartona Hola da bude pušten na "godišnji odmor". Na pitanje sudije da li pod time podrazumeva puštanje na privremenu slobodu, lider Srpske radikalne stranke je odgovorio potvrdno.\nLider radikala je, kao i ranije, rekao da neće tražiti garancije za puštanje na privremenu slobodu od "izdajničkog, pronatovskog režima u Beogradu". Garancije države, da će se optuženi vratiti na suđenje, postavljaju se kao uslov za privremeno oslobađanje optuženih.


Testiranje vakcine Sputnik V u Moskvi (septembar 2020.)\nEvropska agencija za lijekove (EMA) pokrenut će naredne sedmice istragu o tome da li su klinička ispitivanja ruske vakcine Sputnik V (Sputnjik Ve) protiv COVID-a 19 u skladu sa etičkim i naučnim standardima, piše britanski dnevnik Financial Times.\nPrema pisanju lista, istraga EMA-e o tome da li su testovi Sputnika V bili u skladu sa standardima "dobre kliničke prakse" pokrenuta je nakon što su osobe upoznate sa procesom odobrenja iznijele svoje zabrinutosti o tome da one nisu etički vođene.\nRusija je saopštila da su pripadnici vojske i državni službenici učestvovali u testiranju vakcina koje je razvila državna laboratorija, a finansirao je ruski Fond za direktne investicije (RDIF).\nDirektor RDIF-ja negirao je pisanje medija i ističe da "nije bilo pritisaka na učesnike ispitivanja, te da Sputnik V ispunjava sve kliničke prakse".\nOn je naveo da je istraga EMA-e zakazana za narednu sedmicu.


Posao trebam: Služba za zapošljavanje/Sajam zapošljavanja 16. decembra/ u Sarajevu\nSlužba za zapošljavanje/Sajam zapošljavanja 16. decembra/ u Sarajevu\nJavna ustanova "Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo" organizuje Sajam zapošljavanja koji će 16. decembra od 10 do 16 sati biti održan u Centru Skenderija.\nUčešće na Sajmu potvrdile su 43 firme, koje su iskazale potrebu za zapošljavanjem 400 radnika različitih zanimanja.\nPrethodna dva sajma organizovana 2007. i 2008. posjetilo je više od 15.000 građana, a neposrednim kontaktom poslodavaca i nezaposlenih zaposlilo se 700 osoba.\nDok će se među 15 zanimanja visoke stručne spreme tražiti ukupno 85 radnika, samo u stavci "nekvalifikovani radnik" se traži 60 radnika, dok je iskazana potreba za ukupno 82 polukvalifikovanih i nekvalifikovanih radnika.\nPoslodavci će na Sajmu tražiti i 144 kvalifikovana i visokokvalifikovana radnika, od čega najviše prodavača, konobara i šankera, tesara i izolatera. Među zanimanjima srednje stručne spreme traži se 77 radnika, od čega najviše ekonomskih i saobraćajnih tehničara te medicinskih sestara.\nOd zanimanja više školske spreme traži se samo 13 ekonomista i tri inžinjera građevine, dok su među zanimanjima visoke stručne spreme najtraženiji diplomirani ekonomisti, pravnici i inžinjeri elektrotehnike te diplomirani žurnalisti.\nFena / BH Telecom,Sarajevo-x.com\ntags:zapošljavanje,tražim posao,nađi posao,nudim posao,sajam zapošljavanja,


Italija na 84. Poljoprivrednom sajmu - Žene i vino\nŽene i vino\nŽena je kao vino\nMesta za uživanje\nPriče uz čašu\nVinogradarstvo za decu\nFashion For Your Mind\nSve uz vino\nRekli su o ženi\nRekli su o vinu\nItalija na 84. Poljoprivrednom sajmu\nPredstavljen program aktivnosti koje će u okviru 84. Poljoprivrednog sajma u Novom Sadu realizovati Agencija ICE preko svoje kancelarije u Beogradu, a koje finansira italijansko Ministarstvo ekonomskog razvoja.\nTokom dva seminara koja će se održati 16. i 18. maja, biće takođe predstavljena najbolje italijanske prakse i iskustva, a ujedno će biti sagledane i mogućnosti saradnje između dveju zemalja, i to pre svega u domenu poljoprivrednih inovacija i unapređenja mlečno-prerađivačke industrije. “Reč je zapravo o granama poljoprivrede prema kojima nadležne instituciije Srbije pokazuju sve veće interesovanje. S obzirom da država Srbija i tržište Srbije uvažavaju i cene italijansku izuzetnost na ovom polju, s velikim zadovoljstvom smo prihvatili poziv da predstavimo i ilustrujemo ovde u Srbiji naše “Made in Italy” iskustvo na ova dva bitna polja” – istakao je Đovani Mafoda (Giovanni Mafodda), direktor ICE Italijanske agencije za spoljnu trgovinu u Beogradu.\nDaria Janjić, pomoćnik ministra u sektoru poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije, istakla je da su „do ovih tema došli zajedno, imajući u vidu neprocenjiva iskustva i uspehe italijanske privrede u ovoj oblasti. Takođe, ovo je prilika da se istom prilikom predstave i domaći proizvođači u oblasti mleka i proizvodnje visokokvalitetnih sireva.“\nSam program će biti dodatno obogaćen B2B susretima koji će se održati 15. maja i koji će okupiti izlagače, a sve u saradnji sa Privrednom komorom Srbije. Osim toga, u planu je i predstavljanje srpskih granskih kompanija u okviru sajma “Agrilevante” koji će se održati u Bariju (Italija) od 12. do 15. oktobra, u saradnji sa udruženjem FEDERUNACOMA; planirano je takođe da teritorijalno nadležne ICE kancelarije organizuju posetu italijanske izložbe za delegaciju od 60 predstavnika specijalizovanih kompanija sa područja Balkana – iz Crne Gore, Rumunije, Bugarske, Makedonije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Slovenije i Mađarske.\nTags: ICE Srbija, Novi Sad, Poljoprivredni sajam\nVRANAC – razotkrivanje\nSalon Sauvignon Ptuj 2017\nPENUŠAVI ERDUTSKI DORUČAK U VINOGRADU\nI kad je sve vanredno, mlado vino je izvanredno\nDAN PROKUPCA 2020.\nPrva hrvatska konferencija o vinskom marketingu


Detalj sa protesta u gradu Portlandu (Foto: REUTERS/Jim Urquhart)\nPolicija i demonstranti sukobili su se u gradu Portlandu, u američkoj državi Oregon, kada je uhapšeno više od dvadeset okupljenih.\nNemiri i hapšenja dogodili su se u danu kada su na gradskim ulicama dve grupacije organizovale okupljanja: desničarska grupa „Proud boys“ ("Ponosni dečaci") i aktivisti pokreta „Black lives matter“ ("Životi crnaca su važni").\nU okrugu Maltnomah proglašeno je stanje pobune zbog toga što su demonstranti policajce gađali kamenjem i limenkama.\nIstovremeno, portparol portlandske policije Kevin Alen istakao je posvećenost poštovanju građanskih prava – kao i da će biti razmatran intenzitet sile koju su upotrebili policijski službenici.\nVideo snimci objavljeni na društvenim mrežama prikazuju policijske snage koje su demonstrante i snimatelje udarale i gurale palicama pokušavajući da ih udalje od zgrade Federalnog suda u Portlandu.\nGrupa okupljenih zapalila je američku zastavu i nakon toga se sukobila policajcima koji su privodili demonstrante.\nPodsetimo, u severozapadnom delu grada poslednja četiri meseca građani protestuju protiv policijskog nasilja i rasizma. U tom intervalu izbijali su i sukobi između suprotstavljenih levičarskih i desničarskih aktivista.\nDesničarski „Ponosni dečaci“ protestuju protiv, kako tvrde, domaćeg terorizma u Portlandu – gradu čiju vlast čine pripadnici Demokratske partije.\n"Dozvolili su 120 dana nereda i pljački i ubistava na ulicama našeg grada. Meštanima je toga dosta – zato smo na uliccama”, rekla je jedna od okupljenih Hejli Adams.\nPolicija je saopštila da je tokom okupljanja „Ponosnih dečaka“ privela četiri osobe. Na društvenim mrežama objavljeni su snimci koji prikazuju jednu osobu koja je gurnula reportera na zemlju – šutnuvši ga pritom u lice. Iz policije je precizirano da istražuje napad dokumentovan na skupu.\nGuvernerka Kejt Braun objavila je da je tokom vikenda proglasila vanedno stanje u najvećem gradu države Oregon jer je, kako je ukazala, veliki broj desničarskih grupa doputovao da bi prisustvovale okupljanju.\nPolicija je nakon skupa „Ponosnih dečaka“ kontrolišući građane i vozila zaplenila vatreno oružje, pištolje za pejntbol, bejzbol palice i štitove. Izdata su i dva sudska poziva za nezakonito posedovanje vatrenog oružja.


PCVesti - LG Electronics i REC proizvode solarne ćelije\nLG Electronics i REC proizvode solarne ćelije\nJužnokorejska kompanija LG Electronics potpisala je petogodišnji ugovor vredan 340 miliona dolara, sa norveškom kompanijom REC Wafer o isporuci silicijumskih podloga namenjenih za proizvodnju solarnih ćelija.\nPodloge predstavljaju listove silicijuma koji se seku radi izrade solarnih ćelija, a očekuje se da će njihova isporuka (u ograniučenom obimu) početi naredne godine.\nKompanija LG Electronics se upustila u nadmetanje na tržištu solarnih ćelija i panela, otkako je u junu prošle godine od svoje sestrinske kompanije LG Chem kupila njen ogranak za proizvodnju solarnih ćelija.\nLG je u oktobru prošle godine saopštio da će u svojoj fabrici plazma panela u gradu Gumi u Južnoj Koreji, reorganizovati jednu proizvodnu liniju koja se trenutno ne koristi, u dve linije za proizvodnju solarnih ćelija. Na tim linijama će se proizvoditi solarne ćelije zasnovane na nanokristalima. Radi se o ćelijama izgrađenim od supstrata silicijuma koji je presvučen slojem nanokristala.\nDve nove linije će zajednički obezbediti podloge dovoljne za izradu solarnih ćelija koje godišnje mogu proizvesti 120 megavata (MW) snage, a očekuje se da će prva od te dve linije početi sa radom u prvom tromesečju 2010. godine.\nKompanija LG Electronics je prošle godine uspešno okončala pregovore sa nemačkom kompanijom Conergy o zajedničkom ulaganju u postojeću fabriku solarnih panela kompanije Conergy u Frankfurtu. Međutim, aktuelna svetska finansijska kriza je dovela do izmene postignutog dogovora, tako da trenutno nije poznato da li će dve kompanije započeti zajedničku proizvodnju solarnih ćelija.\n|Search:Find More About LG Electronics i REC proizvode solarne ćelije|\nHP Pavilion dv6 Entertainment PC u boji mesečeve svetlosti\nNa pomolu čitači e-knjiga s e-papirom u boji\nPetnaesta konferencija YU INFO\nIBM opet registrovao najviše patenata


Vijest dana - datum: 2017-07-15 POSJETOM ŠEFA DIPLOMATIJE UAE ABDULAHA BIN ZAJED AL NAHIJANA VLAST OBNAVLJA SUMNJIVE POSLOVE KOJE JE ZAUSTAVIO SDP\nMinistar Abdualah al Nahijan dogovara poslove u Crnoj Gori u ime princa Muhameda al Nahijana sa kojim se Đukanović ranije sastajao Milo ponovo dogovorio prodaju Kraljičine plaže Šef diplomatije UAE šeik Abdulah bin Zajed bin Sultan al Nahijan razgovaraće o novom planu za privatizaciju Kraljičine plaže jer su investitori iz te države i dalje zainteresovani za taj posao\nMinistar inostranih poslova i međunarodne saradnje Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), šeik Abdulah bin Zajed bin Sultan al Nahijan stiže u ponedjeljak u zvaničnu posjetu Crnoj Gori, a jedna od tema na sastancima biće i nova privatizacija Kraljičine plaže – Dubovica, jer su investitori iz te države i dalje zainteresovani za nju. To je potvrđeno za „Dan” iz više izvora. O zakupu ove atraktivne lokacije Al Nahijan bi trebalo da razgovara sa državnim zvaničnicima i sa predsjednikom DPS-a Milom Đukanovićem, koji je sa investitorima iz UAE posao dogovarao prije nekoliko godina.\nSavjet za privatizaciju početkom februara ove godine, na sjednici kojoj je predsjedavao premijer Duško Marković, utvrdio je nacrt odluke o planu privatizacije za ovu godinu, gdje se pominje i privatizacija Kraljičine plaže. Na spisku lokaliteta koje Vlada planira da privatizuje u ovoj godini nalazi se i Kraljičina plaža (Dubovica), koja pripada opštinama Bar i Budva.\nIz Vlade je u kratkoj najavi ukazano da će Al Nahijan razgovarati s ministrom vanjskih poslova Srđanom Darmanovićem, a da će se sresti i sa Duškom Markovićem.\nĐukanović je prošle godine izjavio da su investitori iz Dubaija dobrodošli u Crnu Goru, naglašavajući da oni mogu računati na sve olakšice i apsolutnu podršku Vlade Crne Gore, kako bi postigli željene ekonomske ciljeve. U tom smislu, Đukanović je pomenuo Porto Montenegro, koji su u međuvremenu preuzeli investitori iz Dubaija.\nTender za prodaju i zakup Kraljičine plaže – Dubovica prvi put je raspisan 2012. godine. Ponudu na tom tenderu dostavila je firma Hidra komeršal investments iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koja je u Podgorici formirala kćerku firmu – Kvins bič divelopment. Iz Vlade su tvrdili da je Hidra dio Rojal grupe iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koju čine firme u vlasništvu kraljevske poridice UAE. Međutim, po pisanju portala „Asrar Arabija”, iza te firme stoji kontroverzni bivši palestinski ministar, osuđen za korupciju, Mohamed Dahlan. Đukanović je krajem 2014. godine rekao da mu je Dahlan prijatelj, a Palestinac je 2010. godine upravo na Đukanovićev predlog pod povlašćenim uslovima dobio crnogorsko državljanstvo. Iz Vlade su ostali pri tvrdnji da je ulagač Rojal grupa, a Dahlan se nikada nije oglasio ovim povodom.\nFirma Kvins bič divelopment nudila je 21,2 miliona za preko 420 hiljada kvadrata zemljišta i investiciju od 180 miliona i luksuzni hotelski kompleks. Ipak, nakon skoro godinu od potpisivanja ugovora, u aprilu 2015. godine arapski ulagači su odustali od projekta, tvrdeći da su naišli na nepremostive prepreke.\nZakupu Kraljičine plaže na 90 godina, koji je planirala crnogorska vlada, oštro se protivila Socijaldemokratska partija, koja je u to vrijeme bila manja članica vladajuće koalicije, a danas je dio opozicionog bloka. Iz SDP-a su oštro kritikovali namjere da se omogući zakup Kraljičine plaže, tvrdeći da u tome ima i korupcije. Njihovo protivljenje je bilo presudno i doprinijelo je da posao bude obustavljen.\nZvanična verzija iz Vlade ukazivala je na to da su Arapi planirali da na Kraljičinoj plaži izgrade luksuzni hotelski kompleks, i ulože 180 miliona eura. Nuđeno im je više od 420.000 kvadrata zemljišta. U međuvremenu su utvrđene i sumnjive veze između firme Hidra komeršal investments iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koja je bila formalni investitor, i Prve banke, u vlasništvu porodice Đukanović. Hidra je dugo bila jedan od glavnih deponenata Prve banke, čiji je pojedinačno najveći akcionar Aco Đukanović, brat Mila Đukanovića, što potvrđuju dokumenta Centralne banke Crne Gore o kontroli Prve banke. Kada je posao u vezi sa Kraljičinom plažom propao, kompanija iz UAE je povukla depozit iz Đukanovićeve banke.\nPažnje vrijedan detalj je i da se nekoliko sedmica nakon što su se investitori iz UAE povukli iz posla zakupa Kraljičine plaže, u aprilu 2014. godine Milo Đukanović nenajavljeno sastao sa princom prestolonaslednikom i zamjenikom glavnog komandanta oružanih snaga Ujedinjenih Arapskih Emirata, šeikom Muhamedom bin Zajedom al Nahijanom, u pokušaju da omogući nastavak investicija iz te zemlje u Crnu Goru. Iz Vlade nije bio najavljen Đukanovićev put u Abu Dabi, a tadašnji premijer je domaćine uvjeravao da više neće biti političkih problema za realizaciju projekata koje najavljuju investitori iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nĐukanović je, pritom, iskazao uvjerenje i da će Rojal grupa nastaviti da pravi investitorske planove za Crnu Goru.\nDržavljanstvo dali, ulaganja nema\nInteresantno je da je crnogorska vlada dodijelila počasno državljanstvo i Marvanu Avdeu, biznismenu iz Dubaija, zbog, kako je zvanično obrazloženo, privlačenja stranih investicija iz UAE. Marvan Avde je direktor crnogorskog ogranka Al Kudra, grupe iz UAE koja za sebe kaže da je jedan od vodećih strateških investitora sa sjedištem u Abu Dabiju i koja se bavi naftom, bankarstvom, finansijama, zdravstvom i upravljanjem projektima.\nAl Kudra je firmu u Podgorici osnovala još 2014. godine, ali do danas nije pokretala neke značajnije projekte niti je na sebe upisala bilo kakvo vlasništvo.


Porsche podelio radnicima po 9.000 eura bonusa › Made-in-Germany.rs\nI pored pandemije korona virusa nemački Porsche će, zahvaljujući finansijski odličnoj 2019. godini, i ovoga proleća uspeti da isplati svojim radnicima tradicionalne godišnje bonuse u iznosu od po 9.000 eura, uz još 700 eura po zaposlenom koje će uplatiti u kompanijski penzioni fond.\nOva odluka menadžmenta dobro će doći zaposlenima u vreme kada se nemačka auto-industrija suočava sa krizom zbog pandemije i prekidom proizvodnje u fabrikama. Nemački automobilski proizvođač takođe podstiče svoje radnike i da deo novca doniraju za program “Porsche aid” ili nekim drugim dobrotvornim organizacijama za borbu protiv korona virusa, a i sama kompanija je u te svrhe izdvojila 5 miliona eura, uključujući i donacije za medicinsku pomoć i hranu.\n– Solidarnost u našem društvu je sada važnija nego ikada. Industrija, politika i društvo: zajedno ćemo prevazići ovu krizu. Ovo je naša osnovna filozofija i naše razumevanje održivog delovanja – poručio je Oliver Blume, predsednik Izvršnog odbora Poršea.\nU odnosu na 2018. godinu, Porsche je u prošloj godini povećao prodaju za 10 posto, isporučivši oko 280.000 svojih vozila širom sveta, a rast je registrovan na svim važnim svetskim tržištima, od Evrope i Severne Amerike, do azijsko-pacifičkog regiona, Afrike i Bliskog istoka.\nOd svih modela prošle godine je najtraženiji bio kompaktni SUV Macan sa skoro 100.000 prodatih jedinica, a kupca je pronašlo i preko 92.000 SUV vozila Porsche Cayenne. Na trećem, četvrtom i petom mestu po prodaji našli su se Porsche 911, Panamera i 718 Boxster/Cayman, a tržištu je isporučeno i preko 800 primeraka električnog modela Taycan.


„Rat bendova“ za pomoć kragujevačkoj gimnaziji - Scena - Dnevni list Danas\nPočetna » Scena » „Rat bendova“ za pomoć kragujevačkoj gimnaziji\nHumanost užičkih srednjoškolaca\n„Rat bendova“ za pomoć kragujevačkoj gimnaziji\n„Rat bendova“ je naziv humanitarnog koncerta koji će užički srednjoškolci prirediti u ponedeljak, 19.fabruara u 20 časova u Gradskom kulturnom centru Užice, radi pomoći Prvoj kragujevačkoj gimnaziji.\n0Piše: Nenad Kovačević 18. februara 2018. 14.41\nNa koncertu, koji organizuje Užička akademska parlamentarna unija, kako je najavio Luka Vojinović, učenik Umetničke škole, takmičiće se pet užičkih srednjoškolskih bendova – Puls herca, Kratki s vremenom, Ispitni rock, Platinium bend i U prolazu.\nPrihod od prodatih ulaznica, koje koštaju 100 dinara, užički srednjoškolci će pokloniti Prvoj kragujevačkoj gimnaziji, kojoj je nephodna obnova posle nedavnog požara.\nPodsetivši na to da je Užička akademska parlamentarna unija prva asocijacija takve vrste u Srbiji, koja je osnovana prošle godine s ciljem da neguje i afimiše vrednosti poput znanja, morala, poštenja, voluntarizma, ali i da uključi mlade u društvene tokove, predsednik Skupštine grada Branislav Mitrović je pozvao sugrađane da se odazovu humanitarnom koncertu u što većem broju.\n– Cilj takmičenja je da se promovišu i podrže kreativni mladi ljudi, koji imaju ideje i hrabrost, da se u ovom vremenu bave onom vrstom muzike koja nije dominantna u našoj zemlji, kazao je Mitrović i dodao da na koncertu neće biti prikupljena velika suma novca, ali da je mnogo važnija podrška koju mladi Užičani iskazuju svojim vršnjacima u Kragujevcu.\n– Osim što se daje prilika mladim Užičanima da iskažu kreativnost, to je i njihova poruka o tome kakav bi trebalo da bude odnos prema obrazovnim ustanovama u društvu, objasnio je Mitrović.\nNavodeći da svojim muzikom šalju važne poruke, Ignjat Milićević, profesor u Muzičkoj školi „Vojislav Lale Stefanović“ i član žirija koji će najboljim bendovima dodeliti nagrade, naveo je da „u medijima nema dovoljno kvalitetne muzike i da mladi i kreativni ljudi ne pristaju na takav sistem vrednosti“.\nOsim Milićevića, u žiriju će biti Miloš Milojević, gitarista užičkog benda The Hghlanders, Bojan Borisavljević, vlasnik muzičkog studija „Franc“, i Srđan Lazić, vlasnik Music shop-a, a podršku i nagrade su obezbedili Music shop, Studio „ Franc“ i Gradski kulturni centar.\nhumanitarni koncert, kragujevacka gimnazija


Miroslav Lazanski, ambasador Srbije u Rusiji, preminuo je u 4. avgusta, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Srbije.\nKako se navodi u saopštenju, Lazanski je preminuo iznenada.\n"Ostaće upamćene njegova predanost, posvećenost i zalaganje kao ambasadora naše zemlje, kao i brojne aktivnosti usmerene na dodatno unapređenje saradnje i prijateljstva Srbije i Rusije", navodi se u saopštenju ministarstva.\nNa mesto ambasadora Srbije u Rusiji imenovan u julu 2019. godine. Bio je dugogodišnji novinar Politike i vojni analitičar.\nIzveštavao je sa ratišta u Bejrutu, tokom rata Iraka i Irana, iz Avganistana, Čečenije, Zaira, Jemena, Libije, Sirije, Somalije, sa Krima, kao i za vreme rata u Bosni i Hercegovini, Sloveniji, Kosovu.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je saučešće povodom smrti ambasadora.\n"Srbija je izgubila velikog čoveka, svog ambasadora u Ruskoj Federaciji, jednog od najboljih poznavalaca geopolitičkih prilika, vojne strategije i taktike, izuzetnog novinara i publicistu i, pre svega, dobrog čoveka", napisao je Vučić.\nVučić je takođe najavio da će se jedno novo vozilo Vojske Srbije zvati po Lazanskom.\nMiroslav Lazanski, sa ministrom bez portfelja u Vladi Srbije Nenadom Popovićem (drugi s leva), na sastanku sa Sergejem Glagolievim (prvi s desna), ruskim ministrom zdravlja, 27. aprila 2021.\nU julu 2020., u izveštaju grupe Bellingcat o ruskoj intervenciji u Severnoj Makedoniji, istraživači su povezali Lazanskog sa naporima Moskve da "stvori pojas vojno neutralnih zemalja" na Balkanu.\nBellingcat je naveo da su ruski i srpski obaveštajni zvaničnici "uspostavili veze" sa Lazanskim i tvrdio da je "makedonska kontraobaveštajna služba uključila Lazanskog kao jednog od najvećih prokremaljskih propagandista u zemlji".\nU julu je Lazanski bio u centru nepotvrđenog srpskog izveštaja u kojem se tvrdi da je optužio susednu članicu NATO, Crnu Goru, da sprečava isporuku naoružanja koje je Beogradu donirala Rusija. Crnogorsko ministarstvo odbrane je navodno poreklo da je takva dozvola ikada bila tražena.\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije saopštilo je da će sahrana Lazanskog biti održana u Beogradu 6. avgusta.


Kalendarska era je sistem numerisanja godina koji se koristi\nOznaka 638. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 547. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 831. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 742. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 887. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 744. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 832. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nOznaka 798. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.\nvijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. U Kini se era Yongxi 1. godina mijenja u eru Benchu dinastije


Žene i vino - Stranica 2 od 27 - Žena je kao vino\n#Carigradski vinski drum\nFestival traminca po četvrti put\nNOVO VINSKO OCENJIVANJE U REGIONU\nPRIMITIVO ANNIVERSARIO 62 RISERVA 2012 – CANTINE SAN MARZANO, PUGLIA\nPulja (Puglia) je vinski region južne Italije koji se, zbog svog položaja na čuvenoj čizmi Evrope, često naziva „štikla čizme“. Poslednjih godina postala je veoma atraktivna kako zbog predivnih peščanih…\nPROSEKO – SVE ŠTO TREBA DA ZNATE\nProseko je najpopularnije penušavo vino Italije. Često ga upoređuju sa šampanjcem ali to baš nije sasvim ispravno jer, iako je prva polovina tehnološkog postupka ista, ova dva penušavca se razlikuju…\nKako čitati etiketu italijanskih vina?\nSigurno vam se već dešavalo da stojite ispred police sa vinima u pokušaju da izaberete nešto novo i zanimljivo. Na žalost, nedovoljno informisanom ljubitelju vina, info dat na etiketi često…\nVinogradarska Italija #FunFacts\nKažu da je statistika kao bikini, puno otkriva ali glavno skriva. Suštinski, dešava se često da neki statistički podatak bude okidač za razmišljanje na određenu temu, pa onda iz tog…


Dobrodošli na sajt www.namestajmark.rs. Nameštaj MARK vam omogućava korišćenje usluga i sadržaja svog portala koje je podložno niže navedenim Uslovima korišćenja. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge www.namestajmark.rs. Korišćenjem bilo kog dela portala, smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ovog portala isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost\nNameštaj MARK svoje cenjene potrošače koji robu kupuju putem internet sajta www.namestajmark.rs obaveštava:\nda se prodaja robe putem internet sajta www.namestajmark.rs obavlja u okviru registrovane delatnosti privrednog društva Nameštaj MARK, Bulevar Kralja Aleksandra 225 (kod Liona), 11 000 Beograd, Srbija, 56089217, telefon 011/380-79-25;\nda roba koja se prodaje putem internet sajta www.namestajmark.rs poseduje svojstva potrebna za redovnu upotrebu te vrste robe u skladu sa njenom namenom koja je definisana u Deklaraciji;\nda se mogućnost kupovine robe uz posebne cenovne pogodnosti i/ili uz posebne prodajne podsticaje (akcijska prodaja), obavlja u skladu sa uslovima koji su objavljeni na internet sajtu www.namestajmark.rs;\nda potrošač robu koju kupuje putem internet sajta www.namestajmark.rs može platiti pouzećem gotovinski u trenutku isporuke, uplatnicom u pošti ili banci;\nda za sve narudžbine vrednosti manje od 10.000,00 dinara potrošač ima obavezu da na ime troškova isporuke plati iznos od 1.000,00 din sa PDV-om. Za sve porudžbine čija je vrednost veća od 10.000,00 dinara isporuka je 3.000,00 din sa PDV-om;\nNameštaj MARK ima autorska prava na sve sadržaje (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod). Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala, bez dozvole vlasnika autorskih prava, smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nNameštaj MARK administrira ovu lokaciju iz svojih kancelarija čija je lokacija u Srbiji. Ni na koji način ne izjavljuje da su materijali ili usluge na ovoj lokaciji prikladni ili dostupni za korišćenje izvan Srbije, a pristupanje iz područja gde je njihov sadržaj nezakonit je zabranjeno. Nije dopušteno korišćenje ili izvoz, odnosno uvoz, radi izvoza materijala ili usluga na ovoj lokaciji niti bilo koje kopiranje ili prilagođavanje u suprotnosti sa važećim zakonima ili propisima uključujući, bez ograničenja, izvozne zakone i propise Srbije. Ako odlučite da pristupite ovoj lokaciji izvan Srbije, to radite na sopstvenu inicijativu i smatrate se odgovornim za poštovanje važećih lokalnih zakona. Ovi Uslovi se tumače u skladu sa zakonima Republike Srbije i neće se primenjivati načela o rešavanju neusaglašenosti zakona.\nNameštaj MARK može revidirati ove Uslove bilo kada, ažuriranjem ovog dokumenta. Povremeno posećujte ovu stranicu da biste pregledali Uslove koji trenutno važe, zato što su oni za vas obavezujući. Određene odredbe ovih Uslova mogu se zameniti izričito navedenim pravnim obaveštenjima i uslovima dostupnim na određenim stranicama ove lokacije.\nLični podaci koje prosledite sajtu www.namestajmark.rs u svrhu dobijanja proizvoda ili usluga biće tretirane u skladu sa našim dokumentom o privatnosti na mreži. Zabranjeno je slanje ili prenošenje na ovu lokaciju ili sa nje bilo kojih nezakonitih, pretećih, uvredljivih, klevetničkih, opscenih, pornografskih ili drugih materijala koji su u suprotnosti s bilo kojim zakonom.\nNameštaj MARK na ovoj lokaciji ne želi od vas da prima poverljive ili druge informacije kojima ne može slobodno da raspolaže. Svi materijali, informacije ili druga saopštenja koja prenosite ili šaljete na ovu lokaciju neće se smatrati poverljivim i onima kojima se ne može slobodno raspolagati. Nameštaj MARK nema nikakve obaveze prema ovim saopštenjima. Naši zaposleni mogu da kopiraju, otkrivaju, distribuiraju, primenjuju ili na drugi način koriste saopštenja i sve podatke, slike, zvukove, tekst i sve ostale materijale u njima sadržane za bilo koje odnosno za sve komercijalne i nekomercijalne svrhe.\nVeze na ovoj lokaciji ka lokacijama samostalnih proizvođača su obezbeđene isključivo da bi vam olakšale rad. Ako budete koristili ove veze, napustićete ovu lokaciju. Nameštaj MARK nije pregledao sve ove lokacije samostalnih proizvođača i ne kontroliše ih i nije odgovoran za bilo koju od ovih lokacija ili njihov sadržaj. Samim tim, ne podržavamo i ne dajemo nikakve izjave o njima, kao ni o bilo kojim informacijama, softveru ili drugim proizvodima ili materijalima koji se tamo nalaze, ili bilo kojim rezultatima koji se mogu dobiti njihovim korišćenjem. Ako odlučite da pristupite nekoj od Web lokacija samostalnih proizvođača koje su povezane sa ovom lokacijom, to radite isključivo na sopstveni rizik.\nNameštaj MARK može, ali nema obavezu da nadgleda ili pregleda bilo koji deo lokacije na kome korisnici prenose ili šalju saopštenja ili komuniciraju isključivo međusobno, uključujući, ali ne ograničavajući se na korisnički forum, kao i sadržaj bilo kog od ovakvih saopštenja. Međutim, Nameštaj MARK se ne smatra odgovornim za sadržaj bilo kog od navedenih saopštenja, bez obzira proizilazi li ili ne iz zakona o autorskim pravima, kleveti, privatnosti, opscenosti ili drugog. Nameštaj MARK zadržava pravo da ukloni poruke koje sadrže materijal koji smatramo nepristojnim, klevetničkim, opscenim ili na bilo koji drugi način neprihvatljivim.\nSve informacije vezane uz transakcije kupac - prodavnica Nameštaj MARK, smatraju se poslovnom tajnom, i prema njima se treba ophoditi skladno zakonskim propisima Republike Srbije.


Žrtve genocida zahtijevaju od Kanadskih vlasti da se srpskom zločincu Čedomiru Kljajiću uskrati sloboda kretanja\nNaslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Žrtve genocida zahtijevaju od Kanadskih vlasti da se srpskom zločincu Čedomiru Kljajiću...\nKanada, BIH – Kljajić je imao zapaženu ulogu u kreiranju i izvršavanju politike zločina agresije i genocida, odnosno udruženog zločinačkog poduhvata.\nPored istražiteljama Internacionalnog krivičnog tribunala za područije bivše Jugoslavije, Kljaić je slagao i kanadske imigrantske državne subjekte. Kada je osumnjičenom za agresiju i genocid Radovanu Karadžiću trebao u svojstvu svjedoka, promijenio je svoje iskaze lažući da je 10 godina bio advokat. Internacionalni i kanadski pravni sistem ne bi ni jednog trenutka trebali tolerisati laži onih koji su učestvovali u udruženom zločinačkom poduhvatu koji je na kraju 20 stoljeća u eri demokratije i zaštite ljudskih prava i sloboda, u srcu ujedinjene Evrope imao za cilj uništenje čitavog jednog starog, autohtonog, evropskog naroda, Bošnjaka.\nPismo je upućeno na sljedeće adrese kanadskih institucija i zvaničnika:\nPoštovani Peter Gordon MacKay\nMinistar pravde Kanade\nPoštovani John Baird\nMinistar vanjskih poslova Kanade\nPoštovani Chris Alexander\nMinistar za imigraciju Kanade\nSvestranačka parlamentarna grupa za sprječavanje genocida i drugih zločina protiv čovječnosti\nOdjela ministarstva pravde Kanade\nCentar za zločine protiv čovječnosti i ratne zločine\nOvo pismo ima za cilj da vas informiše i upozori u vezi ozbiljanog slučaja osumnjičenog ratnog zločinca koji živi u Kanadi, koji je lagao o svojoj prošlosti i svojoj ulozi za vrijeme agresije na Bosnu i Hercegovinu u 1990. Osumnjičeni ratni zločinac se zove Čedomir Kljajić, bivši policijski inspektor iz Sarajeva. Bio je podsekretar za javnu bezbjednost na Vracama i treća osoba u Ministarstvu unutrašnjih poslova takozvane Republike Srpske. Prema presudama međunarodnih i domaćih sudova policija takozvane Republike Srpske je odgovorna za organiziranje i obavljanje etničkog čiščenja i genocida počinjenih u kampanjama u Bosni i Hercegovini, posebno u 1992, kada je 70% svih ratnih zločina počinjeno protiv civilnog stanovništva. Srpska policija je direktno odgovorna za formiranje srpskih kriznih štabova koji su izvršavali naredbe ratnih zločinaca Radovana Kradžića i Ratka Mladića za masovna ubijanja, silovanja, mučenja u koncentracionim logorima smrti, nasilna protjerivanja, genocid, kulturocid, ekocid, etnocid, urbicid, elitocid. Srpska policija je potpuno kontrolisala mnogobrojne koncentracione logore smrti u Bosni i Hercegovini kao što su Omarska, Trnopolje, Keraterm, Manjača i drugi.\nPrvostepenim presudama Internacionalnog krivičnog tribunala za područije bivše Jugoslavije u Hagu, Mićo Stanišić, ministar za unutrašnje poslove takozvane Republike Srpske i Stojan Župljanin, načelnik regionalnog centra službi bezbednosti u Banjaluci, član Kriznog štaba takozvane Republike Srpske i savjetnik predsjednika takozvane Republike Srpske za unutrašnje poslove, su osuđeni na 20 godina za udruženi zločinački poduhvat sa ciljem uništavanje Bošnjaka Bosanske Krajine.\nKljajić je imao zapaženu ulogu u kreiranju i izvršavanju politike zločina agresije i genocida, odnosno udruženog zločinačkog poduhvata.\nPored istražiteljama Internacionalnog krivičnog tribunala za područije bivše Jugoslavije, Kljajić je slagao i kanadske imigrantske državne subjekte. Kada je osumnjičenom za agresiju i genocid Radovanu Karadžiću trebao u svojstvu svjedoka, promijenio je svoje iskaze lažući da je 10 godina bio advokat. Internacionalni i kanadski pravni sistem ne bi ni jednog trenutka trebali tolerisati laži onih koji su učestvovali u udruženom zločinačkom poduhvatu koji je na kraju 20 stoljeća u eri demokratije i zaštite ljudskih prava i sloboda, u srcu ujedinjene Evrope imao za cilj uništenje čitavog jednog starog, autohtonog, evropskog naroda, Bošnjaka.\nIako još nije zvanično optužen za ratne zločine, Kanada ne smije biti sigurna luka za osobe koje su povezane sa najtežim zločinima protiv čovjeka i civilizacije u Evropi poslije Drugog svjetskog rata, zločina genocida u Bosni i Hercegovini. Nezamislivo je da više od 60 hiljada kanadaskih građana bosanskohercegovačkog porijekla, uglavnom žrtava agresije i genocida nađu utočište u državi koja pruža azil i kreatorima i izvršiocima navedenih strašnih zločina. Nezamislivo je da se Kljajić može oprati od zločina utočištem u Kanadi.\nU ime žrtava agresije na Republiku Bosnu i Hercegovini i genocida nad njenim građanima tražimo da ne prljate ugled velike kanadske nacije okretanjem leđa i ignoriranjem ovog ratnog zločinca. Tražimo da ne povrijedite žrtve agresije i genocida dopuštanjem da se Kljajić slobodno kreće kanadskom zemljom.


15 kompanija u trci za beogradski aerodrom? - Bizlife.rs\n15 kompanija u trci za beogradski aerodrom?\n11:28 Beograd, 11/03/2017\nNa javni poziv za koncesiju beogradskog aerodroma na 25 godina do petka se javilo 15 kompanija, a očekuje se da do ponedeljka stigne bar još pet ponuda, piše Blic.\nPrema saznanjima lista, među ponudama su one od više poznatih svetskih kompanija iz Evrope, Kine, Rusije, Ujedinjenih Arapskih Emirata i drugih, koje su samostalno podnele zahtev, ali i od onih koje su se udružile iz različitih zemalja, uključujući SAD, kako bi na 25 godina upravljale srpskim aerodromom.\n“Interesovanje je veliko i do petka pristiglo je 15 ponuda. Najviše firmi je iz Evrope, ali tu su i dve firme iz Kine, ima i Rusa, Amerikanaca. Postoji zajednička ponuda Kineza i Rusa, ali i Amerikanci su se preko nekih evropskih kompanija uključili u trku za beogradski aerodrom.”\nKoncesiona ponuda je stigla od francuskog Vinčija i Aeroports de Paris, kao i holandskog Šipola. Tu su i dve ponude iz Emirata, čije su kompanije ozbiljno razgovarale sa predstavnicima Vlade i pokazale veliko interesovanje, rekao je sagovornik Blica iz Vlade Srbije.\n“Tada će se znati svi detalji, šta je ko ponudio i ko je odgovorio uslovima za koncesiju. Do tada se ne zna šta ko nudi, uključujući i cenu, i ko je ponudio najbolje investicione uslove, koji su bitna stavka za koncesiju. To je i glavni razlog zašto se država odlučila da svoju dobru kompaniju da u koncesiju”, ističe ovaj izvor.\nIzvor: RTV, Blic\nZakerberg obećao da će “popraviti Fejsbuk”


Otvoreno prvenstvo Australije – Novak Đoković\nNovak je u polufinalu Otvorenog prvenstva Australije bio bolji od najprijatnijeg iznenađenja turnira, Aslana Karaceva (ATP #114) rezultatom 3:0, po setovima 6:3, 6:4, 6:2. Finale je na programu u nedelju od 09:30h (po srednjeevropskom vremenu), a poslednja Novakova prepreka u Melburnu biće Danil Medvedev (4).\nTri časa i 30 minuta igre bilo je potrebno Novaku da zabeleži drugu ovogodišnju pobedu u Rod Lejver areni i plasira se u treće kolo Australijen Opena. Najbolji teniser sveta je rezultatom 3:1, po setovima 6:3, 6:7 (3:7), 7:6 (7:2), 6:3 nadigrao talentovanog 23-godišnjaka Frencisa Tiafoa iz SAD.\nVoljom žreba najbolji srpski teniser će svoje 13. učešće na Australijen Openu startovati protiv 40. igrača ATP liste, Fernanda Verdaska.\nSigurna pobeda Novaka za plasman u treće kolo Australijen Opena\nU 2. kolu prvog gren slema sezone najbolji teniser sveta je bio bolji od Kventina Alisa iz Francuske rezultatom 3:0.\nBez izgubljenog seta Novak se plasirao u svoje osmo uzastopno četvrtfinale Otvorenog prvenstva Australije.


-Ovo je kapitalni projekat i za Sakule i za našu opštinu. Svi znate da je ovaj putni pravac u izuzetno lošem stanju, zbog čega je otežan normalan saobraćaj, a nažalost svedoci smo i brojnih saobraćajnih nezgoda često sa fatalnim ishodima. Od dana kada sam preuzeo funkciju predsednika opštine pokušavao sam na sve moguće načine da obezbedim sredstva za rekonstrukciju i konačno, nakon posete našoj opštini i razgovora sa predsednikom Republike Srbije Alksandrom Vučićem, i kasnije sastanka sa potpredsednicom Vlade i ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zoranom Mihajlović, uspeli smo da dobijemo ovaj izuzetno značajan projekat čija je vrednost 270 miliona dinara. Međutim, zbog dinamike radova, prinuđeni smo da ovaj putni pravac potpuno zatvorimo za saobraćaj dok se izvode radovi.\nNa ovaj način radovi će biti drastično ubrzani, ali i značajno kvalitetniji jer će se raditi po celoj širini. Osim zamene kolovoznog zastora, radiće se i bankine, a u planu imamo i postavljanje snegobrana. Siguran sam da će rezultat ovog projekta i dobijanje moderne saobraćajne infrastrukture zadovoljiti sve građane Sakula i zato vas molim za strpljenje do 1. jula, a ujedno pozivam na zbor građana na kojem ću kompletno i detaljno predstaviti projekat i odgovarati na sva vaša pitanja.