Ustavni sud BiH dobio zahtjev za ocjenu ustavnosti odluke CIK-a, sjednica 31. januara - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nUstavni sud Bosne i Hercegovine zaprimio je zahtjev za ocjenu ustavnosti odluke o raspodjeli mandata u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, koju je donijela Centralna izborna komisija (CIK) BiH.\nKako je za Faktor potvrđeno u Ustavnom sudu BiH, zahtjev za ocjenu ustavnosti Uputstva o izmjenama i dopunama Uputstva o postupku provedbe posrednih izbora za tijela vlasti u Bosni i Hercegovini obuhvaćenih Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine zaprimljen je 27. decembra 2018. godine.\nJoš nije poznato kada će Ustavni sud razmatrati ovaj zahtjev, koji je potpisalo 27 zastupnika iz Kluba SDA u Zastupničkom doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine.\nKako saznaje Faktor, naredna plenarna sjednica Ustavnog suda BiH bit će održana 31. januara. Dnevni red još nije objavljen, ali je moguće da u njega bude uvršten i zahtjev federalnih zastupnika SDA. Kako je pojašnjeno, to zavisi od sudije izvjestioca i toga hoće li na vrijeme pripremiti ovaj predmet.\nRok za pripremu predmeta nije definisan, ali s obzirom na važnost i potrebu da se ovo pitanje što prije riješi kako bi se mogli konstituisati domovi naroda na federalnom i državnom nivou, očekuje se hitna reakcija.\nCentralna izborna komisija BiH usvojila je na sjednici 18. decembra prijedlog predsjednika ove komisije Branka Petrića prema kojem se raspodjela mandata po kantonima vrši po modelu 1-1-1, ali na temelju rezultata Popisa stanovništva 2013. godine, što je protivno Ustavu FBiH. Odluka je usvojena većinom glasova, uprkos tome što je, pored ostalih, i Federalni zavod za statistiku CIK-u uputio obavezujuće Stručno mišljenje u kojem je navedeno da odluka o raspodjeli mandata mora biti donesena u skladu sa Popisom iz 1991. godine.\nDo sada su dvije kantonalne skupštine, Tuzlanskog i Zeničko-dobojskog kantona, dostavile CIK-u kandidatske liste za izbor delegata u Dom naroda Federalnog parlamenta. CIK je ove liste ovjerio na sjednici 31. decembra.\nOznačeno: dom naroda, raspodjela mandata, Ustavni sud BiH\nIma li veće ironije od one kad Bakir Hadžiomerović “spašava” Bošnjake u Dnevnom avazu?! Isti onaj Bakir koji je pravio karijeru podilazeći SDP-u (zbog koga je na kraju i ugasio emisiju 60 minuta, što je bio početak njegovog kraja) i koji je naprasno prestao da izvještava i bavi se Fahrudinom Radončićem, a nakon što je, […]\nIzetbegović je u svom obraćanju naglasio važnost da se sa Samita pošalje snažna poruka kojom se potvrđuje evropska perspektiva za cijeli region Zapadnog Balkana. – BiH pozdravlja pokretanje konkretnih inicijativa za poboljšanje infrastrukturne povezanosti, kao i povezanosti među ljudima. Cijenimo kontinuirani angažman EU-a na jačanju političkih i ekonomskih veza, kako između EU-a i regiona Zapadnog […]


BH Pošta i Mastercard: Plaćanje računa platnim karticama bez naknade – Biznis.ba\nNaslovnaBiHBH Pošta i Mastercard: Plaćanje računa platnim karticama bez naknade\nobjavljeno 17. feb 2020. u 20:45\nOd 10. februara 2020. godine u 12 sarajevskih poštanskih jedinica BH Pošte počeo je sa radom sistem bezgotovinskog plaćanja režija i drugih računa bez naknade za kartično plaćanje.\nGrađani Kantona Sarajevo su na ovaj način u mogućnosti plaćati svoje obaveze brzo, sigurno i jednostavno.\nGeneralni direktor BH Pošte, Mirsad Mujić zadovoljan je uslugom koja korisnicima olakšava svakodnevne obaveze. “Elektronsko plaćanje računa i obaveza bez naknade usluga je koja je za BH Poštu svojevrsni poslovni iskorak kojim smo željeli postići brzu, sigurnu i efikasnu uslugu za naše korisnike. Kartično plaćanje računa bez naknade pokazuje da smo opredijeljeni pratiti trendove modernih elektronskih usluga, kao nečega na čemu bi poslovno okruženje u našoj zemlji u budućnosti trebalo počivati. BH Pošta osluškuje zahtjeve korisnika i, u skladu sa tim, nastoji zadržati i privući nove korisnike koji će svoje povjerenje bez dvojbe pokloniti BH Pošti. Za početak, elektronsko plaćanje u BH Pošti, bez naknade, omogućeno je za građane Kantona Sarajevo, a uvođenje ove usluge u skorije vrijeme može se očekivati i u drugim mjestima gdje BH Pošta ima svoje poslovnice i šaltere” – istako je Mujić i dodao da je BH Pošta vodeći poštanski operater u BiH koji taj imidž želi zadržati dobrim poslovnim odlukama na poštanskom i finansijskom tržištu.\nPovodom početka ovog izuzetno bitnog projekta, predstavnik kompanije Mastercard za BiH Amir Trokić izjavio je: „Izuzetno nam zadovoljstvo da od sada građani Sarajeva mogu plaćati režije i druge račune bez naknada u BH Pošti, jer kao tehnološka kompanija, uvek se trudimo da zajedno sa našim partnerima razvijamo usluge koje olakšavaju svakodnevni život korisnika, te da i na ovaj način ističemo prednosti elektronskih plaćanja. Upravo saradnja sa javnim sektorom je formula za uspjeh na putu ka stvaranju bezgotovinskog društva. Posebno je značajno da smo u ovom projektu udruženi, jer postizanje većeg stepena finasijske inkluzije možemo ostvariti isključivo saradnjom javnog i privatnog sektora, ali i svih subjekata u industriji plaćanja. Finansijska transparentnost i elektronska plaćanja doprinose smanjenju sive ekonomije, ali i razvoju cjelokupnog društva. Mastercard čini mnogo u pravcu razvoja i primjene tehnologija koje doprinose efikasnijim finansijskim operacijama, a koje su osnova za naše partnere iz javnog i privatnog sektora kako bi išli u korak sa savremenim tržišnim trendovima i digitalnom ekonomijom.“


Ostale vesti, 23.12.2011, 09:21 AM\nSamo dan nakon objavljivanja najnovije verzije svog brauzera Firefox 9, Mozilla je objavila novu, ažuriranu verziju Firefox 9.0.1 ispravljajući tako bag koji je doveo do “pucanja” programa pisanih za Mac, Linux i Windows.\nDrugi korisnici koji su se oglasili na Mozilla-inom forumu za podršku korisnicima su diskutovali o razlozima zbog čega je Mozilla ažurirala najnoviju verziju svog brauzera.\nIako Mozilla u pratećem dokumentu za Firefox 9.0.1 nije precizirala zbog čega je bilo potrebno ponovno objavljivanje brauzera, programeri su rekli da je ažuriranje bilo neophodno zbog prijava Mac korisnika, ali i korisnika Linux-a i Windows-a o problemima u radu brauzera.\nIz kompanije kažu da je ažuriana verzija Firefox 9.0.1 koja ima ispravku baga 708572 objavljena za sve platforme iako smatraju da bag ne pogađa verziju brauzera za Windows.\nOvo je drugi put u poslednjih mesec dana da Mozilla objavljuje ažuriranje za brauzer ubrzo pošto je objavila novu verziju programa. Slično se dogodilo i sa verzijom 8.0.1 Firefox-a koja je objavljena zbog problema u radu verzije za Mac OS X koje je prouzrokovalo tada najnovije ažuriranje Java.\nKorisnici Firefox-a 9 koji su ažurirali brauzer pre objavljivanja Firefox 9.0.1 mogu ažurirati brauzer odabirom opcije “About Firefox” iz Firefox menija (Mac) ili “About Firefox” iz Help menija (Windows).


Naslovna Fudbal Superkup Španije prodat\nSuperkup Španije prodat\nSuperkup Španije do kraja decenije, tačnije do 2029.godine igraće se u Arabiji.\nFudbalski savez te zemlje našao je rešenje za finansijske probleme. Ponovo su uspostavili kontakt sa Saudijskom Arabijom koja je odlučila da “kupi” završni turnir.\nKako prenose mediji turnir će se igrati na Bliskom istoku sve do 2029. godine. Prema ovom dogovoru Arapi će platiti oko 240 do 300 miliona eura.\nOvim ugovorom osim završnog turnira, uključeni su i programi za razvoj ženskog fudbala u Arabiji.\nPrethodni tekstUkrajinski dersovi izazvali bijes u Rusiji!\nSljedeći tekstBogat program na Rolan Garosu i najjače kvote u Meridianu!\nBalsa 7/06/21 12:02 At Ponedjeljak, 7 Juna 2021, 12:02\nPara vrti gdje burgija nece… Sve za lovu !!\nMateja 7/06/21 12:03 At Ponedjeljak, 7 Juna 2021, 12:03\nNe smeta ni korona,ni nedostatak demokratije,ali na lovu niko nije gadljiv,izgleda….\nKad mogu italijani sto ne bi i spanci…\nFudbal A.D. - 18/06/21 18:41 0\nEURO 2020: Idealnih 11 koje posljednji put gledamo na EP\nAtletiko bolji od Hetafea (1:0), Selta od Ueske (2:1)\nL.M. - 30/12/20 21:37 0


Historičari priznali istinu: Hitler nije pucao sebi u glavu | Visokoin.com\nHistoričari priznali istinu: Hitler nije pucao sebi u glavu\nAmerički historičari su konačno opovrgnuli zvanično objašnjenje o Hitlerovoj smrti, dokazavši da je fragment lobanje sa rupom od metka koju su Rusi pronašli 1946. godine u stvari pripadao ženi.\nDNK analiza fragmenta lobanje koju je sproveo Univerzitet u Konektikatu je šokirala naučnike, te mnogi stručnjaci sada raspravljaju o tome da li je Hitler ustvari uspio da pobjegne iz Njemačke kao što mnoge teorije zavjere sugerišu.\nPrema riječima arheologa i stručnjaka za kosti sa Univerziteta u Konektikatu, Nika Belantonija, od samog početka je bilo jasno da nešto nije kako treba. „Kost se činila veoma tankom za jednu mušku kost“, rekao je on.\n„Takođe, šavovi lobanje su odgovarali osobi koja ima ispod 40 godina“. Hitler je u aprilu 1945. godine napunio 56 godina.\nBelantoni je posjetio Moskvu kako bi ispitao predmete iz bunkera u kojem su Hitler i Eva Braun navodno počinili samoubistvo, a koji se nalaze u državnoj arhivi Rusije.\nOn je uzeo briseve i uzorke DNK. „Imao sam pred sobom fotografije koje su Sovjeti napravili 1945. godine i znao sam da je ono što stoji ispred mene original“, prenose Nezavisne.\nOn je odnio uzorke u Konektikat, gde se u centru univerziteta za primijenjenu genetiku Linda Strausbau posvetila ispitivanju uzoraka.\n„Korištene su rutinske tehnike i testovi koji se koriste u laboratoriji za istraživanje zločina“, rekla je ona.\nOna je dobila veoma malu količinu DNK, te je iskoristila proces molekularnog kopiranja kako bi obezbijedila dovoljno materijala za analizu.


Niška televizija » Vučić: Od bolesnih praviti profitabilne kompanije\nObjavljeno 27.10.2013. 16:37\nTagovi: Aleksandar Vučić, er srbija, profitabilnost\nPrvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić ocenio je tokom leta za Abu Dabi, da probleme treba rešavati suuštinski i od bolesnih kompanija praviti profitabilne. Prvim letom nove nacionalne avio kompanije Er Srbija, kojim je otvorena redovna linija Beograd – Abu Dabi, otputovala je delegacija Srbije koju predvodi vicepremijer Vučić. „Ovim putovanjem smo pokazali da možemo da menjamo stare navike i naše ponašanje prema problemima. Da ne bacamo pare u bunar, već da pokušamo da ih rešavamo suštinski i da od bolesnih kompanija pravimo da budu profitabilne“, rekao je Vučić tokom leta za Abu Dabi.\nPrema njegovim rečima, nije problem da se ulože milijarde, jer ako neka firma posle godinu ili dve dana počne da pravi profit, onda je napravljen veliki uspeh. Poverenje koje je Srbiji ukazao jedan od vodećih svetskih avio-prevoznika „Etihad“, znak je svim ulagačima da imaju razloga da ga slede.\n„Naravno da dolaze zbog profita, to je ono što pokreće svet, to naši ljudi moraju da znaju i nemamo šta da ih lažemo. Nema para ako te neko voli“, rekao je prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić, preneo je RTS.\nDirektor nove nacionalne avio-kompanije Dane Kondić rekao je da let za Abu Dabi jedna velika razlika u odnosu na praksu koja je važila do juče. Kako je prenela Televizija Pink uskoro bi u Abu Dabiju trebalo da bude organizovana investiciona konferencija čiji je cilj privlačenje potencijalnih investicija u Srbiju. Novi avion u floti Er Srbije, „erbas A 319″, koji je juče u popodnevnim satima poleteo sa aerodroma Nikola Tesla sleteo je sinoć oko 22 časa u Abu Dabi.\nKako navodi RTS, ministar pravde Ujedinjenih Arapskih Emirata Hadef bin Juan Al Daheri dočekao je na aerodromu u Abu Dabiju prvog potpredsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića. Nacionalna aviokompanija Er Srbija „poletela“ je u 16.45 sati prvim letom aviona „erbas A 319″ – „Novak Đoković“, što je zvanični početak rada te kompanije čiji je cilj da postane vodeća u regionu.\nU avionu za Abu Dabi su bili i ministar poljoprivrede Dragan Glamočić, ministar finansija Lazar Krstić, zamenik predsednika Komiteta Vlade za saradnju sa UAE Mlađan Dinkić, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, više profesora Beogradskog, Niškog i Novosadskog univerziteta, predsednik Privredne komore Srbije Željko Sertić, privrednici, predstavnici medija… Pre prvog promotivnog leta Er Srbije, Vučić i Kondić su poručili da je taj let važan i za Srbiju i za kompaniju. Vučić je objasnio da je značajan i zbog toga što se pokazalo da smo u stanju da menjamo navike i način razmišljanja i da uspemo da postignemo i napravimo i više od onoga što smo očekivali.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Treći sastanak SKGO Mreže za romska pitanja\nDanas je u Beogradu održan treći sastanak Mreže Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) za romska pitanja, na kome su razmatrani uticaji i uloge lokalnih samouprava u unapređenju položaja Roma u Srbiji. Na skupu su uvodna obraćanja imali generalni sekretar SKGO, Đorđe Staničić, predsednik skupštinskog Odbora za ljudska i manjinska prava i rodnu ravnopravnost, Meho Omerović, posebna savetnica u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Ivana Antić, menadžer Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Ivan Sekulović i pomoćnica pokrajinskog sekretara iz Sektora za inkluziju Roma, Tamara Mohači.\n„Ministarstvo učestvuje u radu Mreže za romska pitanja od njenog osnivanja, dajući i na taj način doprinos unapređenju položaja romske nacionalne manjine. Mreža je dobar pokazatelj da koordinacijom državnih organa, jedinica lokalne samouprave i pripadnika romske nacionalne manjine, uz podršku međunarodnih partnera, pojedina pitanja možemo identifikovati i rešiti na sistemski način.“, rekla je savetnica Antić i navela primer položaja koordinatora za romska pitanja.\nAntić je napomenula da je zbog stupanja na snagu Zakona o zaposlenima u AP i JLS sada pravi trenutak da se, tamo gde postoje potrebe i mogućnosti, donosiocima odluka u JLS skrene pažnja da sistematizuju radno mesto koordinatora za romska pitanja. Antić je istovremeno ohrabrila koordinatore da predstave svoje rezultate i na taj način ukažu na značaj i doprinos koje ovo radno mesto ima u unapređenju socio-ekonomskog položaja Roma.


Evropa bira: Moćne ruske cevi ili američke „čačkalice“ - Sputnjik Srbija\n07:01 12.10.2018 (osveženo 07:03 12.10.2018) Preuzmite kraći link\n„Gasprom“ ulaže ogromne sume novca, desetine milijardi dolara. Gradi podvodne, veoma duboke i dugačke morske gasovode. To je realna i konkretna podrška Evropi u smislu diverzifikacije isporuka energenata. A američka milijarda dolara u ovom slučaju, to je kao da ponudite samo čačkalice umesto cele večere.\nU američkom Senatu podnet je nacrt zakona o sankcijama protiv ruskog gasovoda „Severni tok 2“, koji između ostalog predviđa da se izdvoji milijardu dolara za finansiranje evropskih energetskih projekata. Nacrt su pripremili senatori Ron Džonson i Kris Marfi, a cilj je, kako su naveli, suprotstavljanje „malignom uticaju“ Rusije i stvaranje ekonomskih mogućnosti kako u SAD, tako i u inostranstvu. Predviđa se takođe da se energetska bezbednost za članice NATO-a poveća putem isporuka energenata iz Sjedinjenih Država.\nInteresantno je da u tekstu dokumenta, koji je objavljen na sajtu Kongresa, nisu predviđene nove sankcije projektu „Severni tok 2“. Autori nacrta navode one mere koje su predviđene sankcionim zakonom koji je Donald Tramp potpisao u avgustu prošle godine: potpuna zabrana investicija i isporuka roba i usluga za izgradnju postrojenja za transport gasa iz Rusije.\nGeorg Mirzajan, predavač na Katedri za politikologiju Finansijskog univerziteta Vlade Rusije, u izjavi za Sputnjik objašnjava šta onda time Trampova administracija i sam američki predsednik mogu u takvim uslovima da dobiju novim merama.\n„To je, prvo, pitanje savezničke strategije. Amerikanci ne mogu da podviju rep i da prihvate poraz. A drugo, Tramp pokušava čak i u ovoj situaciji da obezbedi pozitivne poene za sebe, odnosno nešto poput: da, Evropa želi da izgradi ’Severni tok 2‘, ali će isto tako pristati i da kupuje tečni gas iz Amerike. Tramp se nada da će u tom slučaju američke kompanije zaraditi, on će reći: ’Da, ja sam pobedio, jer sam ubedio Evropu da kupuje američki tečni gas i sve će se dobro završiti’. Podsetiću da je već bilo presedana, odnosno isporuka tečnog gasa u Evropu. Baltičke države su gradile slične terminale, odnosno transformisale postojeće luke, ali to se sve neuspešno završilo jer su svi shvatili neprofitabilost poduhvata“, ističe Mirzajan.\nAndrej Suzaljcev, zamenik dekana Fakulteta međunarodne politike i ekonomije na Visokoj školi ekonomije, smatra da je ovaj nacrt Kongresa zapravo ništa drugo do deo dobre medijske kampanje.\n„Predložiti Evropi subvencije od milijardu dolara, to je naravno smešno. ’Gasprom‘ ulaže kolosalne sume novca, desetine milijardi dolara, gradi podvodne, veoma duboke i dugačke morske gasovode. To je realna i konkretna podrška Evropi u smislu diverzifikacije isporuka. Što više gasovoda, odnosno bukvalno cevi ide ka Evropi iz Rusije, to će bezbednije i stabilnije biti evropsko energetsko tržište. A milijarda dolara u ovom slučaju, to je kao da samo na kraju ponudite čačkalice umesto cele večere. Ovo je dobra medijska akcija, usmerena na stvaranje blagonaklonog odnosa stanovnika Evrope prema kupovini američkog tečnog gasa“, objašnjava sagovornik Sputnjika.\nPodsetimo, šefovi evropskih država „teškaša“, Nemačke i Francuske, nisu bili previše srećni kada je na prethodnom samitu NATO-a u Briselu, Donald Tramp izjavio da bi Evropa trebalo da odustane od učešća u projektu „Severni tok 2“. Kancelarka Nemačke je tada odgovorila da je Nemačka samostalna država i da može sama da donosi odluke, a ovakav stav je podržao predsednik Francuske Emanuel Makron. Kasnije, posle susreta sa Vladimirom Putinom u Helsinkiju, Tramp je nešto omekšao svoj stav. Međutim, mora se imati u vidu da bez obzira na stav američke administracije, Evropa nema mnogo izbora.\n„Evropa će sve više koristiti gas i njene potrebe će značajno rasti, ali kako nema svoje izvore, naravno da će morati da kupuje. Libija, nažalost, sada nije u stanju da predstavlja ozbiljnog izvoznika, a izraelska izvorišta zavise od Turske. Azerbejdžan zapravo planira da kupuje ruski gas da bi ga preprodavao, jer drugačije ne može da isporuči sve one količine na koje ugovorima obavezao. Turkmenistan i Kazahstan imaju ogromne zalihe, ali oni su praktično sve već prodali, odnosno ugovorima se obavezali Kini. Kada se uzme u obzir cena i dostupnost, Evropi ne ostaje drugo nego da se smeška Vašingtonu, ali da i dalje radi sa Rusijom na realizaciji projekta ’Severni tok 2‘“, realan je Mirzajan.\nSa druge strane, poznato je da je na primer Nemačka veoma daleko otišla u istraživanjima i primeni alternativnih izvora energije. Naš sagovornik je ipak skeptičan. Bar još neko vreme, smatra Mirzajan, nemačka izvozno orijentisana ekonomija neće odustati od ruskog povoljnog i dostupnog gasa.\n„Deluje mi kao da kongresmeni nisu bili dovoljno pažljivi, inače bi videli kako su se nemački ministri kikotali slušajući Trampovu izjavu kako Nemačka sad zavisi od Rusije. No, što se tiče alternativnih izvora energije, to jeste budućnost, ali u ovom trenutku predstavlja daleku budućnost. Na istraživanjima se radi, i Rusija ispituje nove i drugačije izvore energije, ali u ovom trenutku, alternativni izvori su još uvek skuplji od postojećih energenata. Nemačka, iako na tome radi, ne može preko noći preći na nove, alternativne izvore energije, jer bi to značajno povećalo cenu nemačkih krajnjih proizvoda, a zna se da Nemačka podstiče izvozno orijentisanu ekonomiju. Zato Nemačka i dalje rado koristi jeftine i pouzdane energente“, objašnjava predavač na Katedri za politikologiju Finansijskog univerziteta Vlade Rusije.\nJoš jedan problem sa američkim tečnim gasom je, kako ističe Andrej Suzdaljcev, u tome što je za njegove isporuke neophodno da postoje terminali, opremljene luke za prijem tankera. Činjenica je, prema rečima našeg sagovornika, da se ovi terminali grade po Evropi, ali za njihovu izgradnju i opremanje su neophodne ozbiljne investicije. Kad se sve to ima u vidu, gas koji se u Evropu doprema putem gasovoda je u svakom slučaju jeftiniji.\n„Generalno gledano, sve je ovo indikativno, ali politički instrumenti pritiska na saveznike u Evropi, pretnje sankcijama protiv kompanija koje učestvuju u projektu ’Severni tok 2‘, ispostavili su se kao neefikasni i neproduktivni. Postoji čitav niz država koje su spremne da kupuju američki tečni gas, ali se one nadaju da će im to doneti druge koristi ako ih Vašington prepozna kao saveznike“, zaključuje Suzdaljcev.\nDžon Baroso, jedan od autora ovog nacrta zakona, smatra da je neophodno da SAD i njeni saveznici razrade zajedničku transatlantsku energetsku strategiju. Međutim, imajući u vidu sve pomenute okolnosti i činjenice, kojih su svakako svesni i evropski političari, ali i predstavnici biznisa, teško da će ovakva zajednička evroamerička strategija uskoro ugledati svetlo dana.\nLNG terminal, gas, Rusija


Izvor: Vostok.rs, 11.Jul.2018, 23:21\n"Dok beskorisni vojni blok NATO optužuje Rusiju za provokacije i nastavlja da pokazuje zube u Briselu, mi se spremamo da gledamo Svetsko prvenstvo u fudbalu", saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije, reagujući na završno saopštenje sa samita NATO.\nRanije su učesnici dvodnevnog samita u Briselu saopštili o "provokativnoj aktivnosti" Rusije na granicama saveza. NATO je takođe optužio Rusiju za "raspoređivanje modernih raketa dvostruke namene u Kalinjingradu". Pored toga, predstavnici alijanse su ukazali na navodna "ponovna kršenja vazdušnog prostora zemalja NATO-a i nastavka izgradnje vojne moći na Krimu".\nU Savetu Federacije, optužbe NATO-a protiv Rusije nazvali su apsurdnim.\nZamenik predsednika Državne dume Rusije za odbranu Jurij Švitkin je izjavio da Alijansa realizuje svoje agresivne planove u blizini ruskih granica, što je, prema njegovim rečima, veoma zabrinjavajuće.\nŠvitkin je naveo da Severnoatlantska alijansa namerava da poveća vojne troškove, što govori o povećavanju njenog potencijala.\nPogledaj vesti o: Moskva, NATO skup, Fudbal, Svetsko prvenstvo\nMoskva: Dok beskorisni NATO optužuje mi gledamo fudbal\nIzvor: Vaseljenska TV, 12.Jul.2018, 02:13\nMoskva-Dok beskorisni vojni blok NATO optužuje Rusiju za provokacije i nastavlja da pokazuje zube u Briselu, mi se spremamo da gledamo Svetsko prvenstvo u fudbalu, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije, reagujući na završno saopštenje sa samita NATO-a.. Poka bespoleznый voennый...


Trska za biomasu i gorivo - Domaćinska kuća\nKuća » Ratarstvo » Trska za biomasu i gorivo\nTrska za biomasu i gorivo\nIlustracija: miskantus, foto: pixabay\nMiskantus je poreklom iz istočne Azije gde raste kao samonikla biljka pod nazivom kineski šaš, ili slonova trava. U zemljama zapadne Eprope od 2002. godine gaji se na preko 500 ha kao bioenergetski usev, a u Srbiji od 2005. godine na oglednim poljima, da bi se proširio i na komercijalnu proizvodnju na oko 100 ha.\nBiljke dospevaju u tehnološku fazu tokom zime (januar-februar) pa se berba useva izvodi tokom februara kada stabla odbace listove i imaju najmanje vode. Košenje stabala se vrši rotacionim kosačicama ili silokombajnima. U prvoj godini prinos biomase je mali dok se u kasnijim godinama on povećava.\nU najboljim godinama dobija se 10-25 t/ha stabala sa oko 30% vode. Pokošena stabla se vezuju u snopove, dosušuju na polju a zatim slažu pod nadstrešnice gde se čuvaju do dalje upotrebe.\nPrevPrethodnaBranislav Nedimović ostaje na čelu Ministarstva poljoprivrede\nSledećaObratite pažnju na ove stavke pre podnošenja zahteva za IPARDNext


OPTUŽNICA NA 53 STRANE Načelnik Gradske uprave Valjevo dogovarao tendere za nabavku automobila, auto-sedišta za decu, kotla za školu...\nOptužnica protiv Aleksandra Vujića Subotića, bivšeg načelnika Gradske uprave Valjeva, i još devet osoba, kako saznaje „Blic“, ima 53 stranice i pisana je mesec dana. Zbog težine ceo predmet je iz tužilaštva u Viši sud odnelo šest osoba.\nSkoro godinu dana nakon hapšenja koje su sproveli policija i BIA, Više tužilaštvo podiglo je optužnicu protiv bivšeg načelnika Gradske uprave Aleksandra Vujića Subotića i još devet osoba kojima se na teret stavlja primanje i davanje mita, zloupotrebe u vezi s javnim nabavkama i službenog položaja. Tokom istrage saslušano je 46 svedoka, veštačeno više od 30 računara i USB uređaja, kao i obimna dokumentacija.\nPored Vujića Subotića, kome tužilaštvo na teret stavlja primanje mita u produženom trajanju, što znači da je to delo učinio više puta, optužnica je podignuta protiv službenika Gradske uprave zaduženog za javne nabavke A. Đ., zatim R. Đ. iz samostalne zanatske trgovinske radnje “Fiskal” u Valjevu, B. S., odgovornog lica radnje za popravku metalnih proizvoda i njegove supruge I. S., zatim M. P. iz preduzeća “Japi kom” iz Novog Sada, M. V. iz firme “PSC Vuković” Šabac, A. P. iz Građevinskog preduzeća “VA gradnja 2007”, vlasnika SZR „Geometar“ A. M. i Z. P., odgovornog lica u preduzeću „Simon“ iz Valjeva.\nTužilaštvo ih tereti da su tokom prošle godine u više navrata u postupku javnih nabavki, čiji je naručilac bila Gradska uprava Valjeva, dogovarali tendere za nabavku automobila, auto-sedišta za decu, nabavku kotla za valjevsku OŠ „Desanka Maksimović“, servisiranje i nabavku fotokopir aparata i štampača i kancelarijskog materijala.\nSpisi su predati sudskom veću Višeg suda, koje treba da obavi kontrolu optužnice, a kada ona bude potvrđena, znaće se ko će biti sudija u ovom procesu.


Štrajk "zamrznut" do četvrtka\nSrna 10.11.2014 12:30\nSREBRENICA - Zaposleni u Rudniku boksita "Srebrenica" jutros su, nakon razgovora s direktorom Mladenom Radićem, odlučili da do četvrtka, 13. novembra, za kada je zakazan sastanak sa Upravnim odborom preduzeća, "zamrznu" štrajk koji su započeli prije desetak dana.\nPredsjednik Štrajkačkog odbora preduzeća Rade Grujičić rekao je novinarima da se danas nastavlja eksploatacija i isporuka rude sa površinskih kopova i da će tako biti još tri dana, odnosno do četvrtka, za kada je zakazan sastanak Štrajkačkog i Upravnog odbora ovog kolektiva.\n"Prošle sedmice nam je isplaćena jedna od pet zaostalih plata. Direktor je na osnovu usmenog dogovora sa članovima Upravnog odbora ponudio da potpišemo sporazum kojim se poslovodstvo obavezuje da će radnicima po utvrđenim terminima do kraja ove godine biti isplaćene još tri plate, a da mi prekinemo štrajk", pojasnio je Grujičić.\nOn je istakao da su radnici prihvatili prijedlog tog sporazuma, koji sadrži rješavanje još nekih pitanja, i odlučili su da "zamrznu" štrajk započet 31. oktobra i nastave rad do četvrtka i potpisivanja tog sporazuma.\n"Ukoliko sporazum bude potpisan produžićemo sa radom i prekinuti štrajk. U slučaju da se ne budu poštovali utvrđeni rokovi isplate plata i rješavanja drugih pitanja definisanih sporazumom, radnici će ponovo obustaviti rad", poručio je Grujičić, izražavajući očekivanje da do toga neće doći i da će se normalizovati stanje i rad u ovom preduzeću sa 43 zaposlena.


Letovanje u Grčkoj ove godine je izgleda moguće - Radio Luna\nPočetna Svet Letovanje u Grčkoj ove godine je izgleda moguće\nLetovanje u Grčkoj ove godine je izgleda moguće\nGrčka će od kraja meseca po fazama ukidati ograničenja uvedena zbog pandemije virusa korona, a naši turisti će moći na letovanje u Grčku već u maju.\nKako je javila grčka televizija Star, Grci počinju da popuštaju stroge epidemiološke mere uprkos naglom porastu broja zaraženih. Grčki stručnjaci su najavili da očekuju da će broj zaraženih pasti tokom sledeće nedelje i da ne očekuju više toliko teških slučajeva u bolnicama.\nPrva relaksacija mera počinje 22. marta, a onda se postupno planira otvaranje. Do maja je najavljeno da će u Grčku na odmor moći da uđu strani državljani.\nSrpski turisti će u Grčku ulaziti uz potvrdu o vakcinaciji ili uz negativan test na kovid 19. Ipak, u ovoj prvoj objavi nije definisano koje vakcine se smatraju odobrenim, ali se zasad pretpostavlja da će sva cepiva biti prihvatljiva. Ovu pretpostavku ohrabruje i trenutna situacija sa vakcinacijom u Evropskoj uniji, gde sve više zemalja prihvata vakcine sa istoka.


Predrag Momčilović za NIN: Evropa na prekretnici\n08. 06. 2021.|\nJačanje autokratskih režima unutar granica Unije predstavlja konstantnu pretnju za demokratiju, koja je posebno uzdrmana u vreme pandemije, a Berbok smatra da promenu vođstva, koja je neophodna, mogu da donesu upravo Zeleni\nUspeh na izborima za Evropski parlament 2019. godine bio je samo početak. Zeleni su tada osvojili rekordni broj glasova i poslaničkih mesta, pa trenutno zelena grupa u Evropskom parlamentu broji 73 poslanika i poslanice. Uspehe na evropskom nivou pratili su i oni na nacionalnim i lokalnim izborima, pa su rekordni rezultati ostvareni u Francuskoj, Škotskoj, Holandiji …\nZeleni su u vladi u više evropskih država, poput Austrije i Švedske, a predsednik Austrije Aleksandar van der Belen prvi je predsednik jedne evropske države koji dolazi iz redova zelenih. Talas se proširio i na istočnu Evropu gde je vidljivo jačanje zelenih partija i pokreta u baltičkim državama. Najskoriji primer dolazi iz Hrvatske gde je levo-zelena koalicija okupljena oko političke platforme Možemo ostvarila veoma dobar rezultat na lokalnim izborima, pritom osvojivši vlast u Zagrebu.\nNa redovnoj 33. skupštini Evropske zelene partije govorila je i Analena Berbok, kandidatkinja nemačkih Zelenih za novu kancelarku Nemačke. Prema poslednjim istraživanjima javnog mnjenja, nemački Zeleni su sa 26 procenata podrške vodeća politička snaga ispred, tradicionalno najvećih partija, poput CDU koji imaju 23 procenta i CSU sa 14 procenata podrške.\nBerbok je u svom govoru naglasila da se Evropa danas ponovo nalazi na raskrsnici, i da su potrebni široka podrška i novo političko vođstvo da bi se budućnost Evrope, koja je u krizi, ponovo zajednički izgradila. Kao jedan od najvećih izazova izdvojila je rad na Evropskom zelenom dogovoru kako bi se Evropska unija što ranije približila ugljeničnoj neutralnosti i uskladila svoje politike sa klimatskim sporazumom iz Pariza potpisanim 2015. godine, prema kome je cilj održati rast globalne temperature na maksimalnih 1,5 stepeni Celzijusa. Pravedna zelena tranzicija i borba protiv klimatskih promena moraju da postanu pogon novog društva. Uz ekonomsku saradnju i borbu sa klimatskim promenama, EU prema rečima Berbok mora da nastavi da insistira i na unapređenju ljudskih prava kako unutar svojih granica tako i van njih.\nJačanje autokratskih režima unutar granica EU i van njih, predstavlja konstantnu pretnju za demokratiju, koja je posebno uzdrmana u vreme pandemije, koju mnogi autokratski režimi koriste za jačanje svoje vlasti i ukidanje pojedinih ljudskih prava. Zato je, prema rečima Berbokove, važno da EU ponovo postane vodeći glas u borbi za poštovanje ljudskih prava i dalju demokratizaciju društva. Jačanjem desnice i ekstremne desnice ljudska prava postaju sve ugroženija i to ne samo u istočnoevropskim zemljama poput Poljske i Mađarske već i na Malti, Nemačkoj i Francuskoj.\nOna je kritikovala i energetsku politiku Nemačke, koja nastavlja sa izgradnjom gasovoda Severni tok, uprkos neslaganjima EU i uprkos tome što ovakav energetski sporazum može da ugrozi planove za tranziciju ka ugljenično neutralnoj ekonomiji.\nNa skupštini Evropske zelene partije učestvovali su i delegati pokreta Ne davimo Beograd, koji je za jedan od svojih prioriteta odredio i približavanje Evropskoj zelenoj partiji. Radomir Lazović, jedan od delegata Ne davimo Beograd, kaže da se pokret koji predstavlja identifikuje sa zelenim vrednostima i da je za njih važno približavanje evropskoj zelenoj porodici jer se time pokazuje da nisu sami u borbi za dobar grad, kao i za dobro društvo zasnovano na idejama: solidarnosti, ekološke održivosti, slobode, inkluzivne demokratije, različitosti, rodne ravnopravnosti i socijalne pravde.\nNa kraju svog govora Analena Berbok je još jednom potcrtala da nam je danas više nego ikada potrebna politička promena, jer uporno čuvanje statusa kvo samo vodi u neminovnu propast, i da su zeleni ta politička snaga koja može da donese promenu, kako u Evropi tako i globalno.\nAutor: Predrag Momčilović, međunarodni sekretar Ne davimo Beograd\nTekst je objavljen u 3675. broju nedeljnika NIN koji je objavljen 03.06.2021. godine.\nOriginalni naslov “Evropa na raskrsnici”


Vučić traži konkretnu političku podršku od Moskve\n01 oktobar, 2018\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin\nDruga po redu poseta ove godine predsednika Srbije Aleksandara Vučića Moskvi protiče u znaku mnogobrojnih problema na Balkanu, a prvenstveni razlog zbog kojeg je srpski predsednik otputovao u Rusiju je, kako sam kaže, zahtev za “konkretnu političku podršku za Srbiju”.\n“Činjenica jeste da se predsednik Vučić do sada nešto češće susretao sa predstavnicima zvanične Moskve, nego što je to bila praksa ranijih godina. Isto tako, jasno je da ovakav tempo i broj susreta nije zabeležen kao neka vrsta paralele i sa drugim svetskim liderima, iako je naša diplomatija bila izuzetno aktivna posednjih godina”, objašnjava Vlade Radulović, vojno-politički analitičar.\nRazgovor sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom zakazan je za sutra, a teme su mnogobrojne. Od političke stabilnosti regiona, do ekonomske i vojno bezbednosne saradnje, no ostaje da se vidi šta u ovom slučaju znači konkretna politička podrška Srbiji, s obzirom da je saradnja dve zemlje na visokom i učestalom nivou.\n“Neosporno je da će Kosovsko pitanje zauzimati izuzetno važno mesto tokom susreta, kao i bezbednost regiona u celini. Sa druge strane, svakako je izvesno da će se razgovarati i o vojno-tehničkoj saradnji, odnosno o nastavku saradnje u oblasti naoružanja, jer je činjenica da se i dalje prolongira dolazak davno najavljenih tenkova i oklopnih vozila. Uz to, treba dodati i nedavno aktuelizovanu priču o nabavci helikoptera za naše ratno vazduhoplovstvo”, kaže Radulović.\nO BiH, RS i regionu\nŠto se tiče regiona, osim Kosova i neuspelog referenduma u Makedoniji, tema svakako mogu da budu i izbori u Bosni i Republika Srpska.\n“Srbija je često podizvođač radova za Rusiju u ovom delu regiona. Posete su brižljivo isplanirane i tempirane. Pogledajte samo posetu predsednika entiteta Republika Srpska Milorada Dodika Vladimiru Putinu i susret u Sočiju. Samo sedam dana pre Opštih izbora u BiH. Diplomatski status Dodika je šef neke regije. Zapad, tu pre svega mislima na SAD i EU, svojim nečinjenjem region prepuštaju u zagrljaj Rusije ali i nekih drugih država”, kaže Zijad Bećirović, direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES).\nVučić je u svojim najavama iz Moskve govorio i o ekonomskoj saradnji sa Rusijom, iako zemlje Evropske unije i dalje drže primarnu poziciju što se tiče finasiranja u Srbiji.\n“Kada je u pitanju ekonomska saradnja Srbija ne može bez Zapada. Rusija zbog Krima se polako distancira do Kosovskog pitanja. Najradije bi da je Kosovo priznato kao nezavisna država da može time opravdati aneksiju Krima. Rusija Srbiji dostavlja stare avione i vojnu opremu koja je vrlo skupa za održavanje”, rekao je Bećirović.\nDirektor IFIMES-a vidi celu situaciju kao “stvaranje dodatne smutnje u regionu, sa ciljem destabilizacije i jasnim naznakama da postoji neko ko to sve može ipak rešiti i stabilizovati -Srbija i Rusija”.\nA pitanje koje je uvek prisutno, a to je status humanitarnog centra u Nišu, za koji mnogi analitičari misle da će možda biti upotrebljen kao adut u razmeni sa Moskvom za veću podršku.\n“Ostaje jedino nedoumica da li će se sa ruske strane ponovo pokrenuti pitanje statusa pripadnika rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu, jer je to pitanje nekako vrlo često pratilo sastanke i razgovore na relaciji Moskva-Beograd”, kaže za Glas Amerike Vlade Radulović.\nVučić od Putina tražio pomoć u vezi sa Kosovom\nVučić: Srbija neće uvesti sankcije Rusiji\nVučić ipak dobio poziv od Putina?\nDa li raste uticaj Moskve u Srbiji?\nAnalitičari: Rusija ne bi volela da Srbija uđe u EU\nSastali se Vučić i Putin, razgovarali o ekonomiji, Kosovu\nPutin poželeo Vućiću uspeh na izborima\nVučić najprisutniji na naslovnicama dnevnih listova\nVučić u Moskvi uoči formiranja vlade\nNenajavljena poseta Vučića Moskvi\nNikolić u Moskvi: Zahvalan Putinu zbog veta\nVučić i Putin o trgovini i stabilnosti


::Beška Fest 2014\nManifestacija "BEŠKA FEST 2014 - Dani vojvođansko-bavarske kulture" održaće se 5, 6. i 7. septembra 2014. godine u centru Beške.\nPostavio dana 29. 08. 2014. rtv mega\n::Pećinci: Nasilje u porodici\nU pećinačkoj opštini, prema podacima Centra za socijalni rad, zabeležen je povećan broj slučajeva nasilja u porodici. U odnosu na prethodnu godinu, broj prijavljenih slučajeva veći je za preko 90%. Najčešće žrtve nasilja su žene i starije osobe, a ono što ohrabruje, tvrde nadležni, jeste činjenica da su žrtve odlučnije kada je u pitanju obraćanje za pomoć nadležnim institucijama.\nPostavio dana 28. 08. 2014. rtv mega\n::Stara Pazova: Voda ispravna\nU svih devet naselja, koje se nalaze u sastavu Vodovoda i kanalizacije Stara Pazova, voda je potpuno ispravna za piće, kaže Zorica Radojčić, referent kvaliteta vode u JKP Vodovod i kanalizacija Stara Pazova. Prisustvo hlora je obezbeđeno i na krajnjim tačkama sistema, a osim redovnih analiza vode trenutno se radi i pojedinačna analiza bunara.\n::Radovi u Sremskoj Mitrovici\nPored radova u ulici Kralja Petra Prvog koji se izvode utvrđenom dinamikom, i čiji završetak je planiran za drugu polovinu oktobra, trenutno se na nekoliko lokacije u opštini izvode različite vrste radova. Prethodnih nekoliko dana radilo se na postavljanju svetlosne signalizacije kako u blizini škola, tako i na nekoliko lokacija u gradu, a pored tih završeni su i radovi na izradi fekalne kanalizacije u ulici Šeste istočno – bosanske brigade.\n::Donji Tovarnik: Izgradnja fiskulturne sale\nU Donjem Tovarniku su počeli radovi na izgradnji fiskulturne sale, najvećeg školskog sportskog objekta na teritoriji opštine Pećinci. Gradilište je, sa svojim saradnicima, obišla i predsednica opštine Dubravka Kovačević Subotički. Investitor ovog projekta vrednog više od 55 miliona dinara je Direkcija za izgradnju opštine Pećinci.


"Amerika će biti spremna da preuzme vođstvo na globalnoj sceni" - Prnjavorski informativni portal\nBy Redakcija 25 Novembra, 2020\nVILMINGTON – Noizabrani američki predsjednik Džozef Bajden izjavio je da će SAD biti spremne da ponovo preuzmu vođstvo na globalnoj sceni.\nOn je tokom predstavljanja svoje spoljne politike u rodnom gradu Vilmingtonu rekao da namjerava da udalji SAD od politike “Amerika prije svih”, koju je zastupao Tramp.\n“To je tim koji pokazuje da se Amerika vratila, spremna da vodi svijet, a ne da se povlači iz njega, da je spremna da se suoči s našim neprijateljima i da ne odbija naše saveznike, spremna da se zauzme za naše vrijednosti”, poručio je Bajden.\nBajden je rekao da su ga pozivi oko 20 svjetskih lidera iznenadili time “koliko se lideri raduju što će SAD ponovo preuzeti istorijsku ulogu globalnog lidera preko Tihog i Atlantskog okeana i širom svijeta”.\n“Tako istinski održavamo Ameriku bezbjednom bez uključivanja u bespotrebne vojne sukobe”, istakao je izabrani predsjednik SAD.


Targus TCG660EU cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTargus TCG660EU cene\n- Fizičke karakteristike - Dimenzije: 450mm x 300mm x 230mm Materijal: Poliester Masa: 1.1kg Boja: Crna Stanje: Nekorišćeno Garancija - Garancija: 2 godine... specifikacija\ncena od 5.999,00 do 8.090,00 din | prodavnica (6)\nFizičke karakteristike - Dim.: 450mm x 300mm x 230mm Materijal: Poliester Masa: 1,1kg Boja: Crna Stanje: Nekorišćeno Garancija - Garancija: 2 godine\nTargus 17.3'' TCG470EU\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Targus TCG660EU po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Targus TCG660EU na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Torbe za laptop cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Targus Torbe za laptop, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Targus TCG660EU sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Targus TCG660EU. Pre kupovine, podatke za Targus TCG660EU proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Spisak mleka koja se povlače iz prodaje - nema više Kravice! : Nadlanu.com\nSpisak mleka koja se povlače iz prodaje - nema više Kravice!\nObjavljeno 20. feb 2013. / 18:16:05\nPrema njenim rečimna, nalog je dat za povlačenje mleka skoro svih mlekara u Srbiji, među kojima su "Imlek", "Niška mlekara", "Subotička mlekara" i mlekare iz Šapca. "Dat je nalog mlekarama da povuku sve mleko koje ima više ili u granici od 0,05 aflatoksina po mikrogilogramu. Ministarstvo nije ćutalo, mi ne štitimo proizvođače. Svako je dobio nalog da povuče mleko po broju loga", istakla je Čelabićanin i dodala da brzina povlačenja mleka sa rafova zavisi isključivo od mlekara čija je to obaveza.\nMoguće da aflatoksina ima i u mesu, jajima, jogurtu\nOva mleka se povlače iz prodaje\nMEGGLE KRAGUJEVAC MEGGLE UHT MILK 16.06.2013\nMEGGLE KRAGUJEVACMEGGLE PASTERIZOVANO MLEKO 2,8% MM, 02.03.2013., 008571, MEGGLE KRAGUJEVAC\nMEGGLE DUGOTRAJNO MLEKO 2,8% MM, 16.06.2013, 190652 VS, 06706\nMEGGLE KRAGUJEVACMEGGLE UHT MILK 16.06.2013\nMEGGLE KRAGUJEVACMEGGLE UHT MILK 16.06.2013.\nMEGGLE KRAGUJEVACSVEŽE MLEKO 2,8% MM02.07.2013, 021379\nMEGGLE KRAGUJEVACSVEŽE MLEKO MEGGLE 2,8% MM, 07.03.2013 008009\nMEGGLE KRAGUJEVACMEGGLE SVEŽE MLEKO 2,8% MM, 08.03.2013, 001752, 11:14:09 VS\nMEGGLE KRAGUJEVAC MEGGLE DUGOTRAJNO MLEKO 1,6% MM, 14.07.2013, 01 3082 RS10289\nMEGGLE KRAGUJEVACMEGGLE SVEŽE MLEKO 2,8% MM, 02.03.2013, 15:01:570S, 011775\nBAŠ BAŠ DUGOTRAJNO MLEKO, 18.04.2013, 15:10 02748, MLEKARA NIŠARO\nSTERILIZOVANO MLEKO, 20.04.2013, NIŠKA MLEKARA\nMOJA KRAVICA 2,8% MM, 14.07.2013.4EN 10 IMLEK\nSOMBOR DUKAT TRAJNO MLEKO, 12.04.2013, 21:00:18, SOMBOLED\nELLA TRAJNO MLEKO 0,5% MM, 06.05.2013, 17:02:45ZDRAVO TRAJNO MLEKO 2,8% MM, 21.05.2013, 21:47:01, MLEKARA SUBOTICA\n"Građani Srbije nemaju razloga za strah, sve sumnjivo mleko će biti povučeno sa tržista i oni u prodavnicama mogu da kupuju mleko", kazala je Čelabićanin.\nOna je istakla da osnovni problem nije u mleku, već u hrani za životinje. "Mi smo se vratili u prošlost, posle dobijenih prvih analiza, mi sada ispitujemo kvalitit mleka na farmi porekla, to možemo zahvaljujući uvedenom hasap sitemu", izjavila je Čelabićanin. Načelnica veterninarske inspekcije istakla je da je kod analize mleka veoma važno uzeti pravi uzorak koji je homogenizovan. "Ovo je zaista složen problem, jer u litri mleka u maloprodaji na jednom rafu nije bilo povišenog aflatoksina, a u drgoj flaši istog proizvođača je utvrđena povećana koncentracija. Zato je važno uzeti pravi uzorak", izjavila je Čelabićanin. Ona nije mogla da precizira kada će biti gotova superanaliza ispravnosti mleka iz Srbije koja se radi u Holandiji.


Mirović: SNS ne stoji iza plakata fotomontaže naslovnice NIN-a - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Mirović: SNS ne stoji iza plakata fotomontaže naslovnice NIN-a\nNovi Sad izlepljen plakatima fotomontaže naslovnice NIN-a na kojoj „Ćulibrk uručuje priznanje Zvezdanu Jovanoviću“ iza kojeg stoji fantomska organizacija „Za narod“, a SNS blago pere ruke od te akcije\nRadovan Balać05.12.2019. 15:07\nPlakati sa fotomontažom naslovne strane NIN-a sa naslovom „Zvezdanu Jovanoviću svečano uručena NIN-ova nagrada“, izlepljeni su na više stotina mesta po Novom Sadu.\nNa naslovnici u gro planu je fotografija bivšeg komadanta Jedinice za specijalne operacije Zvezdana Jovanovića, koji je osuđen za ubistvo premijera Zorana Đinđića, kao i mala na kojoj je prikazana foto montaža kako glavni i odgovorni urednik NIN-a Milan Ćulibrk uručuje tu nagradu.\nNa obodu plakata piše „Ova slika je fotomontaža i služi kao parodija na stvaran život“.\nDopisnik Danasa snimio je trafo-stanicu na uglu Futoške ulice i Bulevara kneza Miloša, koja je sa dve strane oblepljena tim plakatima uz dodatak malog plakata na kojem piše „Đilase ne ubijaj Srbiju“.\nNa Tviteru se pojavio snimak koji prikazuje momka sa kapuljačom dok lepi ove plakate u društvu devojke. On autoru snimka kaže da to radi u ime organizacije „Za narod“ i negira da ona ima veze sa SNS-om.\nS obzirom na količinu izlepljenih plakata širom grada, pa i na sremskoj strani, očigledno je da se radi o dobro organizovanoj akciji pod okriljem mraka za koju je trebalo izdvojiti poveću sumu novca. Zašto bi neka, navodno, nezavinska organizacija to radila i trošila svoje pare.\nPlakat je očigledna aluzija na prošlonedeljnu naslovnu stranu ovog nedeljnika, na kojoj je prikazan Aleksandar Vučić, fotografisan pored snajpera na sajmu oružja, što su funkcioneri Srpske napredne stranke, njihove pristalice, kao i armija botova i političara koji ih podržavaju, iskoristili za kampanju protiv NIN-a, koja dobija razmere hajke. Oni su optužili ovaj nedeljnik da priziva atentat na Aleksandra Vučića, podsećajući na ubistvo Zorana Đinđića 2003. godine.\nPotpredsednik SNS Igor Mirović izjavio je, na pitanje Danasa, da ta stranka ne stoji iza ove akcije.\n„Ne stoji iza toga SNS, ali, jednostavno, treba razumeti da je u Srbiji slobodno izražavanje, to smo videli na naslovnim stranama NIN-a. Prema tome, to znači da svako može da izrazi svoje mišljenje u javnom govoru, da zalepi neki plakat, pogledajte šta se radi na društvenim mrežama. Meni svaki dan stigne neka poruka da me neko uvredi itd. Ako želimo da gradimo društvo pravila, kodeksa, društvo kriterijuma, onda svi treba da se pridržavamo toga. To je moja poruka. Ako se jedan segment društva, bez obzira da li su to političari, članovi Tviter zajednice ili novinari, ne pridržavaju toga, onda ulazimo u sferu opšte kritike, opšte slobode što nije ništa strašno, samo treba da znamo da jedna ista pravila važe za sve. Bolje da se držimo nekih kriterijuma, pa da, recimo, kada je naslovna strana NIN-a priznamo da je napravljena greška, izdavač je to priznao, pa da kažemo: u redu, ja često napravim grešku, pa priznam, nešto smo pogrešili usmerimo se na drugu stranu. Kao što je i lepljenje plakata sa bilo kakvom sadržinom koja nekom smeta ili ga vređa, takođe stvar koju treba kritikovati. Ali, to je tako i u jednom miljeu u kome se sada nalazimo demokratija i sloboda znače slobodu za sve“, kazao je Mirović.\nMirović tvrdi da ne zna ko je izlepio sporne plakate, kaže da bi „izneo svoj sud, tom organizatoru direktno“ kada bi saznao ko je to, ali i relativizuje čitavu stvar uz napomenu „da je to tako u našoj zemlji, postoji sloboda na Tviteru, lepljenju plakata…,ne treba to odmah uzimati za negativno“.\n„Ono što treba uvek kritikovati to je kad neko nekome preti, kad ugrožava nečiju bezbednost, kada se uvredljivo izražava na najdirektniji način, kada krši nečija prava koja su garantovana zakonom, a ovo je, čini mi se, postao uvreženi vid političke i društvene borbe. Šta da kažu ljudi kojima se preti smrću, takvih ima među nama, ima onih na najvišim pozicijama i onih koji nisu“, dodao je Mirović.\nNa pitanje Danasa da li sporni plakat ne predstavlja ugrožavanje bezbednosti novinara koji se izjednačava sa kriminalcem, ubicom premijera, Mirović je odgovorio:\n„Ako se novinari osećaju ugroženi, oni treba odmah da podnesu prijavu. Državni organi treba da štite novinare sa stepenom veće pažnje nego što štite druge ljude, ja sam takođe za to. Treba odmah reagovati“, rekao je Mirović.\nPredsednik Upravnog odbora Nezavisnog udruženja novinara Vojvodine Norbert Šinkovič smatra da sporni plakati nemaju veze sa satirom.\n„ Ovo nema veze sa satirom, karikaturama, jer ovde nema konkteksta. Kada objavljujete Koraksovu karikaturu ili govorite satirično o nekim pojavama u društvu, imate konktekst u kojem ne postoji mogućnost da se drugačije čita poruka, nego kako je to sam autor zamislio. Ovde je kontekst ulica, jedan zapravo vrlo opasan kontekst zato što na plakatima stavljate fotomontažu u kojoj prikazujete istaknutog novinara, glavnog i odgovornog urednika nedeljnika kao saučesnika i saradnika jednog kriminalca. Prema tome, ovde je poruka vrlo jasna i mislim da institucije konačno moraju da reaguju, jer ovo je još samo jedan vid kampanje protiv novinara“, kaže Šinkovič.\nNa pitanje da li se plakat može tumačiti kao pretnja bezbednosti, pa i poziv na ubistvo novinara, on kaže da je u svakom slučaju reč o targetiranju i o opasnoj poruci.\n„To je targetiranje jer stavljate u kontekst koji nije realan. To je kontekst u kome jedan novinar, navodno podržava kriminalca. I u takvom kontekstu stavljate metu na čelo, leđa, na grudi novinara“, zaključuje Šinkovič.\nNovosađanima je odranije poznat ovakav vid političkih prepucavanja. SNS je ranije lepila plakate protiv bivšeg predsednikad Pokrajinske vlade, a kasnije i lidera DS Bojana Pajtića, a u više navrata i protiv bivšeg gradonačelnika, a sada potpredsednika Narodne stranke Borislava Novakovića, koji je krenuo u oštru borbu sa gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem, koga optužuje za krivično delo trgovine uticajem. A slične optužbe iznosi i za neke druge naprednjačke kadrove.\nU Vojvodini 4.500 novoobolelih od kovida 19\nFotomontažaIgor MirovićNedeljnik NINNINplakatiTviterZvezdan JovanovićNovi Sad


#izbori2020/Kampanja u samoizolaciji | SHARE FoundationSHARE Foundation\nSHARE Fondacija je u periodu od 4. maja do 18. juna pratila aktivnosti političkih stranaka i lidera u onlajn medijima i na društvenim mrežama. Predstavljamo najvažnije nalaze monitoringa predizborne kampanje.\nPrema zakonu o izboru narodnih poslanika, u Srbiji se na birališta izlazi najkasnije 30 dana pre isteka mandata tekućem sazivu parlamenta, što se u ovom ciklusu desilo 3. juna. Dakle, kako su poslednji parlamentarni izbori održani 24. aprila 2016, najkasniji datum za održavanje redovnih izbora bio je 3. maj ove godine. Izbori su najpre raspisani za 26. april, kao prvi redovni izbori u proteklih osam godina, ali je već 15. marta proglašeno vanredno stanje zbog pandemije, pa je dan kasnije izborni proces i zvanično obustavljen.\nSudeći po izjavama predstavnika vlasti, ovom prinudnom odlaganju zapravo je prethodilo još jedno – kao ustupak opoziciji, navodno isplaniran tokom međupartijskog dijaloga čijih je nekoliko sesija održano krajem 2019. pod pokroviteljstvom Evropskog parlamenta, u pokušaju da se stranke opozicije odvrate od bojkota. Kao neposredan rezultat dijaloga, predstavnici vlasti isticali su upravo „maksimalno odlaganje“ izbora.\nPrvo raspisivanje izbora obeležila je tehnička greška u živom prenosu obraćanja predsednika Srbije. Prizori masovnih okupljanja za potpisivanje i predaju izbornih lista, praćeni vestima o rapidnom širenju zaraze u Evropi, činili su se kao najava političke greške koja bi mogla skupo da nas košta. Mogućnost da se brojne predizborne aktivnosti presele sa ulica u onlajn okruženje izgledala je kao dobro rešenje, uz ohrabrujuću najavu iz kompanije Fejsbuk da će sistem transparentnosti i potvrde autentičnosti izbornih i političkih oglasa na najvećoj društvenoj mreži konačno uključiti i Srbiju.\nNakon što je vladajuća stranka predala potpise za svoju listu, objavljeno je da je registrovan prvi zaraženi u Srbiji. Nedelju dana kasnije proglašeno je vanredno stanje, a izborne radnje su prekinute.\nPrekid kampanje najmanje se osetio u medijskoj zastupljenosti predstavnika vlasti: predizborne aktivnosti zamenjene su redovnim konferencijama za štampu i reportažama o zaslugama vlasti za nabavku opreme i upravljanje krizom.\nDnevno obraćanje članova republičke vlade i kriznog štaba, pustili su u etar neprijatna pitanja novinara o izvorima zaraze, stvarnom početku epidemije u Srbiji, funkcionerskoj kampanji i sličnim. Problem je uskoro rešen uklanjanjem novinara sa konferencija.\nIako je fizičko odsustvo novinara iz prostorije u kojoj se nalaze predstavnici vlasti i/ili zdravstvenih institucija, mera kojoj su pribegle i druge zemlje, u Srbiji ove konferencije nisu realizovane uz pomoć živog video strima, koji omogućava novinarima da lično propituju odgovorne, već su sa parčeta hartije čitana unapred dostavljena pitanja.\nZa razliku od školske nastave ili kupovine, političkim aktivnostima nije omogućena puna tranzicija u digitalno okruženje. Internet se i dalje koristi ili kao surogat tradicionalnih medija, preko kog se emituju jednosmerne poruke, ili kao siva zona u kojoj je dozvoljeno sve ono što je u konvencionalnom medijskom prostoru zabranjeno.\nMada su održani u prestupnoj godini, i to na dan pomračenja Sunca, parlamentarni, pokrajinski i lokalni izbori u Srbiji protekli su bez podgrevanja paranormalne atmosfere. Nije to poen za racionalnost, već govori u prilog popriličnoj apatiji u društvu: pažnju publike nisu razbudila ni praktična pitanja poput pretnje kovida-19 ili kampanje za bojkot, pa ni niz bizarnih aktivnosti u prvim danima kampanje. Od mnogih redovnih i vanrednih izbora koji su se proteklih decenija odvijali u različitim okolnostima – ovi su, čini se, dočekani kao najmanje istorijski i nimalo presudni.\nNisu čak ni prvi u Evropi od početka pandemije, kako su to javili pojedini mediji. U Francuskoj i nemačkoj saveznoj državi Bavarskoj lokalni izbori održani su 15. marta, četiri dana nakon zvaničnog proglašenja pandemije, dok su početkom juna u okrugu Teplice u Češkoj održani vanredni izbori za mesto u Senatu, gornjem domu parlamenta.\nU regionu će uskoro biti održani parlamentarni izbori u Hrvatskoj (5. juli) i Severnoj Makedoniji (15. juli). Parlamentarni i lokalni izbori u Crnoj Gori zakazani su za 30. avgust.\nUprkos prividu redovnog stanja, svaki od ovih izbornih procesa odvija se u senci globalne zaraze koja je do sada odnela gotovo pola miliona života.\nKompanija Tviter saopštila je 2. aprila da je krajem 2019. identifikovano više klastera naloga angažovanih na „neautentičnoj“ koordinisanoj akciji promocije vladajuće stranke i njenog lidera u Srbiji, nakon čega je sa platforme uklonjeno 8,558 naloga.\nAnaliza koju je „Internet opservatorija“ američkog Stanford univerziteta objavila ubrzo zatim, pokazala je da se sa ovih naloga za par godina proizvelo ili umnožavalo više desetina miliona tvitova, dok je apsolutna većina imala zanemariv broj pratilaca sa praktično nepostojećim interakcijama. Njihova uloga je u preko 95% slučajeva bila da spamuju mrežu hvalospevima vladajućoj stranci, posebno njenom lideru, i podignu rejting zvaničnim nalozima na Tviteru. Iako su mnogi kreirani ranije, zenit aktivnosti ovih naloga počinje sredinom 2018. i kulminira tokom 2019, u vreme protesta „1 od 5 miliona“.\nOnih nekoliko procenata koji nisu služili za puko širenje odjeka, tiču se vođa trolova (poput naloga dobro poznatih zajednici @belilav11 i @1kujovic) koji su bili zaduženi za diseminaciju sadržaja i koordinisanje napada pre svega na predstavnike opozicije, ali i kritičare vlasti uopšte. Seča tzv. botova izvesno nije zaustavila prakse astroturfinga u političkom životu Srbije, izbrisani su zamenjeni novim, ali bila je ovo jedna od retkih potvrda sa strane da se onlajn prostor u Srbiji strateški zatrpava hvalospevima vladajućoj administraciji.\nTvrdnje da se takve akcije plaćaju iz budžeta ili radnim mestom u javnoj upravi, ipak neće moći da potvrde istraživači sa američkog univerziteta. Domaće tužilaštvo, nažalost, nije zainteresovano za proveru takvih navoda.\nInovacije u duhu tradicije\nAkteri na političkoj sceni Srbije pretežno su opredeljeni za tradicionalni pristup javnoj promociji. Digitalne platforme koje omogućavaju široki zahvat, masovno uključivanje građana bez obzira na prostornu i vremensku dimenziju, uglavnom se i dalje koriste za jednosmerno saopštavanje poruka.\nNi vizuelni jezik, ni rečnik ovih poruka najčešće nije prilagođen osećanju neposredne razmene na internetu; opterećeni arhaičnim frazama formalne komunikacije i ograničenjima jednosmernih medija iz prošlog veka, zvuče kao opšta mesta koje međusobno razlikuje samo logo stranke.\nSvega je nekoliko inovativnih rešenja zapaženo tokom predizborne kampanje, ali su i ona nužno bila usklađena s ovdašnjom političkom kulturom na liniji lider – pasivni elektorat.\nJedan od najupečatljivjih događaja predizborne kampanje na internetu bio je prvi onlajn skup Srpske napredne stranke tokom koga je predsednik Srbije Aleksandar Vučić govorio pred više desetina ekrana preko kojih su ga pristalice pratile iz svojih domova.\nOvaj virtuelni stranački miting prvi put je organizovan u subotu 16. maja kao alternativa masovnim skupovima širom zemlje kojih, zbog zabrane javnog okupljanja, u ovoj predizbornoj kampanji gotovo da nije ni bilo.\nSNS je na ovaj način započela svoju predizbornu kampanju pod nazivom „Za našu decu“. Pristalice naprednjaka su mogle uživo da prisustvuju događaju putem veb aplikacije Zoom, a skup je prenošen i na Fejsbuku, Instagramu i Jutjubu. Okružen ekranima, Vučić je oko 20 minuta iz studija govorio o zdravstvu, privredi, obrazovanju, investicijama, dok su dve kamere snimale njegov govor i reakcije virtuelne publike.\nNa Fejsbuku je snimak skupa lajkovalo 5,6 hiljada ljudi, komentarisalo 2,5 hiljada i šerovalo 2,4 hiljade.\nSNS je nedelju dana kasnije, u ponedeljak 25. maja, organizovala još jedan onlajn virtuelni miting koji je izgledao isto kao prvi, s tim što je ovog puta Vučić bio okružen većim brojem ekrana.\nOvaj skup ubrzo je postao tema na Tviteru gde je prozvan četvrtim nastavkom filma Matrix i distopijom. Austrijski Der Standard uporedio je događaj sa scenom iz serije Black Mirror, uz komentar: „Ovako izgledaju mitinzi u vreme korone“.\nZa razliku od prvog virtuelnog „mitinga“ američkog predsedničkog kandidata Džoa Bajdena, koji je 7. maja realizovan kao klasičan politički skup sa različitim govornicima pred glavni nastup – ali u kućnom ambijentu, sa puno tehničkih problema – ili serije virtuelnih skupova indijskih političara koji nalikuju televizijskom prenosu, Vučićev tehnološki iskorak bio je visoko stilizovana realizacija.\nEkrani sa licima pristalica izgledali su kao studijski dekor rijaliti programa, dok je utisak režiranosti vešto narušen tonski: predsednikov govor odjekivao je iz zvučnika posmatrača, oponašajući razleganje glasa gradskim trgom. Mada su posmatrači bili uključeni u nastup iz svojih domova, u raznovrsnim kadrovima svakodnevice, prizor suverenih građana koji imaju mogućnost da se u bilo kom trenutku umešaju nekim pitanjem ili zahtevom, ipak je samo vizuelni rekvizit.\nNjihov zadatak bio je da usaglašeno aplaudiraju. Bila je to premijera virtuelnog političkog mitinga u Srbiji. Digitalne tehnologije, doduše, nude i druga rešenja koja zasad nismo isprobali. Recimo, poput onog iz predsedničke kampanje u Francuskoj 2017. godine, kada je kandidat Žan Luk Melenšon koristio sopstveni hologram kako bi bio na sedam različitih mitinga u isto vreme.\nPokušaj da se nemogućnost fizičkog susreta nadomesti u onlajn sferi, primećen je i u opozicionim redovima – doduše, za užu publiku i izvan zvanične kampanje.\nVuk Jeremić, lider Narodne stranke, krajem marta je pokrenuo niz Fejsbuk razgovora „Korona dijalozi“ u kojima su učestvovali različiti stručnjaci iz sveta. Razgovore je organizovala Jeremićeva nevladina organizacija Centar za međunarodne odnose i održivi razvoj (CIRSD), a među gostima su bili Džefri Saks, Martin Varsavski, Ijan Bremer, Nil Ferguson i drugi.\nTokom kampanje kao i za vreme izborne tišine, mnogi građani su protiv svoje volje bili na meti stranačkih kol-centara. Neželjeni pozivi na privatne brojeve telefona i SMS poruke u cilju oglašavanja predstavljaju još jednu nedovoljno regulisanu oblast, koja tokom predizborne kampanje ozbiljno zadire i u sferu zaštite privatnosti i ličnih podataka građana. Jednom Nebojši iz Beograda, čiji smo slučaj posebno obradili, na kraju je prekipelo pa je pokušao da sazna na koji način su stranački „anketari“ došli do njegovih brojeva.\nU pozivima je prednjačila vladajuća SNS, koja je na dan glasanja slala poruke da podseti građane da „zaokruže broj 1 na republičkom i lokalnom listiću“, što je redni broj liste „Aleksandar Vučić – Za našu decu“. Sličnoj taktici pribegavali su i neki iz opozicije u vreme predizborne tišine: Aleksandar Šapić je građanima Novog Beograda, gradske opštine čiji je predsednik, uputio apel da glasaju prema sopstvenoj savesti, dok je koalicija Ujedinjena demokratska Srbija pozivala građane da izađu na izbore i „jačaju demokratsku opoziciju“.\nDomaći mobilni operatori su na društvenim mrežama tvrdili da podatke svojih korisnika nisu dali nijednoj stranci. Građanima za sada ostaje da odgovor na pitanje odakle njihovi brojevi u partijskim bazama, potraže od samih partija kroz mehanizme koje propisuje Zakon o zaštiti podataka o ličnosti.\nGde je i šta radi Fejsbuk…\nPočetkom godine, kompanija Fejsbuk je najavila da će od sredine marta uvesti obaveznu autorizaciju političkih oglasa u još 32 zemlje, među kojima je trebalo da bude i Srbija. Bio je to važan rezultat napora SHARE Fondacije i međunarodnih partnera da se političko oglašavanje aktera sa Zapadnog Balkana na internetu uvede u tokove koje je moguće kontrolisati, bar u onom delu koji se odnosi na najveći društveni medij.\nOva najava značila je mogućnost transparentnijeg praćenja tokova novca u izbornom procesu u Srbiji i sprečavanje potencijalnih manipulacija. Pretragom baze oglasa (Facebook Ad Library) javno bi bili dostupni podaci o ukupnim troškovima za oglašavanje, o broju oglasa, kao i podaci o konkretnim oglasima – koja demografija je targetirana oglasom, na kojoj teritoriji je oglas plasiran, i slično.\nZbog proglašenja pandemije, Fejsbuk je 20. marta odlučio da odloži početak obavezne autorizacije političkog oglašavanja u Srbiji, uz naglasak da oglašivači koji žele da korisnicima Fejsbuka prikazuju izborne ili političke oglase moraju da se autorizuju. Međutim, 26. marta je stiglo novo saopštenje u kome je rečeno da oglašivači neće moći da prođu kroz proces autorizacije do daljeg zbog smanjenja radne snage i rada od kuće.\nIzvinite, a ko to plaća?\nSHARE Fondacija je tokom monitoringa pronašla podatke koji pokazuju da je Fejsbuk ipak počeo da objavljuje informacije o troškovima političkog oglašavanja, demografiji i teritoriji za koju je oglas plasiran, ali samo za jednu stranku, pa je ostalo nejasno po kojim kriterijumima su ovi podaci objavljeni.\nOd 47 stranica stranaka i lidera na Fejsbuku koje su istraživači SHARE Fondacije posmatrali u predizbornom periodu, samo se za oglase Stranke moderne Srbije (SMS) mogu videti informacije o tome koliko je novca uloženo, koja ciljna grupa je targetirana i na kojoj teritoriji.\nOva stranica je pokrenuta u decembru 2018, a trenutno ima oko dve i po hiljade lajkova.\nIako je monitoring političkih oglasa pokazao da su sa ove stranice pokrenuta ukupno 132 oglasa u predizbornom periodu, u Ad Library se trenutno može videti da je SMS imala ukupno 84 oglasa, od kojih je 81 oglas bio u kategoriji političkih oglasa. Od ovog broja, 65 reklama je bilo fokusirano samo na Fejsbuk, 75 je išlo i na Fejsbukovu platformu Instagram, a 59 oglasa je potencijalno došlo do preko jednog miliona korisnika (Potential reach). U zavisnosti od reklame, targetirana publika je varirala po polu i godinama, a teritorijalna rasprostranjenost je takođe menjana u zavisnosti od sadržaja oglasa.\nU 81 reklamu je uloženo približno po 100 evra, što je ukupno oko 8,000 evra.\nPropaganda u dve kolone\nAnalizom smo obuhvatili zvanične stranice političkih stranaka i lidera koji su ušli trku za parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore, ali i stranaka koje su u septembru 2019. godine najavile da će ih bojkotovati ukoliko se izborni uslovi ne poboljšaju. Nakon nekoliko sastanaka na Fakultetu političkih nauka u Beogradu na kojima su stranke vladajuće većine i opozicija pokušali da izglade situaciju, deo opozicije okupljen oko Saveza za Srbiju (SZS) odlučio je da ipak ostane pri odluci o bojkotu.\nStranke čije su se Fejsbuk stranice oglašavale tokom kampanje\nS proglašenjem vanrednog stanja zbog pandemije, predizborne aktivnosti su suspendovane, da bi početkom maja kampanja ponovo krenula. U međuvremenu su neke od stranaka koje su najavile bojkot odlučile da ipak izađu na izbore, pre svega Pokret slobodnih građana (PSG) i grupa stranaka okupljena oko koalicije Ujedinjena demokratska Srbija (UDS), čiji članovi su od početka kritikovali ideju bojkota.\nLideri stranka čije su se Fejsbuk stranice oglašavale tokom kampanje\nMnoge velike stranke i lideri se uopšte nisu promovisali putem političkih oglasa na ovoj društvenoj mreži tokom predizbornog perioda. Tako na primer, zvanični nalozi Sergeja Trifunovića, Saše Radulovića i Ivice Dačića nisu imali nijedan oglas, kao ni stranice SZS, Srpske radikalne stranke, Liberalno-demokratske partije i više manjih stranaka.\nOne stranke i lideri koji su odlučili da izdvoje novac za promociju na Fejsbuku, pokrenuli su ukupno 872 politička oglasa u prvom posmatranom periodu od 4. maja do 18. juna.\nPolitičko oglašavanje na Fejsbuku počelo je sporo, sa jedva nekoliko oglasa u prvoj nedelji predizborne kampanje od ukidanja vanrednog stanja. Iz nedelje u nedelju stranke su polako pojačavale oglašavanje koje je u junu, sa približavanjem dana izbora, postajalo intenzivnije. UDS je prva počela sa političkim oglasima već 4. maja, a sutradan je promociju započeo i Aleksandar Šapić. Najviše oglasa u jednom danu tokom posmatranog perioda imala je SMS (19), dok je pokret Dosta je bilo poslednjeg dana kampanje imao 11 aktivnih oglasa – od kojih su neki bili aktivni i tokom izborne tišine.\nZa oko mesec i po dana oglašavanja na Fejsbuku najviše su se oglašavale opozicione stranke koje su odlučile da učestvuju na predstojećim izborima.\nNajviše političkih oglasa imala je koalicija više opozicionih stranaka okupljenih oko UDS – Srbija 21, koalicija oko Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) – Vojvođanski front (VF), SMS i Građanski demokratski forum (GDF), a na listi se našla i poslanica Demokratske stranke Gordana Čomić, dok je listu podržala i Nataša Vučković.\nUkupno 214 oglasa je u posmatranom periodu imala ova koalicija, ali se u promociji istakla zvanična Fejsbuk stranica SMS preko koje je iznela preko 60% reklama – ukupno 132. U kampanji je sa stranice UDS pokrenuto 67 oglasa, dok se u promociju u manjem procentu uključila i LSV sa 15 oglasa. UDS je imao i više oglasa koji su upućeni građanima na lokalu, kao što je Valjevo gde je na lokalnim izborima učestvovala lista „Vratimo osmeh Valjevu 7“ ili beogradska opština Zvezdara gde se kandidovala lista „Naša Zvezdara“.\nUDS je lista koja je prva počela sa političkim oglašavanjem na Fejsbuku, već 4. maja, a do kraja kampanje je bila konstantna u promocijii pre svega osoba koje su deo njene liste. Kampanja ove stranke nije bila liderska, kao što je to bio slučaj u većini drugih kampanja, jer se radi o koaliciji više stranaka.\nDva lokalna lidera, Nebojša Zelenović i Aleksandar Šapić, imala su zapažene kampanje na Fejsbuku koje su sprovođene preko njihovih ličnih stranica.\nZelenović je kao gradonačelnik Šapca odlučio da izađe na izbore u gradu u kome SNS nije na vlasti već njegova stranka Zajedno za Srbiju (ZZS) i u cilju kampanje za lokalni parlament imao je 124 politička oglasa. Zelenović je krenuo sa oglašavanjem sredinom maja i do kraja predizborne kampanje gotovo je svakodnevno imao više aktivnih oglasa, da bi u poslednjoj nedelji pred izbore imao najviše šest oglasa u toku jednog dana. Iako je Zelenović kao gradonačelnik bio glavna ličnost kampanje, politički oglasi su s jedne strane promovisali ljude na listi za lokalne odbornike, a sa druge strane dosadašnje uspehe lokalne vlasti, kao što su 800 bunara u šabačkim selima ili planovi za obnovu škola u gradu.\nPredsednik opštine Novi Beograd i lider Srpskog patriotskog saveza – SPAS, Aleksandar Šapić, takođe je lično vodio kampanju za parlamentarne izbore na koje je odlučio da izađe samostalno; za promociju je pokrenuo 104 oglasa. Šapićeva onlajn kampanja je bila liderskog karaktera, sa njim kao predsednikom stranke u fokusu promocije ideja za koje se zalaže. Tokom kampanje, Šapić je svoje nekadašnje uspehe u državnoj vaterpolo reprezentaciji koristio za promociju sebe kao lidera koji može da donese prave odluke za Srbiju. Snimci dok daje golove na reprezentativnim utakmicama bili su okosnica njegovih promotivnih videa. Iz analize političkih oglasa po danima, vidi se da je Šapićeva kampanja bila relativno konstantna od početka predizbornih aktivnosti, ali da je u junu pojačano političko oglašavanje sa više aktivnih oglasa u jednom danu.\nOstale stranke i lideri koji su odlučili da učestvuju na izborima imali su značajno manje oglasa.\nPokret Srpska desnica Miše Vacića nalazi se na četvrtom mestu po broju oglasa stranaka koje su učestvovale u kampanji – ukupno 61, od čega su 53 oglasa pokrenuta sa stranice stranke, a osam sa lične stranice Vacića.\nSledi nekoliko pokreta: PSG Sergeja Trifunovića sa 49 oglasa, pokret Dosta je bilo sa 31, kao i pokret Metla 2020, koji čine Demokratska stranka Srbije, Grupa za prosperitet Srbije, Udruženje starosedelaca iz Kraljeva, te Tim za život, koji je imao 29 oglasa. Studentski pokret 1 od 5 miliona, koji je u januaru odlučio da izađe na izbore jer su opozicione stranke, kako su rekli, odustale od „Dogovora sa narodom“, imao je 27 oglasa. Nova stranka i Zelena stranka, koje su potpisale koalicioni sporazum za zajednički nastup na izborima pod sloganom „Nek maske padnu“, imale su 16 oglasa.\nVladajuća SNS preko svoje stranice na Fejsbuku imala je samo 30 oglasa u posmatranom periodu, dok je stranica koja nosi ime predsednika SNS Aleksandra Vučića imala 10. U poređenju sa velikom dominacijom u nacionalnim elektronskim i štampanim medijima, SNS je imala skromnu kampanju na Fejsbuku. Glavna ličnost oko koje se kampanja vodila je bio Aleksandar Vučić, sa dva onlajn mitinga tokom kojih je predstavio glavne poruke SNS za budući period. Fejsbuk oglašavanje SNS izdvaja se po tome što je značajan prostor dalo promociji novih lica ove stranke. Istaknuti funkcioneri SNS koji su u ranijim kampanjama igrali važnu ulogu, u ovoj se gotovo nisu pojavljivali.\nMeđutim, mali broj oglasa sa zvanične stranice SNS nije bio jedini način za promociju naprednjaka, jer je ova stranka značajan deo političkih oglasa plasirala putem nezvanične stranice pod nazivom „150+ Borba za bolji život u Srbiji“.\nStranicu je pokrenula Informativna služba SNS u martu 2019. godine, ima oko 17,000 pratilaca, a tokom predizborne kampanje promovisala je nova lica SNS, dosadašnje uspehe Vlade Srbije kao i političke poruke predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nSa ove stranice SNS je pokrenula ukupno 76 oglasa tokom šest nedelja kampanje, dok je tokom izborne tišine bilo aktivno ukupno 92.\nKoalicioni partner SNS u odlazećem sazivu Vlade, Socijalistička partija Srbije (SPS) imala je svega 13 oglasa, uz još 11 oglasa Dragana Markovića Palme čija je Jedinstvena Srbija na izbore izašla zajedno sa SPS-om. SPS je sa političkom promocijom krenula tek početkom juna sa tri oglasa i nije se oglašavala do poslednje nedelje kampanje, kada je u poslednja tri dana pred izbornu tišinu pokrenula osam oglasa.\nStranka demokratske akcije Sandžaka (SDA), koja je u Novom Pazaru na vlasti u koaliciji sa SNS, imala je devet oglasa, a parlamentarna stranka Savez vojvođanskih Mađara (SVM) imala je četiri oglasa.\nStranke koje su odlučile da bojkotuju parlamentarne izbore vodile su u određenoj meri kampanju za bojkot koju je predvodio SZS. Ovaj savez okuplja deset stranaka i pokreta koji su učestvovali u osnivanju: Demokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zdrava Srbija, Levica Srbije, Narodna stranka, Srpski pokret Dveri, Pokret za preokret, Pokret Otadžbina, Udruženi Sindikat Srbije Sloga i neformalna grupa građana bliska inicijatoru okupljanja, Draganu Đilasu. Kasnije se pokretu priključila stranka koju je osnovao sam Đilas, Stranka slobode i pravde, a iz SZS su isključene Zdrava Srbija i ZZS zbog odluke da učestvuju na lokalnim izborima.\nSZS, koji je kritikovao izborne uslove zbog zatvorenosti nacionalnih medija za opozicione lidere, nije u punoj meri iskoristio internet i Fejsbuk promociju kako bi do što većeg broja građana došla ideja o bojkotu izbora. Ovaj savez je ukupno imao 106 oglasa, što je značajno manje od opozicionih stranaka koje su odlučile da učestvuju na izborima.\nZvanična Fejsbuk stranica Stranke slobode i pravde imala je 39 političkih oglasa, dok je stranica Dragana Đilasa pokrenula 20. U promociji bojkota značajno je učestvovala i Demokratska stranka sa 28 oglasa i još 11 sa zvanične stranice predsednika DS Zorana Lutovca. Pokret Dveri, koji je u medijima bio aktivan zagovarač bojkota, doprineo je kampanji sa samo pet oglasa, dok su Narodna stranka i njen lider Vuk Jeremić imali svega tri.\nFinansiranje političkih stranaka tokom izbora i način trošenja novca je važan aspekt izbornog procesa. Monitoring oglašavanja je pokazao da tokovi novca za Fejsbuk oglašavanje tokom ove kampanje, kao i ranijih godina, nisu bili transparentni. Jedini način da građani, novinari i istraživači saznaju koliko novca političke stranke troše za ovu vrstu promocije jesu izveštaji Agencije za borbu protiv korupcije, koji se ponekad objavljuju i šest meseci nakon izbora, kada sve stranke pošalju svoje izveštaje o troškovima kampanje. Čak i tada ne možemo znati koliko je tačno novca potrošeno, s obzirom na to da izveštaji Agencije grupišu troškove po kategorijama, pa Fejsbuk oglašavanje može postati deo ukupnog troška oglašavanja.\nOvaj način objavljivanja informacija o troškovima je problematičan i zbog toga što se u objavljenim izveštajima ne može proveriti da li su stranke prijavile sve troškove oglašavanja na Fejsbuku, što potencijalno može voditi zloupotrebama. Ovo je posebno značajno ako imamo u vidu da stranke mogu voditi kampanju i putem alternativnih stranica na Fejsbuku, koje nisu zvanično sredstvo komunikacije, što je tokom ovog monitoringa potvrđeno kao praksa.\nZanimljiv dodatak onlajn kampanji bile su stranice na Fejsbuku koje su na posredan način promovisale izlazak na izbore, a u pojedinim slučajevima i vladajuću stranku.\nStranica „Pristojna Srbija“, koja ima preko 13,000 pratilaca, promovisala je važnost izlaska na izbore tokom predizbornog perioda, ali i nekoliko fukcionera SNS i ministara u Vladi Srbije: na ovoj stranici našlo se mesta za kadrove premijerke Ane Brnabić tokom otvaranja mreže pametnih govornica, ili ministarki Zorane Mihajlović i Jadranke Joksimović u promociji projekta o rodnoj ravnopravnosti. Osnovana u martu 2019. stranica u svom opisu nema podatke o tome ko stoji iza nje; piše samo da su to „Ljudi koji žele čiste ulice. Ljudi koji żele uređenu državu.“\n„Volimo srpsku opoziciju“ je još jedna stanica koje je bila aktivna tokom kampanje. Nju trenutno prati preko tri hiljade ljudi, a glavne poruke podsmevanje i parodija na račun opozicionih lidera Dragana Đilasa, Sergeja Trifunovića, Zorana Živkovića i drugih. U opisu stranice, koja je osnovana u aprilu 2019, nema podataka ko je zvanično vodi osim što piše: „Nema tu posebne ambicije osim da jebemo vođe opozicije što misle da smo živeli u pečurci i da smo izlapotine.“\nTokom predizborne kampanje, Fejsbuk stranica „Zavisni Novinari“ je pojedine novinare, medije i opozicione lidere označavala kao one koji ne rade u interesu Srbije, a neke od njih nazivala i „srbomrscima“. Među medijima koje ova stranica označava kao nepoželjne su TV N1, nedeljnik NIN, portal KRIK, agencija BETA i drugi. Stranica je otvorena tokom kampanje, 13. juna, i trenutno ima svega 140 pratilaca. U njenom opisu nalazi se sajt Breitbart.rs, bez potvrđenih veza sa američkim desničarskim portalom Brajtbart njuz.\nStranica „Zajedno za promene“ je mesto sa koga je vođena kampanja protiv bojkota izbora opozicionih stranaka, ali i sa koje se kritukuje vlast SNS. Predstavlja se kao glas naroda i promoviše snimke sa protesta koji je organizovao pokret 1 od 5 miliona. Pokrenuta u julu 2019, stranicu prati preko sedam hiljada ljudi, a u opisu stoji: „Zajedno do suštinskih promena, protiv tiranije i mraka koji se nadvio nad Srbijom!“\nStranica „Za Evropu“ je kroz niz video klipova i objava promovisala proevropske ideje u Srbiji kao što su EU integracije, investicije koje dolaze iz EU, načini na koje EU pomaže Srbiji u borbi za čistiju životnu sredinu, doprinosi razvoju sela, bezbednosti i tako dalje. Sa ove stranice građani su pozvani da izađu na izbore jer „ukoliko žele da budu građani Evrope“ treba da glasaju za evropsku budućnost Srbije; takođe su promovisani ekonomski uspesi Vlade Srbije, deljena su svečana otvaranja fabrika i drugih infrastrukturnih projekata predsednika Vučića tokom predizborne kampanje, kao i njegov intervju za Radio Slobodna Evropa. Osnovana je u julu 2019, a u opisu je objašnjeno da je „namenjena građanima Srbije koji žele da budu u toku sa novinama iz EU i koji podržavaju ulazak naše zemlje u Evropsku Uniju.“\nZatišje na Tviteru\nTviter se u Srbiji daleko ređe koristi nego Fejsbuk ili Instagram, ali sadržaji koji se objavljuju na toj mreži iz nekog razloga pobuđuju znatno veći interes u tradicionalnom javnom prostoru – „tviteraše“, anonimne i poznate podjednako, u različitim prilikama često pominju državni funkcioneri i politički analitičari, posvećuje im se značajan medijski prostor, pa čak i čitave televizijske emisije.\nZa razliku od velikih društvenih medija, gde se izdvaja više novca za reklame, a nastupi su osmišljeni i planirani, Tviter je omiljeno poprište spontanih obračuna aktivista, pristalica i protivnika raznih opcija, čija smatranja neće završiti u beskrajnom nizu pratećih komentara ispisanih sitnim slovima. Tviter je, takođe, uobičajeni front trolova ili „botova“, astroturfinga i drugih oblika manipulacije. Uprkos ovim nanosima zagađenja, preglednost platforme i brzina razmene i dalje privlači obilje kvalitetnih sadržaja.\nU prvoj, znatno opsežnijoj analizi predizborne kampanje u onlajn sferi koju smo radili uoči parlamentarnih izbora 2016. godine, Tviter je zauzeo skroman prostor, ali su podaci prikupljeni sa ove mreže pružali jasne indikatore političkih aktivnosti. Vizuali izvedeni iz tih podataka održavali su oštru polarizaciju učesnika predizborne trke: najveći broj tačaka (nodes) oko SNS napadao je Demokratsku stranku uz haštag #DsDno, dok su uredno retvitovali sve ono što su objavljivali stranački zvaničnici i aktivisti na višim nivoima.\nPredizborna kampanja 2016: SNA vizualizacija veza između naloga\nOve godine, međutim, vladajuća partija nije pokazala poseban interes za kampanju na Tviteru. O razlozima možemo samo da nagađamo: možda se delimično kriju u činjenici da je sa ove mreže uklonjeno 8,500 tzv. botovskih naloga koji su služili promociji stranke, što smo saznali proletos; ili je, naprosto, odlučeno da se na Tviteru, kao i na ostalim digitalnim platformama, ovog puta neće voditi agresivna kampanja.\nAnalizu socijalnih umrežavanja na Tviteru (Social Network Analysis, SNA) sproveli smo tako što smo izdvajali tvitove sa određenim haštagom – na primer #izbori2020 ili #bojkot.\nKvantitativna analiza prikupljenih podataka pokazala je da su tvitovi naloga @ZoranLutovac (predsednik DS), @Radoholicar (politički komentator Boban Stojanović) i @slavisa (funkcioner SNS Slaviša Mićanović Mićan), koji su sadržali praćene haštagove, bili najviše retvitovani i citirani tokom kampanje. Lutovac je promovisao bojkot, Mićanović je promovisao svoju stranku, dok se Stojanović bavio analizom predizbornih aktivnosti. Na mapi je vidljivo da su Stojanovićeve interakcije češće sa nalozima bližim DS, koji ga najviše retvituju i citiraju. Od javnih ličnosti van politike, po učestalosti tvitova sa haštagom #izbori2020 istakao se pevač Vlado Georgiev.\nIz dela zajednice koja je promovisala bojkot, kao uticajni (najčešće retvitovani) pojavljuju se nalozi @Demistifikator, @FantomiSRB, @ZeljkoKisa, @RadojevGoran, @draganarakich, @mantanja. Osim DS, u kampanji bojkota aktivan je bio i pokret Ne davimo Beograd (@nedavimobgd).\nZnačajan broj interakcija beleže i nalozi pojedinih medija kao što su CINS, Danas, Južne vesti i N1. Posebno je uočljivo gotovo potpuno odsustvo interakcija između tabora za bojkot i SNS dok su interakcije između bojkot-fronta i PSG koji je takođe učestvovao na izborima, značajno brojnije.\nUočljivo je i da tvitove dva naloga iz SNS-sfere, @slavisa i @JavnostSRB, u većoj meri retvituju aktivisti i nalozi gradskih odbora SNS-a. Zvaničan nalog vladajuće stranke nije koristio haštag #izbori2020, te se ne pojavljuje na ovoj mapi.\nPredizborna kampanja 2020: SNA vizualizacija veza između naloga\nNa Tviteru je u periodu od 4. maja do 18. juna napisano skoro 15,000 tvitova o izborima korišćenjem haštagova #izbori2020 i #bojkot2020. Uz ova dva haštaga, analizirana je učestalost korišćenja haštaga #pukliSu, #Srbija i #SavezZaSRB koji su upotrebljeni preko 2300 puta.\nSa ukidanjem vanrednog stanja, tokom maja se intenzivirala rasprava o izborima na Tviteru koja je vrhunac dostigla 12. maja. Tog dana napisano je preko hiljadu tvitova, a među značajnijim događajima tog dana je bilo kontroverzno saopštenje UDS koja je predložila ukidanje Radio televizije Srbije zbog, kako su naveli, političke pristrasnosti. Pored toga, pokret Metla 2020 je predao svoju izbornu listu, a SPS je krenula u predizborne aktivnosti. Od sredine maja Tviter aktivnosti su imale određeni pad, ali je početkom juna zainteresovanost za temu izborne kampanje polako rasla. Tako je 8. juna napisano skoro hiljadu tvitova – tog dana su socijalisti održali veliki predizborni miting, lider Dveri pozvao je sve opozicione stranke u bojkot, a pokret 1 od 5 miliona pozvao je bojkotaše da učestvuju na izborima. U poslednjoj nedelji pred glasanje najviše se pisalo o izborima, pre svega 18. juna (oko 1400 tvitova), na dan kada je počela izborna tišina.\nObjavljeni tvitovi su analizirani i prema najaktivnijim korisnicima, prema tome koji korisnici su najčešće bili pominjani, ko ih je najčešće pominjao kao i to koji su tvitovi bili najviše retvitovani.\nNiški portal Južne vesti objavio je najviše tvitova (230) koristeći analizirane haštagove pre svega kroz objave o nizu debata pod nazivom „Do izborne ćutnje glasno o problemima Niša“ koje su emitovane uživo na Fejsbuk stranici Južnih vesti, a o kojima je sa Tviter naloga ovog medija intenzivno izveštavano.\nNalog @demistifikator nalazi se na drugom mestu po broju tvitova (200 o izborima), a na trećem mestu je zvaničan nalog SMS (@sms_modernisti) sa 161 objavljenim tvitom.\nMeđu 25 najaktivnijih korisnika su i Tviter nalozi portala Danas, pokreta Ne davimo Beograd i narodne poslanice Tatjane Macure.\nObjavljeni tvitovi su analizirani i prema tome koja pojedinačna objava je imala najviše deljenja. Na prvom mestu od 25 najuspešnijih objava nalazi se funkcioner SNS Slaviša Mićanović.\nTvit objavljen 10. maja retvitovan je 427 puta. Dinamične aktivnosti suspendovanja ili brisanja naloga, uslovila je da se na ovom tvitu sada prikazuje niža cifra, svega 333 retvita.\nDva dana nakon Mićanovićevog uticajnog tvita, predsednik DS Zoran Lutovac (@ZoranLutovac) napisao je da „Vučić pokušava da preuzme DS uz pomoć nekolicine svojih ljudi u stranci“. DS je u poslednjih nekoliko meseci prolazi kroz turbulentan period: pojedini članovi Glavnog odbora stranke dovode u pitanje aktuelno rukovodstvo i traže vanredne stranačke izbore. Za ovu objavu Lutovac je tokom monitoringa dobio 361 retvit, a trenutno ih ima ukupno 409.\nNa trećem mestu našao se tvit sa naloga @ZeljkoKisa sa videom novinarke Tatjane Soldatović Manojlović u kome ona objašnjava kako se vlast plaši bojkota i zašto neće izaći na izbore. Ova objava dobila je 221 retvit od 13. juna kada je objavljena do kraja monitoringa, ali sada je broj retvitova spao na 196.\nZanimljivo je i da se tri tvita analitičara Bobana Stojanovića nalaze u 10 najretvitovanijh objava tokom posmatranog perioda.\nNajčešće citirani tviteraši bili su predsednik DS Zoran Lutovac (1212), politički analitičar Boban Stojanović @radoholicar (1011) i nalog pod nazivom @JavnostSrb (897).\nLutovac je najčešće citiran zbog tvita iz sredine maja u kome govori kako „Vučić pokušava da preuzme DS uz pomoć nekolicine svojih ljudi u stranci“, a najviše interakcije je imao sa Tviter nalogom @demokrate i stranačkim kolegom Goranom Radojevim.\nBoban Stojanović je najviše reakcija tviteraša dobio za sledeću objavu:\nOvaj tvit se naslanja na raniju objavu Stojanovića u kojoj je obavestio javnost da je poslao zahtev za pristup informacijama od javnog značaja Republičkoj izbornoj komisiji kako bi dobio podatke o tome na koji način su stranke skupljale potpise za kandidaturu. Nalog sa kojim je Stojanović najčešće komunicirao je @draganarakic953.\nTviteraš Javnost SRB je najviše interakcija imao sa nalogom @Predrag_Ma, a objava za koju je dobio najviše reakcija jeste video snimak koji kritikuje Miroslava Parovića, kao navodnog opozicionara koji zapravo radi kao direktor u EPS-u.\nDobri, stari onlajn mediji\nVladajuća SNS bila je dominantna politička stranka u onlajn medijima tokom predizborne kampanje, dok se o bojkotu izbora, korona virusu i Evropi najčešće izveštavalo, pokazuju podaci monitoringa devet nacionalnih onlajn medija u periodu od 4. maja do 18. juna.\nAnaliza je obuhvatila sledeće portale: B92, Blic, Danas, Kurir, Mondo, N1, Nova S, RTS i Telegraf. Monitoring je pratio izveštavanje o glavnim političkim akterima, 59 stranaka i 33 lidera, kao i spisak od 18 tema.\nSa odabranih portala prikupljani su tekstovi iz rubrika „Izbori 2020“ ili „Politika“, u zavisnosti od toga kako su na sajtovima bile klasifikovane vesti o kampanji. Zatim je vršena analiza koliko su se puta ključne reči, tj. partije, lideri i teme, spominjale u prikupljenim tekstovima.\nSvih devet nacionalnih onlajn medija koji su analizirani najviše medijskog prostora su posvetili izveštavanju o SNS. Na drugom mestu se našao opozicioni SZS koji je bojkotovao izbore, a na trećem koalicioni partner SNS u odlazećoj Vladi, SPS. Najmanje se izveštavalo o stranci Albanska demokratska alternativa – Ujedinjena dolina, pokretu Ne davimo Beograd, Ruskoj stranci i stranci ZZS.\nUkupno gledano, reči „SNS“, „Aleksandar Vučić“ kao i imena drugih funkcionera naprednjaka, pojavile su se skoro osam hiljada puta u vestima na domaćim portalima. Podaci pokazuju da su naprednjaci bili toliko dominantna tema da su svi ostali politički akteri zajedno bili više nego duplo manje zastupljeni. Najviše vesti u kojima se spominje SNS objavljeno je na sajtu Blica i Nova S, a najmanje na sajtu RTS-a.\nPortali RTS, B92 i Telegraf, pored SNS, SZS i SPS, dali su više prostora vestima o UDS; na sajtovima N1 i Mondo su vesti o radikalima bile učestalije, a Stranka pravde i pomirenja, nekada poznata kao Bošnjačka demokratska zajednica Sandžak, dobila je značajno pokrivanje u Kuriru.\nIako je korona virus već mesecima dominantna tema u svetskim medijima, monitoring zastupljenosti tema u onlajn medijima pokazuje da se ključna reč „Evropa“ ili „EU“ najčešće pojavljivala u vestima na internetu. Na drugom mestu je tema bojkota izbora, a izveštavanje o korona virusu se našlo na trećem mestu.\nPortal Nova S, koji je najmlađi nacionalni onlajn medij pokrenut krajem februara, imao je najveću produkciju vesti o temama koje su bile deo monitoringa. Ovaj medij je najviše izveštavao o bojkotu opozicije pa se reč bojkot na portalu Nova S pojavila oko 1200 puta u vestima, reč EU preko 900 puta, a reč korona oko 250.\nPored portala Nova S, značajnu produkciju vesti o ovim temama imali su sajtovi Blic i Danas. Kao i u slučaju političkih aktera, sajt RTS je imao najmanji broj vesti o analiziranim temama: reč bojkot se pojavila oko 90 puta, reč korona oko 30, a reč Evropa nesto malo više od 20 puta.\nNedostatak izričitog propisa koji uređuje predizborne aktivnosti u onlajn sferi, ostavlja mogućnost da u vreme dok u fizičkom prostoru traje izborna tišina – na internetu i dalje odjekuju poruke političkih takmaca.\nZakon o izboru narodnih poslanika kaže da je izborna propaganda putem „sredstava javnog obaveštavanja“ zabranjena 48 časova pre dana održavanja izbora i na dan održavanja izbora do zatvaranja biračkih mesta. Poslednje zvanično tumačenje ove odredbe dobili smo 2014. godine, od tadašnjeg predsednika Republičke izborne komisije Dejana Đurđevića, koji je rekao da se zabrana odnosi i na internet.\nPosebno je pitanje koliko takva mera ima smisla, na koji način bi se sprovodila i zašto se ne sprovodi ako već postoji. Tek, u ovom izbornom ciklusu izborna tišina je trajala od ponoći 18. juna do zatvaranja birališta 21. juna. Poduži spisak Fejsbuk stranica političkih partija i lidera koje su u tom periodu imale aktivne oglase, odnosno sponzorisane objave, ukazuje da na internetu ni ovog puta nije bilo tišine.\nSledeće stranice su imale aktivne oglase tokom izborne tišine: Dosta je bilo, Aleksandar Šapić, Dragan Đilas, Nebojša Zelenović, Srpska desnica, Nova Srbija, SMS, DS, PSG, Zoran Lutovac, Dragan Marković Palma, Dveri, Stranka slobode i pravde, Metla 2020, Ne davimo Beograd, 1 od 5 miliona, LSV, SNS, SPS, SDA Sandžaka, Nova stranka, Miša Vacić i UDS.\nSMS je imala veliki broj aktivnih političkih oglasa tokom izborne tišine (101 oglas) u kojima je pozivala građane da izađu na birališta i zaokruže broj 7, uz promociju svojih kandidata za narodne poslanike, kao što je video objava „Imaš za koga da glasaš“ promovisana i na dan izbora.\nIzbornu tišinu prekršio je i pokret Dosta je bilo sa 28 aktivnih političkih oglasa u kojima su pozivali građane da glasaju za njihovu listu, ali i kritikovali političke protivnike: uzoran primer je video-oglas pod nazivom „Pogledajte kako reaguju ministar Nebojša Stefanović i Sergej Trifunović kada ih Saša Radulović uhvati u laži“.\nNi Aleksandar Šapić nije poštovao pravilo o izbornoj tišini: preko svoje stranice je objavljivao oglase kojima promoviše sebe kao lidera koji zaslužuje poverenje građana.\nVladajuća SNS je imala tri aktivna politička oglasa tokom izborne tišine u kojima se obraćala mladima koji prvi put izlaze na birališta i pozvala ih da zaokruže broj jedan. Suprotno pravilima, naprednjaci su promovisali svoju stranku tokom izborne tišine i putem alternativne stranice „150+ Borba za bolji život u Srbiji“ gde su u ovom periodu bila aktivna čak 92 oglasa.\nSudeći po prvim utiscima, analitičari – ali i široki onlajn komentarijat sa mreža – slažu se u oceni da je ovo bila veoma čudna kampanja. Možda samo nismo navikli na odsustvo grube utakmice, upadljivo tiši ton agresivnih nastupa, tek poneki incident u medijskom ambijentu koji nije do kraja zagušen političkim oglasima: što je sve zajedno možda bio jedan od neobjavljenih rezultata međustranačkog dijaloga s kraja prošle godine.\nS druge strane, možda je sve bilo kao po starom, samo je građanima raspon pažnje bitno sužen, rascepkan poplavom vesti o pandemiji, svađama oko bojkota i strahom od hladne ekonomske jeseni. Možda više nismo u stanju ni da registrujemo lavinu predizbornih obećanja i ubeđivanja.\nZa dobru analizu, politikolozima će svakako koristiti podaci koje smo prikupili tokom praćenja izborne kampanje. U skladu sa dobrom praksom, objavljujemo ih u sirovom obliku, na dalju obradu i tumačenja. Posebno će biti zanimljivo sagledati raskorak između resursa uloženih u kampanje na internetu i konačnih izbornih rezultata.\nTehnički limiti diktirali su nam propuštanje funkcionerske kampanje iz medijskih rubrika koje nismo ciljali i širi obuhvat tema na mrežama. Monitoring ove vrste ima brojna ograničenja, uslovljena jezikom sa malo govornika čije je mašinsko parsovanje kreativni izazov a merenje sentimenta praktično nemoguća misija, kao i politikom globalnih korporacija koje na malim tržištima ne osećaju obavezu da poštuju pravila igre.\nFejsbuk još uvek nije obezbedio punu transparentnost oglašavanja za građane u Srbiji: oglasi nestaju kada više nisu aktivni. Reklamne poruke koje smo ručno prikupili stoga predstavljaju bazu velike vrednosti. Podaci o troškovima kampanje u izveštajima Agencije za borbu protiv korupcije jednom će morati da obuhvate i direktne i posredne reklamne aktivnosti na internetu; što pre, to bolje za vladavinu prava.\nStrankama i aktivistima može biti korisno da se suoče sa brojkama koje na jednom mestu govore o tome koliko su neiskorišćene mogućnosti društvenih medija na internetu, gde svoje vreme provodi većina građana Srbije i praktično čitava populacija mladih. Televizijski ekrani uveliko su pretvoreni u rekvizite.\nIstraživanje je sprovedeno uz podršku Fondacije Hajnrih Bel – predstavništvo Beograd\nUrednik: Andrej Petrovski\nTekst: Milica Jovanović, Anđela Milivojević\nRazvoj softvera: Miloš Stanojević\nVizualizacije: Vladan Joler, Olivia Solis Villaverde\nIstraživački tim: Bojan Perkov, Nevena Martinović, Kristina Ćendić, Anka Kovačević, Sonja Kolundžija, Milica Čubrilović


B92 - Izbori 2012 - Nikolić se čuo sa Dačićem\nponedeljak 7.05.2012 | 13:55\nNikolić se čuo sa Dačićem\nLider SNS-a Tomislav Nikolić izjavio da još nije bilo razgovora sa socijalistima o formiranju nove vlade, ali da se tokom noći čuo sa Ivicom Dačićem.\nNikolić je izjavio da je sa liderom SPS-a razmenio čestitke u vezi sa izbornim rezultatima.\nNikolić je u Jajincima, gde je dan nakon opštih izbora nastavio kampanju, rekao da želi da bude predsednik svih građana i da poziva birače svih stranaka koje su se zalagale za promene da u drugom krugu predsedničkih izbora glasaju za njega.\nNikolić očekuje da će Srbija dobiti vladu posle drugog kruga predsedničkih izbora.\nLider naprednjaka je naveo da se tokom izborne noći čuo sa liderom SPS Ivicom Dačićem, ali da je u pitanju bio sam"kurtoazni" razgovor, odnosno razmena čestitki u vezi postignutih izbornih rezultata.\nOn je naglasio da je za "ozbiljniji razgovor" sa socijalistima oko formiranje nove vlade potrebno da se prvo "slegne mulj izmedju SPS i DS koji je podignut sinoćnjim Dačićevim nastupima".\nNikolić je ocenio da je lider SPS sinoć bio previše "euforičan" i da nije dobro to što preko medija "ucenjuje stranke koje su osvojile više glasova od SPS".\n"Dačić takvim ponašanjem može da naljuti potencijalne partnere na političkoj sceni", rekao je Nikolić i na pitanje da li time implicira moguću saradnju sa DS dodao da ništa ne implicira.\nLider naprednjaka je, na pitanje da li računa na podršku D S S, s obzirom na izjavu lidera te stranke Vojislava Koštunice da je za to potrebno da se odrekne insistiranja na ulasku Srbije u EU, rekao da će tokom dana razgovarati sa Koštunicom, posle čega će moći nešto više da kaže o tome,\nOn je dodao da očekuje podršku birača koji su u prvom krugu glasali protiv politike Borisa Tadića i precizirao da time misli na one koji su glasali za DSS, SRS i pokret "Dveri".\nNa pitanje o eventualnoj saradnji sa URS, Nikolić je podsetio da je lider te stranke Mladjan Dinkić još uoči izbora poručio da ne želi saradnju sa SNS, ocenjujući da je ta lista prešla cenzus zahvaljujući predsedničkom kandidatu Zoranu Stankoviću, a ne Dinkiću.\nNikolić je rekao da kampanju za drugi krug predsedničkih izbora počinje u Jajincima, jer je u tom mestu koalicija koju predvodi ostvarila najbolji rezultat i istakao da time želi da pokaže da se pobeda može ostvariti i u svim drugim mestima u Srbiji.


Radio Slobodna Evropa: Albanija konkurencija Ulcinju - Lajme nga Ulqini\n“Albanija je napravila veoma velik iskorak na cijeloj svojoj obali nešto dužoj od 350 km. S druge strane, u Ulcinju ništa značajno nije napravljeno. Mi nijesmo u stanju da napravimo jednu običnu dionicu puta od Ulcinja prema graničnom prelazu Sukobin od 13,5 km koja već godinama predstavlja usko grlo”, ističe Canka dodajući da se u Ulcinju, umjesto unapređenja infratstrukture – nazaduje.\n“Moramo da obnovimo infrastrukturu, da ulažemo mnogo više u obnovu zapuštenih i devastiranih hotela i naročito u nove oblike turizma. Ponuda je veoma slaba, a poznato je da se želje i potrebe turista dnevno mijenjaju”, zaključuje Canka.\nIzvot: RFE, Esad Krcić


12-07-2019 11:35 Svet Region\nGeneral Ratko Mladić prebačen je iz zatvorske jedinice u haškom pritvoru u bolnicu, gde će mu zbog pogoršane zdravstvene situacije biti urađeni specijalistički pregledi, rekao je njegov sin Darko Mladić.\nOn je naveo da je general Mladić imao tegobe, kao i da je juče prevezen u bolnicu. Porodica od jutros očekuje da im jave kakvo mu je stanje.\nPrema njegovim rečima, generalu je od jutra kada ga je posetila supruga bilo loše i sve mu je lošije. Onda je došao lekar, a poseta e prekinuta.\nPročitajte OVDE kakav su krvavi pir napravili odredi Nasera Orića.