Naslovna... > Izveštaji > Kako se formira savremeni srpski identitet?\nKako se formira savremeni srpski identitet?\nBeograd, 13. oktobar 2015.\nHelsinški odbor je organizovao seminar za mlade u Beogradu u okviru projekta „Savremeni srpski identitet u 21. veku“ koji se realizuje uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.\nU radu seminara su učestvovali studenti Filozofskog fakulteta, Fakulteta organizacionih nauka, Pravnog fakulteta, Ekonomskog fakulteta i drugi mladi ljudi aktivni u oblasti ljudskih prava i društvenih nauka, zainteresovani za pitanje identiteta.\nSeminar je započet predavanjem psihologa Žarka Koraća koji je govorio o formiranju i razvoju identiteta. Učesnici su se posebno interesovali za ulogu društva u izgradnji identiteta pojedinca, i uloge koje društvo nameće pojedincima u zavisnosti od njihovih identiteta. Sociolog Srđan Barišić govorio je o revitalizaciji religije i njenim uzrocima, istakavši pad Berlinskog zida kao istorijski momenat kada je ovaj proces počeo. Imajući u vidu konfesionalne razlike balkanskih naroda i njihove sličnosti koje se ogledaju u zajedničkom jeziku, kulturi, etničkoj pripadnosti i nekadašnjoj zajedničkoj državi, predavač je zaključio da je „veoma teško imati sopstveni identitet u državi koja još traga za svojim identitetom, i na taj način ugrožava identitete drugih“.\nIstoričar Milan Subotić govorio je o ruskim identitetskim diskursima i njihovom uticaju u Srbiji. Predavač je posebno naglasio slovenofilstvo i zapadnjaštvo kao dva osnovna tipa identitetskih diskursa u Rusiji. Govorio je i o „teoriji prednosti zaostalosti“ koja zastupa ideju da kašnjenje može biti prednost za razvoj društva. Međutim, Subotić zaključuje da „ako lokomotivu napretka stavimo nazad, povućiće nas u slavnu prošlost, ali ne i do napretka“.\nHelsinški odbor će seminare za mlade na temu identiteta u okviru ovog projekta organizovati i u Nišu i Novom Sadu.


Vest o hapšenju Ratka Mladića podigla je na noge kompletnu srpsku javnost. Dugogodišnja potraga za najtraženijim haškim beguncem završila se njegovim hapšenjem. Sledeći korak bio bi otkrivanje jataka Ratka Mladića...\nDirektor Centra za praktičnu politiku Dragan Popović smatra da je vest o hapšenju Ratka Mladića jedna od boljih vesti koju smo svi u regionu mogli da čujemo.\n„To je prosto odlična poruka, pre svega naravno za žrtve ratnih zločina u Bosni i Hercegovini. Mislim da tim ljudima već dugo vremena dugujemo barem neki stepen ostvarenja pravde. Mislim da će se oni sada kroz ovo suđenje Ratku Mladiću ipak više približiti pravdi nego što su do sada bili. A, naravno, nakon toga to je dobra vest za odnose među državama u regionu, tačnije za relaksaciju tih odnosa, i za uspostavljanje jednog trajnog mira na Balkanu. I kao ne manje važno za početak jednog pravog suočavanja društva u Srbiji sa ratnom prošlošću“, rekao je Popović\nLaknulo nam je, kaže za Dojče vele Miljenko Dereta, direktor Građanske inicijative. Dereta smatra da je u ovom trenutku sasvim logično pitanje zašto Mladić nije uhapšen mnogo ranije. Mnogi od nas su govorili da država i vlast tačno znaju gde se on nalazi, što se moglo zaključiti i na osnovu najnovijih izjava, smatra Dereta.\n„Dakle, slušajući sada prve reakcije vidim da celu stvar sada pokušavaju da prebace na jedan plan koji je pragmatičan, a ne plan jedne moralne i etičke osude zločina. Govoriti samo da je to sada velika olakšica za naše evropske integracije mislim da je promašeno. Treba govoriti o tome da je to čovek koji je optužen za najteže zločine kraja 20. veka, i da za to bude osuđen, ukoliko mu se naravno dokaže krivica, a ona će nesumnjivo biti dokazana. Dakle, da Srbija iz toga izađe kao zemlja koja je prepoznala da se takve stvari ne smeju raditi nikome, ni protiv bilo koga. To bi značilo da u moralnom i etičkom smislu sazremo kao društvo“, rekao je Dereta.\nAdvokat i bivši koministar policije Božo Prelević ocenjuje za Dojče vele da je samo nekoliko dana nakon što je glavni tužilac Haškog suda Serž Bramerc kritikovao srpske vlasti, rekavši kako one nemaju dobre metode u potrazi za Mladićem, on sada ovim hapšenjem zapravo demantovan.\n„Znači, ono što se prvo može reći je da je sada sasvim jasno da on nije skrivan, da su znali gde je, ali da nisu hteli da ga uhapse, i tako dalje. Znači, svi oni zluradi komentari koji su išli poslednjih nekoliko godina, sada su ispali neozbiljni. Očigledno je da su Srbija i srpske vlasti pokušavale i ranije da ga uhvate, i pretpostavljam da su najpre lociranje i DNK analiza pokazali da će Srbija ispuniti tu svoju obavezu“, rekao je Prelević.\nU pitanju je dobra vest, kojom ćemo najzad staviti tačku na saradnju sa Haškim tribunalom, ocenjuje za Dojče vele Vladan Živulović, predsednik Atlantskog saveta.\n„Takođe smatram da je dobra vest, koju je najavio predsednik Tadić, da će se otkriti ko su oni, ako ih je bilo a sigurno ih je bilo, koji su ga krili i čuvali. Znači, to je sledeći korak, da se to otkrije i da se taj jedan deo naše prošlosti napokon završi. Tako da ove naredne generacije koje dolaze ne budu posle taoci izvesnog Ratka Mladića, i ostalih ljudi koji su se bavili nekim nečasnim poslovima“, rekao je Živulović


U Srbiju stiglo još pola miliona doza kineske vakcine\nNovi kontingent od pola miliona „Sinofarm“ vakcina protiv virusa korona stigao je u Srbiju.\nAvion sa vakcinama sleteo je na beogradski aerodrom "Nikola Tesla", a dočekale su ga premijerka Ana Brnabić i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo.\n"Došli smo do tri miliona vakcina koje smo kupili i platili i čime smo omogućili masovnu imunizaciju našeg stanovništva. Do sada nam je isporučeno preko 4,5 miliona vakcina", kazala je Brnabić.\n"Od toga tri miliona je stiglo iz Kine i mi u ovom trenutku imamo skoro milion i 950 hiljada građana vakcinisanih bar jednom dozom vakcine. što je 34 odsto punoletnog stanovništva", istakla je ona.\nKako je navela, do kraja aprila u Srbiji bi trebalo da bude 37 posto vakcinisanih.\n"Beograd je apsolutno najuspešniji po tom pitanju, ali nisu svi takvi. Zato moramo da radimo na tome i da do kraja juna možemo da kažemo da smo bezbedni", rekla je Brnabić.\nApelovala je na građane da ne veruju lažnim vestima, tračevima i antivakserima. "Vakcina je jedino što nas spasava. Važno je da to završimo tokom maja i juna i da konačno stavimo tačku na sve", rekla je ona.\nAmbadorka Kine Čen Bo rekla je da joj je drago da kineske vakcine „Sinofarm“ doprinose masovnoj vakcinaciji u Srbiji i da ih je do sada isporučeno tri miliona doza.\n"Masovna vakcinacija u Srbiji daje rezultate, brojevi novozaraženih padaju", rekla je Bo na dočeku novog kontingenta kineskih vakcina na aerodromu Nikola Tesla. Ona je navela da je epidemija u Kini stavljena pod kontrolu i da je u toj zemlji dato više od 220 miliona doza, dodajući da se vakcinacija ubrzava.\nSa ovom poslednjom isporukom, u Srbiju je iz Kine do sada stiglo ukupno tri miliona doza Sinofarm cepiva. Početkom aprila u Srbiju je stiglo 500.000 doza Sinofarm vakcina, a ista količina kineskih cepiva Srbiji je isporučena i početkom marta.\nPrvi kontigent od milion doza cepiva „Sinofarm“ stigao je u Srbiju 16. januara, a nakon toga u februaru još pola miliona.\nKineska i ruska cepiva, „Sinifarm“ i „Sputnjik V“, za razliku od „Fajzer“ i AstraZeneka vakcina, nemaju dozvolu Evropske agencije za lekove.\nOd utorka, 27. aprila, na svim punktovima za vakcinaciju u Srbiji biće omogućeno vakcinisanje bez zakazivanja i kineskom vakcinom „Sinofarm“, izjavio je za Radio-televiziju Srbije (RTS) direktor Vladine Kancelarije za e-upravu Mihailo Jovanović.


BTC $62.256 -1,25%\nETH $4.214 +0,33%\nXRP $1,11 +1,69%\nDOGE $0,27 +1,32%\nBZX Equity berza Čikaške globalne berze (CBOE) očigledno je povukla zahtev za menjanje zakona unutar američke Komisije za hartije od vrednosti (SEC). Prema zvaničnom obaveštenju objavljenom 23. januara, BZX je povukao predloženu izmenu zakona koja bi joj omogućila da uvede bitkoin (BTC) berzanski fond (ETF).\nETF-ovi su hartije od vrednosti koje prate sredstva proporcionalno zastupljena u deonicama fonda. Neki od njih ETF vide kao potencijalni korak napred za masovno usvajanje kripta kao regulisanog i pasivnog investicionog instrumenta.\nETF koji je u razmatranju je podržala investiciona kompanija VanEck i kompanija finansijskih usluga SolidX. Predlog, koji je prvi put podnesen SEC-u još u junu 2018. godine, doživeo je nekoliko kašnjenja, pošto je američki finansijski nadzornik odložio svoju odluku o izmeni zakona u skladu sa članom 19 Zakona o hartijama od vrednosti. Krajnji rok za donošenje odluke je određen za 27. februar.\nPotparol CBOE-a izjavio je za Cointelegraph da je odluka da povuče svoj zahtev rezultat zatvaranja američke vlade dok se krajnji rok približava. Neki pravni eksperti su primetili da će SEC delovati na ograničenoj osnovi zbog zatvaranja, što je rezultat zastoja na predloženom zidu na granici SAD-Meksiko. Prema rečima potparola, CBOE planira da ponovo podnese zahtev kasnije.\nPrema SEC zahtevu, cena svake akcije BanEck SolidX Bitcoin Trust-a je određena na 200.000 dolara. Izvršni direktor Daniel H. Galanci izjavio je da visoka cena odražava nameru fonda da se fokusira na institucionalne, a ne na male ulagače.\nNeki stručnjaci su izrazili sumnju u budućnost bitkoin ETF-a. Prošle nedelje, kripto preduzetnik i redovni gost CNBC-a Brajan Keli izjavio je da “nema šanse” za odobrenje bitkoin ETF-a 2019. godine.\nKeli je rekao da je malo verovatno da će SEC promeniti svoj skeptičan stav prema kripto ETF-u, jer “ima previše nerešenih pitanja”. Prema analitičarima, potrebno je više od godinu dana da se reše postojeća pitanja.\nKomesarka SEC-a Hester Pirs - pod nazivom “Kripto Majka” zbog svog neslaganja sa odlukom komisije da odbaci bitkoin ETF predložen od strane braće Vinklevos - izjavila je da je bitkoin ETF “definitivno moguć”, ali da može potrajati:\n“Definitivno je moguće, može se desiti za 20 godina ili sutra. Ne zadržavajte dah. SEC-u je trebalo dugo vremena da uspostavi Finhub. Može potrajati i duže da bi se odobrio proizvod kojim se trguje na berzi.”\nPriča se dalje razvija i biće ažurirana sa detaljima.


Za stranačku propagandu SNS i SVM u Subotici 26 miliona dinara | Српски покрет Двери\nStranke na vlasti u gradu, SNS i SVM, treba da iz svojih stranačkih budžeta finansiraju medije za svoju propagandu, a ne da za iskrivljeno informisanje građana koriste i pare građana Subotice.\nOdlukom gradskih čelnika, građani Subotice će platiti 26 miliona dinara kako bi bili pravovremeno i tačno informisani o dešavanjima u svom gradu. GO Dveri Subotica apeluje na odgovorne u medijima, koji će prihvatiti taj novac, da profesionalno izvršavaju svoje obaveze i odgovorno se ophode prema sredstvima građana.\nPrethodnih godina se dešavalo da većina lokalnih medija dobije finansijsku podršku iz gradskog budžeta, što je bio veoma pozitivan signal građanima da se podstiče informisanost kroz lokalne medije. Praksa je, međutim, pokazala da gradske vlasti zloupotrebljavaju svoj položaj i novac građana, vrše pritisak na medije i novac građana Subotice troše isključivo na stranačku promociju i lični marketing.\nSmatramo da pre raspisivanja bilo kakvog konkursa za medije i informisanje građana, treba formirati nezavisnu komisiju koja bi utvrdila koji su se mediji ogrešili o zakon i o građane Subotice neobjektivnim i navijačkim izveštavanjem. Takvim medijima ne treba dati mogućnost da troše i dalje novac građana Subotice.\nJednom ovakvom komisijom koja bi savesno radila svoj posao novac građana Subotice se ne bi rasipao, a pritom bi dobili objektivnije informisanje koje bi svima nama koristilo.\nDveri se zalažu i da mediji na svim nivoima ponude više sadržaja koji promovišu porodične i zdrave vrednosti.


Putin čestitao Dodiku Novu godinu i Božić - 31.12.2021, Sputnik Srbija\nPutin čestitao Dodiku Novu godinu i Božić\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je Novu godinu i Božić srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku i poželeo mu zdravlje i uspešnu nastupajuću... 31.12.2021, Sputnik Srbija\n"S ovim divnim praznicima koje svi volimo povezane su dobre porodične tradicije, posebna jedinstvena atmosfera kućne toplote i iskrena vera u ispunjavanje zavetnih želja", naveo je Putin u čestitki, a prenosi RTRS.Putin je srpskom članu Predsedništva BiH poželeo da pored njega uvek budu njegovi najbliži, kao i verni i pouzdani prijatelji.Putin je novogodišnju čestitku uputio i bošnjačkom i hrvatskom članu Predsedništva BiH Šefiku Džaferoviću i Željku Komšiću.Putin je juče uputio prazničnu poruku i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, u kojoj je naveo da su njihovi nedavni razgovori u Sočiju potvrdili snažnu stratešku saradnju dve zemlje.\nvladimir putin, politika, milorad dodik, region – politika, region\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je Novu godinu i Božić srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku i poželeo mu zdravlje i uspešnu nastupajuću godinu.\n"S ovim divnim praznicima koje svi volimo povezane su dobre porodične tradicije, posebna jedinstvena atmosfera kućne toplote i iskrena vera u ispunjavanje zavetnih želja", naveo je Putin u čestitki, a prenosi RTRS.\nPutin je srpskom članu Predsedništva BiH poželeo da pored njega uvek budu njegovi najbliži, kao i verni i pouzdani prijatelji.\nPutin je novogodišnju čestitku uputio i bošnjačkom i hrvatskom članu Predsedništva BiH Šefiku Džaferoviću i Željku Komšiću.\nPutin je juče uputio prazničnu poruku i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, u kojoj je naveo da su njihovi nedavni razgovori u Sočiju potvrdili snažnu stratešku saradnju dve zemlje.


Međunarodni dan nulte tolerancije prema sakaćenju ženskih genitalija - www.samoozena.com\nHome - Blog - Kulturna - Na današnji dan - Međunarodni dan nulte tolerancije prema sakaćenju ženskih genitalija\nDanas 6. februara) se obeležava Međunarodni dan nulte tolerancije prema sakaćenju ženskih genitalija. ⚠\nPrema rečima Svetske zdravstvene organizacije, ovaj postupak reflektuje duboko ukorenjenu nejednakost između polova i stvara ekstremnu formu diskriminacije. 🚺\nPrema pojedinim procenama, najmanje 200 miliona živih devojaka i žena bilo je podvrgnuto nekom obliku sakaćenja genitalija, a najveća rasprostranjenost među devojkama i ženama između 15 i 49 godina je u Somaliji (čak 98%).\nSakaćenje u ime tradicije\nSakaćenje ženskih genitalija (FGM) je prema definiciji Svetske zdrastvene organizacije (SZO) tradicionalna praksa delimičnog ili potpunog odstranjivanja spoljašnjih ženskih polnih organa iz raznih nemedicinskih razloga. Za razliku od dečaka kojima se ne uklanja deo organa, devojčice preživljavaju pravu torturu dok ih seku brijačima, makazama, kuhinjskim noževima, komadima stakla, žiletima ili naoštrenim kamenjem.\nOperacije se izvode u nesterilnim uslovima, bez anestezije i sa neočišćenim priborom koji se upotrebljava na više pacijentkinja, što uzrokuje prenošenje velikog broja virusa, uključujući i HIV. Proceduru FGM izvode uglavnom nestručne osobe, tačnije starije žene iz lokalne zajednice ili berberi, a zapanjujuće je da su u nekim državama uključeni i lekari.\nOvim okrutnim i nasilnim činom žene su osuđene na patnju za ceo život.\nObrezivanje se najčešće izvodi na devojčicama starosti od četiri do dvanaest godina, dok se u nekim sredinama vrši i na bebama, u braku ili pre prve trudnoće.\nU društvenom kontekstu, FGM predstavlja inicijaciju, prelazak devojčica u svet odraslih žena i njime se obezbeđuje priznanje i poštovanje.\nU Africi je najgore. U Egiptu, Gvineji, Sudanu i Somaliji više od 90 odsto žena je podvrgnuto sakaćenju polnih organa.\nU mnogim afričkim zemljama donešeni su zakoni protiv obrezivanja, a 2003. godine usvojen je protokol Maputi. To je afrička povelja o pravima žena koja poziva na otklanjanje štetnih praksi, ali vrlo mali broj zemalja je ratifikovao ovaj protokol. Ispostavilo se da su se svi pokušaji zabrane pokazali kao neuspešni i samo su prouzrokovale porast ilegalnog obrezivanja.\nMora se napustiti stav da se u druge kulture ne treba mešati, jer sakaćenje žena nije kultura, već nasilje!\nPrijava o seksualnom nasilju\nNa današnji dan 09.02.


Ima li leka za podeljenu BiH? /video/ - Sputnjik Srbija\n19:47 05 Jul 2020\n18:00 25.11.2019 (osveženo 18:04 25.11.2019) Preuzmite kraći link\nO dubokim razlikama na relaciji Banjaluke i Sarajeva govori i činjenica da su pregovori o formiranju vlasti na nivou države trajali 13 meseci, a završeni su dogovorom kojim je Zoran Tegeltija imenovan za predsedavajućeg Saveta ministara, ali uz Program reformi vezan za saradnju s NATO-om, koji tri strane u BiH tumače svaka na svoj način.\nIma li leka za podeljenu BiH? Ko je popustio, a ko je stvarno na dobiti dogovorom o Programu reformi i kako to da su njime zadovoljni i Zapad i Rusija? Šta je ostalo od Dejtona? Koliko su opravdane tvrdnje Emanuela Makrona da je Bosna paklena mašina koja otkucava?\nO ovoj temi u emisiji Svet sa Sputnjikom govore istoričar, profesor Filozofskog fakulteta Čedomir Antić i sociolog, profesor dr Slobodan Reljić.\n05/07 19:44 RIK objavio konačne rezultate: Sedam lista u parlamentu, SNS-u 188 poslaničkih mesta


Opština Gračanica: Putevi prohodni oprez u saobraćaju neophodan - Medija centar\nOpština Gračanica: Putevi prohodni oprez u saobraćaju neophodan\nOpštinsko odeljenje Javnih službi u stalnoj koordinaciji ugovorenom kompanijom za zimsko održavanje puteva radi na čišćenju puteva na teritoriji opštine Gračanica, saopšteno je iz ove lokalne samouprave.\nIako su svi putevi prohodni apeluje se na vozače i pešake da budu oprezni zbog leda na pojedinim deonicama i seoskim putevima.\nU saopštenju se navodi da se usled snežnih padavina koje su juče zahvatile i opštinu Gračanica saobraćaj na putevima odvija otežano jer je uprkos stalnom čišćenju usled niskih temperatura i vetra došlo do formiranja leda na pojedinim sporednim putnim pravcima.\nOd vozača se zahteva da vožnju prilagode uslovima na putu, poštuju saobraćajne propise i budu oprezni tokom vožnje.\nIako su svi putevi prohodni ekipe opštinskog odeljenja Javnih službi u stalnoj koordinaciji ugovorenom kompanijom za zimsko održavanje puteva su na terenu i neprekidno rade na dodatnom čišćenju svih puteva.\nIz opštinskog odeljenja inspekcije još jednom pozivaju fizička i pravna lica (institucije, apoteke, pekare, markete i slično) na poštovanje obaveze i odgovornost čišćenja snega i leda ispred stambenih i poslovnih objekata, dvorišta i drugim prilaznim površinama (trotoara, staza, parkinga i slično) kako bi se povećala bezbednost i učesnika u saobraćaju i pešaka.


Podnijeti zahtjeve za legalizaciju objekata | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Podnijeti zahtjeve za legalizaciju objekata\nPodnijeti zahtjeve za legalizaciju objekata\nZVORNIK – Odjeljenje za prostorno uređenje opštine Zvornik uputilo je poziv vlasnicima bespravno izgrađenih, dograđenih ili nedograđenih objekata na području ove opštine da podnesu zahtjev za legalizaciju objekata.\nNakon roka, koji ističe 24. maja, za sve objekte za koje nije pokrenut postupak legalizacije, ne postoji zakonom predviđena procedura koja će odgoditi rušenje bespravno sagrađenih objekata.\nU ovom odjeljenju u toku su aktivnosti na izmjeni dijela Regulacionog plana užeg urbanog područja grada Zvornika.\nIz Odjeljenja pozivaju sve građane koji žive u užem urbanom području grada, a namjeravaju da na svojim građevinskim parcelama grade nove objekte ili vrše dogradnju postojećih objekata, da u prostorijama Odjeljenja za prostorno uređenje izvrše uvid u Regulacioni plan i sagledaju da li se njihove namjere uklapaju u planska rješenja, te da li ima potrebe da i oni pristupe podnošenju zahtjeva za izmjenama.\n„Okvirni rok za prihvatanje inicijativa za izmjene plana je narednih 30 dana, jer će se do tog trenutka definisati prednacrt plana, nakon čega se neće moći prihvatati nove inicijative za izmjene“, rekao je načelnik Odjeljenja za prostorno uređenje Boško Kojić.\nKojić je naglasio da će sve inicijative razmatrati nadležno odjeljenje i odabrani nosilac izrade plana, te da će se nakon sagledanih mogućnosti za izmjene pristupiti zakonom propisanoj proreduri izrade i usvajanja plana.\nOn je naveo da su održavanjem radnog sastanka u Ministastvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske stvoreni preduslovi za nastavljene aktivnosti na izradi i usvajanju Plana parcelacije vikend naselja Jezero na Zvorničkom jezeru.\nPrema njegovim riječima, sastanku održanom protekle sedmice, osim predstavnika opštinske uprave Zvornik, prisustvovali su i predstavnici „Voda Srpske“ i „Puteva Republike Srpske“, jer su objekti u vikend naselju Jezero izgrađeni u vodnom i putnom pojasu kojim upravljaju i gazduju ova dva preduzeća.\n„Na sastanku su usvojeni zaključci koji će, prema našem mišljenju, omogućiti nastavak zakonom predviđene procedure izrade i usvajanja Plana parcelacije predmetnog područja“, rekao je Kojić.\nOn je dodao da će u narednom periodu, kada nadležno ministarstvo dostavi zapisnik sa radnog sastanka, biti razmijenjene primjedbe, mišljenja i prijedlozi, koji će omogućiti usvajanje najboljeg mogućeg planskog rješenja za predmetno područje, uzimajući u obzir postojeće stanje.\n„Izradom i usvajanjem plana biće stvoreni preduslovi da bespravni graditelji objekata, čije će zadržavanje biti predviđeno planom, podnesu zahtjev za legalizaciju bespravno izgrađenih objekata“, rekao je Kojić.\nZahtjev za legalizaciju bespravnih objekata\nPrethodni članakKongres „Inženjerstvo, ekologija i materijali u procesnoj industriji“\nNaredni članakDeset medalja za takmičare KBS „Deveta četa“


Italijanski klubovi osuli paljbu na Juventus - Sportske.net\nItalijanski klubovi osuli paljbu na Juventus\nItalijanski fudbalski klubovi osudili su danas Juventus čiji su čelnici oštro kritikovali sudiju jer im nije dosudio jedanaesterac u duelu protiv Đenove.\nJuventus je u subotu igrao nerešeno 1:1 sa Djenovom, a trener i igrači crno-belih uvereni su da je sudija u nadoknadi vremena trebalo da dosudi penal u njihovu korist, jer je fudbaler Đenove Andreas Grankvist igrao rukom.\n"Ako ne verujete u dobru volju sudija onda je bolje da prekinete da igrate fudbal", rekao je trener Milana Masimilijano Alegri.\nTrener Juventusa Antonio Konte rekao je posle utakmice da mu je sudija tog meča Marko Guida priznao da "nije bio spreman" da dosudi penal.\n"Prihvatio bih da je rekao: 'Pogrešili smo i žao nam je', ali ne mogu da prihvatim da sudija nije bio spreman. Ako vam pomoćnik i četvrti sudija kažu da je bio penal, onda glavni sudija ne može da kaže da 'nije mogao da ga dosudi'. To nije fudbal",rekao je Konte i dodao da je taj potez sudije "sraman".\nJuventus je prvi na tabeli sa 48 bodova, a drugoplasirani Napoli je remi crno-belih iskoristio i pobedom protiv Parme od 2:1 smanjio zaostatak na tri boda.\nPredsednik Đenove Enriko Preciozi rekao je da je Konte "arogantan" i zatražio da italijanski savez reaguje.\nSportski direktor Juventusa Đuzepe Marota je komentarišući subotnju utakmicu podsetio da je sudija Guida iz Napolija.\n"U 94. minutu sudija iz napuljskog regiona se našao u teškoj situaciji", rekao je Marota.\nGolman Napolija Morgan De Sanktis rekao je da bi navode čelnika Juventusa trebalo istražiti, dok trener tog kluba Valter Macari nije želeo da komentariše.\n"Ne želim da pričam o tome. Kada se završi sezona izneću svoj stav", rekao je Macari.


Irinej Bulović: LSV je zloglasna vojvođanerska liga! | Autonomija\nIrinej Bulović: LSV je zloglasna vojvođanerska liga!\nOživljavaju inicijative da se objavi spisak crkvenih saradnika tajnih civilnih i vojnih službi u vreme SFRJ. Pa da vidimo ko je tu bio pukovnik, ko zastavnik, a ko, bogami, i general!\nDa crkvene velmože ne odmaraju ni o državnim praznicima, potvrdio je i nadaleko čuveni bački episkop, ujedno i portparol Srpske pravoslavne crkve (SPC) Irinej (Bulović), današnjom izjavom da u Srbiji ne postoji jedinstvena vlast.\n„Postoji labava interesna konfederacija antagonistički nastrojenih ministarstava pod kontrolom ove ili one partije. To je jasno svakome, pa, eto, i meni”, naveo je Bulović na sajtu bačke eparhije SPC, izražavajući nostalgiju za dobrim, starim srednjovekovnim vremenima simfonije crkve i države.\nOn je odbacio optužbe da je ulazio u „kavgu” sa predstavnicima gradskih vlasti u Novom Sadu povodom obeležavanja 70. godišnjice zločina Novosadske racije i rekao da je na „bezobzirne napade” odgovarao i po dužnosti portparola i po savesti (sic!), odnosno „i službeno i lično”.\nIrinej nije propustio priliku da za Ligu socijaldemokrata Vojvodine (LSV) kaže da je u pitanju “zloglasna vojvođanerska Liga”.\nJoš je rekao da „napade na SPC” predvode „bučni i žučni kriptomarksisti ili čak kriptostaljinisti kamuflirani u pseudo-Evropejce”.\n„Moj stav, službeni i lični, uvek je bio isti: caru carevo, a Božje Bogu, sve dotle dok ‘car’ ili vlast ne posegne i za onim što po prirodi stvari ne pripada njoj nego samo Bogu, a kada se to desi, kao što se desilo prilikom obeležavanja 70-godišnjice Racije i posle toga, onda se primenjuje jevanđelsko načelo da se većma valja pokoravati Bogu nego ljudima”, poručio je Irinej, opet se sećajući srednjeg veka.\nNa sajtu bačke eparhije Irinej je objavio integralnu verziju intervjua koji je u prazničnom broju u skraćenom obliku objavio beogradski dnevni list “Danas”. Pravoverni episkop je naveo da je intervju „Danasu” dao „sa izvesnom nelagodnošću, ponajviše zbog stavova koje Danas zastupa kada su u pitanju crkva i vera uopšte”.\nIstovremeno, u delu javnosti oživljavaju inicijative da se objavi spisak crkvenih saradnika tajnih civilnih i vojnih službi u vreme SFRJ. Pa da vidimo ko je tu bio pukovnik, ko zastavnik, a ko, bogami, i general!


Bajden "odmrzava" 3,5 mlrd dolara avganistanskih rezervi\nBajden „odmrzava“ 3,5 mlrd dolara avganistanskih rezervi\nTanjug 11. februara 2022. 14:08\nVAŠINGTON – Američki predsednik DŽo Bajden potpisaće danas izvršnu naredbu kojom će se dozvoliti korišćenje polovine od 7,0 milijardi dolara zamrznutih avganistanskih rezervi u SAD-u za pomoć narodu Avganistana, pri čemu talibani neće imati pristup sredstvima, rekli su izvori upoznati s planom Rojtersu.\nPlanom, koji se sastoji od nekoliko faza, predviđa se da druga polovina deviznih sredstava Avganistana ostane u Sjedinjenim Državama, zbog aktuelnih sudskih parnica koje vode Amerikanci koji su preživeli terorizam, otmice aviona, kao i rođaci onih koji su poginuli u napadu 11. septembra 2001. na Svetski trgovisnki centar, naveli su izvori.\nRojters je danas, takođe, izvestio da Ujedinjene nacije nameravaju da ovog meseca pokrenu sistem zamene više miliona dolara iz sredstva pomoći za avganistansku valutu, s ciljem da se zaustavi humanitarna i ekonomska kriza u Avganistanu, s tim da sredstva ne budu dostupna talibanskim liderima sa crne liste.\nOd talibanskog preuzimanja vlasti u avgustu 2021, strana finansijska pomoć toj zemlji je obustavljena, a ni međunarodne banke nisu iskušavale sankcije UN i SAD protiv tvrdolinijskog islamističkog vođstva, pa su Ujedinjene nacije i humanitarne grupe morale da se dovijaju s pribavjanjem gotovine, mada i dalje primaju humanitarne donacije.\nU internoj belešci UN-a napisanoj prošlog meseca, u koju je Rojters imao uvid, navodi se „hitna potreba“ za pokretanjem Fonda za humanitarne menjačke poslove(HEF).\nUjedinjene nacije su upozorile da je više od polovine od 39 miliona Avganistanaca izloženo ekstremnoj gladi, i da su ekonomija, obrazovanje i socijalne usluge u kolapsu.\n„Opšti plan je da se HEF pokrene u februaru. Pre potpunog uspostavljanja ovog mehanizma, nameravamo da izvršimo nekoliko probnih menjačkih aktivnosti kako bismo pokazali kako će tačno mehanizam funkcionisati“, piše u belešci.\nZvaničnici UN i humanitarne organizacije upozoravaju da taj mehanizam treba da bude samo privremena mera dok centralna banka Avganistana ne počne da radi nezavisno i dok se ne oslobodi oko 9,0 milijardi dolara avganistanskih rezervi koje su zamrznute na računima u inostranstvu. Ali, kada bi to moglo da se dogodi – neizvesno je.\nHEF bi omogućio Ujedinjenim nacijama, koje za ovu godinu traže 4,4 milijarde dolara za humanitarnu pomoć, kao i humanitarnim organizacijama, pristup velikoj količini avganistanske nacionalne valute, avgan, koju u toj zemlji drže privatna preduzeća.\nUjedinjene nacije bi za zamenu koristile dolarska sredstva pomoći, potencijalno od nekoliko desetina miliona, za otplatu duga agvanistanskih preduzeća sranim kreditorima, čime bi se podstakao posustali privatni sektor i omogućio uvoz robe od kritičnog značaja.


VUČIĆ O SUDBINI VOZILA SA EURO 3 MOTORIMA: Govorio je o ZABRANI UVOZA i o tome da li će ih država ODUZIMATI LJUDIMA\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da problem sa zagađenjem vazduha realan, Foto: Printscreen/fejsbuk\nBeograd, primera radi, juče i prekjuče imao isti nivo čestica kao u Milanu\nObjavljeno: 17.01.2020. 10:53h\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da problem sa zagađenjem vazduha realan i da konačno mora da se reši, ali je primetio da postoji i kampanja, koja je, kaže, ponekad i groteskna. Dodaje da bi trebalo zabraniti dalji uvoz vozila sa "evro 3" motorima.\n"Postoji realan problem, ali postoji i kampanja, koja je ponekad i groteskna. Problem postoji postoji više decenija", primetio je Vučić gostujući na TV Prva i istakao da nema mesta bilo kakvoj panici.\nDodao je da protiv ministra Gorana Trivana nema ništa, ali da ga moli samo da ne beži od odgovornosti, jer mora da se pokaže trud i da svi moraju da pokažu da pokušavaju da reše problem, zato što ljudi poštuju kada vide da se neko bori.\nDodao je da u centralnoj Srbiji ima dosta ljudi koji voze automobile sa "evro 3" motorima, čiji bi dalji uvoz trebalo da bude zabranjen. Ističe da takva vozila neće biti oduzimana ljudima koji ih već imaju.\nVUČIĆ OBJAVIO DA JE POSTIGNUT DOGOVOR SA JAPANCIMA: Kreće se u žestoku borbu protiv zagađenja!\nAleksandar VučićUvoz vozilaZagađenje vazduhaVučić o zagađenjuKampanja


Srbija okleva sa osudom genocida nad Jermenima\nTema: Srbija okleva sa osudom genocida nad Jermenima\n08.03.2018., 13:14 #1\nSpomenik žrtvama genocida u Jerevanu, glavnom gradu Jermenije\nInicijativu opozicije da se usvoji "Rezolucija o priznanju genocida nad Jermenima u vreme Osmanskog carstva" Skupština Srbije nije prihvatila ni ove godine. U protekloj deceniji takav predlog nije iznet prvi put pred srpske narodne poslanike, ali ga ni jedan skupštinski saziv nije usvojio, niti ga je bilo koja od proteklih državnih vlada podržala.\nPredlagač rezolucije i nekadašnji premijer Srbije Zoran Živković, predsednik i poslanik Nove stranke koja tu incijativu pokreće već tri godine, smatra da je bitno da se država odredi prema tom pitanju.\n"Zato što je važno da se ne zaboravi istorijska činjenica da su neke države u nekim vremenima bile spremne da pobiju desetine hiljada ljudi, do skora smo imali takve slučajeve, i niko nam ne garantuje da se negde tako nešto neće ponoviti. Zato sećanje na prošlost mora da bude aktivno", navodi Živković.\nOn je kao jedan od argumenata naveo i to da je da je takva rezolucija doneta u Rusiji i u Sjedinjenim Američkim Državama.\nDvadeset devet država sveta je do kraja 2017. priznalo masovna ubistva Jermena od strane Osmanskog carstva u periodu od 1915. do 1922. godine kao genocid, od kojih je 15 članica Evropske unije, uključujući i Savet Evrope. Turska, kao pravni naslednik Osmanske imperije, negira genocid i označava masovne zločine protiv Jermena u tom periodu kao masakr i žrtve građanskog rata i nemira tokom raspada Otomanskog carstva, tvrdeći da je njihov broj preuveličan i da je stradanja bilo na obe strane.\nHrair Tamrazian, šef Biroa jermenskog servisa Radija Slobodna Evropa, kaže da će vlast i građani Jermenije, koji zbog slične prošlosti i vekova u okviru Otomanskog carstva Srbiju smatraju prijateljskom zemljom, biti razočarani odlukom srpskog parlamenta.\n"To se može gledati kao političko pitanje ukoliko jedna država ima trgovinske odnose sa Turskom, na primer, ili ukoliko Turska ostvaruje uticaj na parlament ili Vladu Srbije. Onda mogu postojati teškoće za srpsku Vladu. Ali, imali smo situaciju u Francuskoj, na primer. Iako je Vlada Turske otkazala značajne dogovore sa Francuskom, a takođe su bojktovali i francuske proizvode, Pariz je bez obzira na to usvojio Rezoluciju o osudi genocida. Predsednik Francuske potpisao je i Zakon koji to utvrđuje i precizira da ukoliko negirate genocid nad Jermenima činite krivično delo. Toliko daleko su otišli", komentariše Tamrazian.\nI neke druge države, podseća, "usvojile su odluku baziranu na moralnim načelima".\n"Na primer, politički za Nemačku nije bilo lako da osudi genocid nad Jermenima zato što u toj državi živi četiri miliona Turaka. Ali bez obzira na to, Nemačka je zauzela stav da je istorijska istina mnogo značajnija i da je moralna pravda veoma važna, te da se pitanje ovog užasnog zločina koji su Turci počinili nad Jermenima ne tiče samo politike", rekao je Tamrazian.\n"Činjenica da je do sada samo oko polovine zemalja Evropske unije usvojilo ovakvu rezoluciju pokazuje da u ovom trenutku to za Evropsku uniju takođe nije prioritet. Srbija trenutno, u spoljnopolitičkom smislu, ima brojne teme koje su joj od prioritetnog značaja kojima je neophodno da se bavi u što je moguće kraćem roku. To su prvenstveno pitanja vezana za buduće članstvo u Evropskoj uniji, kao što su bilateralni odnosi sa zemljama regiona i državama EU, i odnosi sa velikim silama koje imaju uticaja na region, SAD i Rusijom", navodi Joksimović.\nOtomansko carstvo: Pre 100 godina i danas\nRezoluciju o genocidu nad Jermenima u Skupštini Srbije prva je još 2010. godine podnela Srpska Radikalna Stranka čiji lider je Vojislav Šešelj, ali je tada parlament, u kom je sa socijalistima većinu imala Demokratska stranka tadašnjeg šefa države Borisa Tadića, nije usvojila.\nNa stogodišnjicu pogroma nad Jermenima, 24. aprila 2015, tadašnji predsednik Srbije Tomislav Nikolić je, rame uz rame sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom i tadašnjim francuskim predsednikom Fransoa Olandom, u Jerevanu položio cveće i odao poštu stradalima.\n"Ako iko može da razume i oseti nesreću biblijskih razmera koja se 1915. godine obrušila na Jermene u Osmanskom carstvu, kao i njene trajne i nezalečive posledice, onda je to srpski narod, onda je to Srbija", rekao je između ostalog tada Nikolić.\nDeo opozicije danas smatra da bi usvajanje rezolucije predstavljalo obavezu građana Srbije da se osude zlodela iz prošlosti i pokaže čin solidarnosti sa jermenskim narodom.\nAktuelna vlast u Srbiji po ovom pitanju sada se nije oglašavala, a Zoran Živković kaže da ne zna zašto rezolucija ne prolazi u parlamentu.\n"Za to ne postoji nijedan razlog koji bi bio iole logičan i racionalan", smatra Živković.\nPoslanici vladajuće koalicije u skupštinskom Odboru za ljudska i manjinska prava nisu želeli da komentarišu ovo pitanje.\nAleksandra Joksimović zaključuje da je reč o globalno važnom pitanju po kom će i Srbija morati da zauzme stav.\n"Po sastavu zemalja koje su se do sada odredile, ne može se odrediti nekakav jasan model ko je pošao za tim da se izjasni a ko ne. Rekla bih da u ovom trenutku postoji ogroman broj država koje se još uvek nisu odredile. U tom kontekstu, čini se da nije neophodno da Srbija bude među predvodnicama u vezi sa tim pitanjem. Naprosto, ima prostora da se o ovoj temi razgovara i u budućnosti", zaključuje Joksimović.\nNova stranka pozvala je i druge države i međunarodne organizacije da usvoje ovakvu rezoluciju, a Vladu i gradjane Srbije da 24. april obeležavaju kao Dan sećanja na žrtve genocida nad Jermenima.\n08.03.2018., 13:26 #2\nRe: Srbija okleva sa osudom genocida nad Jermenima\nМи никада нећемо издати нашег брата Ердогана!\n08.03.2018., 13:56 #3\nKad dokažemo istinu u vezi Srebrenice tada možemo ovaj evidentni genocid nad Jermenima priznati, no po svim istorijskim pokazateljima Kurdi su dali veliki doprinos u izvršenju, a Nemci u podsticanju,\nOnog momenta kad je Otomanska imperija potpala pod Nemački uticaj tad se pretvorila u opasnog i zlog gospodara.\nPoslednji put ažurirao/la Nataša Rostova : 08.03.2018. u 14:44\nBundestag, osuda turskog genocida nad Jermenima, reakcija Turske\nPoslednja poruka: 24.06.2016., 02:21\nPoslednja poruka: 08.04.2010., 15:11


01.01.2020 u 15:37\nZa prvu bebu rođenu u Zemunu sto, a u Novom Sadu dvesta hiljada dinara\nDečak i devojčica su prve bebe rođene u Novoj godini u Zemunskom porodilištu, a predsednik opštine Zemun Dejan Matić uručio je jutros njihovim mamama, Dragani Milić i Danici Tasen, novčanu čestitku u vrednosti od po 100.000 dinara. Matić je rekao da opština Zemun na taj način želi da podstakne rađanje, pomogne na putu roditeljstva i da aktivno učestvuje u socijalnoj politici koju sprovodi Vlada Srbije. „U ovoj godini planiramo da obezbedimo bebi pakete za sve mame, za sve porodice i da i na taj način podstaknemo rađanje”, istakao je Matić i naveo da opština Zemun ulaže u razvoj školske i sportske infrastrukture, izgradnju parkova i igrališta, javlja Tanjug. Upravnik Bolnice za ginekologiju i akušerstvo dr Tomislav Stefanović zahvalio se Opštini na kontinuiranoj pomoći i naglasio da je\n01.01.2020 u 10:35\nGradonačelnik obišao prvorođene bebe u 2020. godini\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić obišao je jutros prvorođene bebe u 2020. godini u porodilištima GAK „Višegradska”, KBC Zvezdara i KBC „Dragiša Mišović” i majkama uručio vaučer u vrednosti od po 300.000 dinara. U tim porodilištima sve tri bebe rođene su u isto vreme - minut posle ponoći. U porodilištu na Zvezdari rođena je devojčica koja je teška 3.340 grama i dugačka 51 cm, prenosi Tanjug. Kako je rekla majka Slađana Lazarević iz Beograda, kojoj je to treće dete, devojčica još uvek nije dobila ime, ali će joj po dolasku kući ime dati dva starija brata. U GAK „Višegradska” takođe posle minut posle ponoći Marina Marković iz Topole rodila je treće dete, a na svet je stigao dečak težak 3. 670 grama i dugačak 51 cm. U KBC „Dragiša Mišović” u isto vreme je rođen je dečak\n25.12.2019 u 20:20\nPrijava protiv lekara i babica zbog otetih beba\nOsnovnom tužilaštvu u Kruševcu juče je predata krivična prijava za sprovođenje tužilačke istrage zbog otetih beba osamdesetih i devedesetih godina prošlog veka protiv N. N. lica, zaposlenih u Opštoj bolnici u Kruševcu, zatim u Sekretarijatu za opšte i zajedničke poslove Skupštine opštine Kruševac i u Centru za socijalni rad u Aleksincu. Krivičnu prijavu su podneli Mlađan Radivojević (37) iz Aleksinca, žrtva trgovine bebama, koji traga za svojim biološkim roditeljima, i Radiša Pavlović, član Komisije Vlade Srbije za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Srbiji i aktuelni predsednik Udruženja za istinu i pravdu o bebama.\nMinistarka bez portfelja zadužena za populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović izjavila je danas, na Međunarodni dan deteta, da u prvih devet meseci Srbija beleži porast od 612 novorođenih beba, dok se u zemljama regiona beleži pad. Prošle godine na ovaj dan u Srbiji su mladi činili 17,3 odsto ukupnog stanovništva, rekla je Đukić Dejanović, gostujući u Dnevniku RTS. Ona je navela da statistika za ovu godinu pokazuje da je položaj bolji za nekoliko promila, prenosi Tanjug. „Analizirali smo broj novorođenih beba u prvih devet meseci u svim državama sa kojima smo živeli u prethodnoj Jugoslaviji, u Albaniji, Mađarskoj, Rumuniji i Bugarskoj - sve ove države beleže pad broja novorođenih beba, kod nas je porast od 612 beba, tako da smo jedini pozitivni”, rekla je Slavica Đukić\n15.11.2019 u 22:30\nSvakog dana prevremeno se rodi jedanaest beba\nSvetski dan prevremeno rođenih beba, 17. novembar, biće ove godine deveti put obeležen u svetu sa idejom da se pažnja društva usmeri na ozbiljne probleme prevremeno rođenih beba i njihovih roditelja. U tome će učestvovati mnogobrojna udruženja roditelji, profesionalne organizacije, kompanije i pojedinci u celom svetu. Kod nas će tim povodom beogradska palata „Albanija” i most na Adi biti obasjani ljubičastom svetlošću, simbolom kolektivne brige za prevremeno rođene bebe i njihove porodice. U nedelju na Institutu za neonatologiju od 11 do 12 i 30 zakazano je druženje lekara i medicinskih sestara sa bebama, bivšim pacijentima, i njihovim roditeljima, kao i predstavnicima Udruženja roditelja prevremeno rođene dece Srbije „Mali div”. – U Srbiji se godišnje pre vremena rodi više od 4.000


Sarkofag Portonacio - tajna grobnice nepoznatog vojskovođe\nČinjenica da je ovaj sarkofag star preko 1800 godina deluje neverovatno kada pogledate žive i jasne rezbarije na njegovim stranicama. Nalazi se u Narodnom muzeju Rima, u zamračenoj sobi pod reflektorima koji ističu svu lepotu ukrasnih figura.\nOtkriven je 1931. godine u blizini Via Tiburtina, istočnog predgrađa Rima. Pretpostavlja se da je u njemu sahranjen jedan od generala Marka Aurelija, a dekoracije na sarkofagu neverovatno podsećaju na dekoracije Stuba Marka Aurelija. Verovatno je napravljen u periodu od 190. do 200. godine, kad i ostali od 25 poznatih kasnih ratnih sarkofaga Rimljana i ređe Atinjana. Prvenstveno su naručivani za vojne komandante i ukrašavani ornamentima koji prikazuju detalje slavnih bitaka.\nOno što sarkofag Portonacio izdvaja od ostalih iz tog perioda je, kao prvo, izuzetan talenat umetnika koji ga je napravio, sa savršeno pogođenom tehnikom izrade koja je omogućila živu igru svetlosti i senke. Druga zanimljivost je da general kome je namenjen sahranjen u sarkofagu pre nego što je rad na njemu završen, a da je potom mesto predviđeno za njegov lik ostalo prazno.\nNema sumnje da je ovakvu večnu kuću mogao da zasluži samo jedan od velikih ratnika i bliskih saradnika Marka Aurelija, ali je mesto na sarkofagu namenjeno za lik njegovog visokog oficira ostalo prazno, a prednji deo sarkofaga krasi samo lik Marka Aurelija.\nDanas možemo samo da nagađamo zbog čega je lik generala, ili eventualno visokog zvaničnika, izostao sa prednjeg dela sarkofaga. Novac svakako nije bio problem, jer je izrada ovakvog sarkofaga bila izuzetno skupa i trajala je nekoliko godina. Takođe, ostatak sarkofaga je potpuno očuvan, što znači da je reputacija pokojnika bila očuvana i nakon smrti, te reljef njegovog lica nije izostao zbog nekog nečasnog čina koji bi mu pred smrt ukaljao ugled i naveo njegove savremenike da ga u večnost pošalju bez lika i imena.\nU svakom slučaju, scene ratovanja, osvajanja i trijumfa, prenete na sarkofag Portonacio, i nakon osamnaest vekova verno oslikavaju snagu, hrabrost i dostignuća vojske slavnog rimskog cara.\nSopček Đura, 04 Oct 2016\nIako pacifista, zadivljen sam pred ovim remek delom!!! Mogu samo da zamislim kako to izgleda pod reflektorima u rimskom Narodnom muzeju...?\nStare civilizacije (XIV) - Rim\nNe baš autentične istorijske fotografije\nTajna najpoznatijeg srpskog buzdovana\nNajmoćnije žene u istoriji (XII) - Madam de Pompadur\nRuski Šigir Idol, najstarija drvena skulptura na svetu\nOd Biblije do Salema, kratka istorija lova na veštice\nIstorijska filmska enciklopedija


Da li nas u budućnosti čekaju pregrade od pleksiglasa na plažama, restoranima? • Poportal\n20/04/2020 20/04/2020 P.Panović0\nDosetljivi Italijani pokazali su kako će se boriti za turiste, ukoliko se pandemija nastavi. Pogledajte kako će izgledati plaže i restorani u toku leta.\nItalijanska firma Nuova Neon Group 2 predložila je rešenje za plaže nakon pandemije kako bi se spasila turistička sezona, a ipak sačuvalo zdravlje ljudi.\nRešenje je, smatraju oni, u pregradama od pleksiglasa. Kabine dimenzija 4,5 x 4,5 metara trebalo bi, smatraju iz ove firme, da obezbede fizičku distancu, a tu je i transparentni zid visine dva metra.\nSlično rešenje predlažu i za restorane. I tu se providnim ogradama obezbeđuje fizička distanca.\nNema solidarnosti, raspršile su se sve iluzije: Zapadne zemlje štite svoju ekonomiju od EU\nPožarevljani osvojili Homolje\nKošava koja nas muči, a ovo su 10 ZANIMLJIVOSTI koje o njoj niste znali\n20/02/2018 02/04/2020 P.Panović\nZbog pucanja azbestnog cevovoda bez vode više ulica u Gradu Požarevcu


Postavio Yucom - 25/04/2019 Aktuelno, Saopštenja\nKomitet pravnika za ljudska prava izražava zabrinutost zbog Nacrta zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika Republike Srbije koji je objavljen na sajtu Ministarstva pravde, a kako iz medija saznajemo, naći će se na prolećnom zasedanju Narodne skupštine. Nacrt zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, izrađen uz jasno i javno protivljenje predstavnika pravne profesije iz svih oblasti – sudija, tužilaca, advokata, nevladinih organizacija, suprotan je Ustavu Srbije i međunarodnim ugovorima koje je Srbija ratifikovala, dok predviđena rešenja sama po sebi nemaju kapaciteta da utiču na smanjenje broja krivičnih dela za koja su zaprećene strožije kazne. Ovaj Nacrt otvara vrlo opasnu mogućnost povećanja broja izvršenja krivičnih dela u zatvorima, budući da predviđa kaznu doživotnog zatvora za delo teško ubistvo, za koju je isključena mogućnost uslovnog otpusta.\nNavedeni Nacrt izrađen je uprkos aktivnom protivljenju stručnih udruženja i pojedinaca sa dugogodišnjim iskustvom u pravosuđu, na inicijativu jednog udruženja i bez jasnih kriterijuma za članstvo u radnoj grupi koja je izradila Nacrt. Ono što posebno zabrinjava je odsustvo poziva za dostavljanje stručnih komentara na Nacrt, što je kod ovako drastičnih promena u krivičnom zakonodavstvu poruka države da mišljenje struke neće biti uzeto u obzir.\nIzmene Krivičnog zakonika suprotne su Ustavu Srbije koji izričito zabranjuje smanjivanje dostignutog nivoa ljudskih prava i zabranu mučenja, kao i Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ove povrede Ustava i Evropske konvencije ogledaju se u uvođenju kazne doživotnog zatvora, umesto kazne od 30 do 40 godina zatvora, kao i u zabrani uslovnog otpusta u slučaju krivičnog dela teško ubistvo, za koje je zaprećena kazna doživotnog zatvora.\nEvropski sud za ljudska prava je jasno stao na stanoviše da praksa zabrane uslovnog otpusta u slučajevima izricanja kazne doživotnog zatvora nije u skladu sa Evopskom konvencijom, budući da osuđenom na kaznu doživotnog zatvora mora biti pružena zakonska mogućnost da se nakon određenog vremena preispita da li su se stekli uslovi za njegovo puštanje na uslovnu slobodu. U suprotnom, smatra se da država krši član 3 Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, odnosno izlaže osuđenika nečovečnom i ponižavajućem postupanju, što ne može naći svoje opravdanje u savremenoj penologiji.\nKazna doživotnog zatvora, sama po sebi, nema kapacitet da utiče na stopu kriminaliteta u Srbiji, niti na smanjenje izvršenja krivičninih dela za koja je propisana, budući da ostale politike ne predviđaju pojačavanje elementa koji utiču na izvesnost krivičnog gonjena, a koje se pre svega odnose na kapacitete u Javnim tužilaštvima i Ministarstvu unutrašnjih poslova koji su nadležni za gonjenje učinilaca krivičnih dela i sprovođenje istrage. Uvođenje strožijih sankcija koje nije praćeno sveobuhvatnim pristupom u cilju jačanja izvestnosti kažnjavanja izvršilaca krivičnih dela, ne može postići proklamovanu svrhu izmena KZ-a.\nSamo Ministartsvo pravde je u Obrazloženju Nacrta navelo da je ovakva inicijativa postojala još 2015. godine, ali da nakon stručne rasprave nije bilo moguće doneti konačan sud o svrsishodnosti uvođenja ove kazne. Javnost je ostala uskraćena za obrazloženje na osnovu čega je Ministarsvo danas odlučilo da je neophodno uvođenje ovako stroge kazne, budući da je stručna javnost većinom zauzela stav da kazna doživotnog zatvora nije rešenje za smanjenje broja izvršenja najtežih krivičnih dela u Srbiji.\nOstalo je nejasno kako je moguće da pooštravanje kaznene politike u smeru povećanja zatvorskih kazni ne zahteva sredstva iz budžeta Republike Srbije neophodna za sprovođenje ovog zakona, ako se ima u vidu prenatrpanost zatvora u Srbiji, konstatovana u brojnim domaćim izveštajima Nacionalnog preventivnog mehanizma, kao i međunarodnih tela poput Komiteta Saveta Evrope za sprečavanje mučenja. Rezultati ove reforme su u direktnoj suprotnosti sa Akcionim planom za Poglavlje 23, koji predviđa brojne mere za smanjenje zatvorske populacije. Povećanje broja zatvorenika direktno će uticati i na neophodnost povaćanja broja zaposlenih u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija, što je u suprotnosti sa opštom politikom smanjenja broja zaposlenih u javnoj upravi.\nDodatno zabrinjava činjenica da se u Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, koji je upućen Narodnoj skupštini od strane Vlade Republike Srbije ne uređuje izvršenje kazne doživotnog zatvora i da ovaj predlog i Nacrt nisu usklađeni u bitnim izmenama.\nZabrinjavajuća je i izmena koja se odnosi na svrhu krivičnog kažnjavanja, a koja istične pravednost i srazmernost između učinjenog dela i težine krivične sankcije, čime se pojačava retributivni element krivične sankcije prema pojedincu, a zapostavlja generalna prevencija. Ovako postavljena svrha krivičnog kažnjavanja predstavlja smanjivanje dostignutog nivoa ljudskih prava, budući da je u dosadašnjem sistemu krivičnopravnih sankcija svrha kažnjavanja bila ravnomerno podeljena između individualne i generalne prevencije.\nIzmene Krivičnog zakonika koje se odnose na višestruki povrat kao nove obavezne otežavajuće okolnosti u postupku u velikoj meri organičavaju slobodno sudijsko uverenje prilikom individualizacije krivične sankcije, naročito imajući u vidu da je propisani višestruki povrat generalne prirode, odnosno, ne obraća se pažnja da li se radi o istom ili istovrsnom krivičnom delu, već je sama činjenica prethodne osuđivanosti dovoljna za određivanje strožije kazne. Ovakvo rešenje je odavno opravdano napušteno u domaćem krivičnom zakonodavstvu budući da se učinilac strožije kažnjava zbog dela za koje je već kažnjen, odnosno osuđen. Ova obavezna otežavajaća okolnost suprotna je sa istom fakultativnom otežavajućom okolnosti sadržanom u članu 55 Krivičnog zakonika i, pored toga što smanjuje ulogu sudije u individualizaciji krivične sankcije, može proizvesti niz nedoumica u njenoj primeni, što je iskustvo koje smo imali prilike da vidimo sa primenom člana 54a Krivičnog zakonika koji propisuje obaveznu otežavajuću okolnost za dela učinjena iz mržnje.\nSmatramo da se ovako drastične izmene u krivičnom zakonodavstvu ne smeju donositi brzopleto i parcijalno, već da moraju biti rezultat svobuhvatnog pristupa . Pozivamo Ministarstvo da navedeni Nacrt povuče i da formira novu radnu grupu za reformu krivičnog zakonodavstva u kojoj će se ovim izmenama pristupiti studiozno, uz poštovanje Ustava Republike Srbije, ratifikovanih međunarodnih ugovora, Jedinstvenih metodoloških pravila za izradu propisa, kao i mišljenja stručnih udruženja i pojedinaca iznesenih u adekvatnoj javnoj rasrpavi.\nBeograd, 25. april 2019. godine\nOtvoreno pismo Ministarstvu pravde povodom izmena KZ


U redovima militanata Islamske države 3.000 Evropljana\n26. septembar/rujan, 2014.\nBroj Evropljana koji su se pridružili islamističkim borcima u Siriji i Iraku prešao je 3.000, rekao je BBC -ju šef EU aniterorističke agencije Gilles de Kerchove. Prema njegovim riječima, vazdušni udari na položaje pripadnika Islamske države povećaće rizik od napada u Evropi u znak odmazde. I u napadima u noći između četvrtka i petka, te rano ujutro u petak, koalicija predvođena SAD ponovo je gađala naftana polja i baze IS u Siriji. Britanski parlament počeo je debatu o priključivanju međunarodnoj koaliciji u vazdušnim udarima u Iraku.\nPremijer Ujedinjenog Kraljevstva David Cameron zatražio je od parlamenta podršku za učešće u vazdušnim napadima na položaje militanata Islamske države u Iraku, pojašanjavajući:\n„Ovo će biti misija koja neće trajti samo nekoliko mjeseci već godinama. Ali ja vjerujem da smo mi spremni za takav zadatak. I razlog za to je mislim ispravan. Amerika, Britanija i drugi ne planiraju da pošalju kopnene trupe na teren.Na terenu će biti trupa ali će to biti samo Iračke ili kurdske trupe“, rekao je Cameron.\nIako debata traje, sve političke stranke najavile su podršku u paralamentu da se britanske zračne snage priključe napadima na militante IS.\nNedavno javno obezglavljivanje britanskog novinara i humanitarnog radnika galvanizovalo je podršku javnog mnjenja stavovima vlade protiv IS.\nKako je saopšteno, oko 500 britanskih državljana bori se na strani IS u Siriji i Iraku i raste strah da bi njihov povrtak mogao povećati mogućnost terorističkih napada u UK.\nGilles de Kerchove, evropski koordinator za borbu protiv terorizma, rekao je BBC -ju, da brojka od 3.000 Evropljana koji su se priključili islamističkim borcima uključuje one koji su bili u borbama zahvaćenom regionu, one koji su se vratili i one koji su tamo ubijeni.\nAmerička CIA procjenuje da Islamska država ( IS) ima oko 31.000 boraca u Iraku i Siriji.\nDe Kerchove kaže da je junska deklaracija militanata o proglašavanju kalifata IS vjerovatno odigrala važnu ulogu u privlačenju većeg broja pristalica iz Evrope.\n„Ako vjerujete u to, vjerovatno se želite priključiti tome što je prije moguće“, objašnjava on.\nVazdušni udari SAD i saveznika povećali su rizik od nasilnog odgovora militanata IS protiv evropskih meta.\n„Mislim da treba da priznamo da je tako“, tvrdi Kerchov i dodaje: “Bilo je to jasno u slučaju Francuske kada je prije tri dana IS izdala saopštenje u kojem su najavili da će biti odmazde zbog učešća u koaliciji. Potom je Francuz otet i obezglavljen u Alžiru. Dakle, uradili su ono što su najavili.“\nPrema njegovim riječima, takođe postoji opasnost da grupe koje su konkurencija IS, poput Al Kaide mogu pokušati da izvedu napade u Evropi pod njihovom krinkom.\n„Udizanje IS može motivisati Al Kaidu da učini nešto čime bi pokazala da je još uvjek relevantan faktor“, navodi de Kerchove.\nU međuvremenu je danas, 26. septembra, šef ruskog Vijeća za nacionalnu sigurnost Nikolaj Patrušev rekao da bi moglo biti da se se čak do 50.000 pobunjenika bori za militantnu grupu Islamska država u Siriji i Iraku.\nNa Savjetu za bezbjendost „Komovelta nezavisnih država" u Moskvi, on je rekao da IS postaje sve jača i da se u njenim redovima bori između 30.000 do 50 000 boraca.\nPatrušev je rekao i da se se mnogo građana država Komovelta, u koje su uključene 12 država nekadašnjih sovjetskih republika, bori na strani IS u Iraku i Siriji, a neki od njih su se i vratili u svoje matične države, što je prema njegovim riječima „ozbiljan izazov za mir, regionalnu i nacionalnu stabilnost“.


Prošle nedelje je zvanično počeo Forbidden Library Hearthstone event, a kao što je i planirano, nedelju dana kasnije stiže Book of Heroes i solo mod u kojem će glavni junak biti Jaina Proudmore. Pre nedelju dana dobili smo manji peč…\nSvake godine, Bllizard određen broj karata tj, ekspanzija prebaci iz Standard Mode-a u Wild, kako bi na najbolji način osvežili svoju igru, a da pritom ne oduzmu igračima želju da igraju sa svim kartama, ukoliko to žele. Trenutna godina se…\nNova Tier 1 Mech karta, Micro Mummy, u Hearthstone Battlegrounds stiže sa zakašnjenjem pošto je prvog dana peča stigla sa nekoliko bagova. Prekjuče je stigao veliki peč za Hearthstone Battlegrounds i standard (o kojem možete pročitati više na ovom linku),…\nKada su studenti Scholomance Akademije krenuli u zabranjenu biblioteku kako bi pronašli testove, sačekalo ih je jedno iznenađenje. Ono što su tražili nisu uspeli da pronađu, ali su zato otkrili sve što je Blizzard pripremio za nas u narednih mesec…\nZa samo par dana tri profesora Scholomance Akademije su odlučili da se pridruže Hearthstoen Battlegroundsu. Zvanično stižu 8. septembra, ali samo za igrače koji imaju Tavern Perks, pošto u suprotnom dolaze tek 22. septembra. Za početak tu je Lord Barov.…


Danica Denić u kampu perspektivnih strelaca – Semendria\nDanica Denić u kampu perspektivnih strelaca\n19. avgust 2013. SPORT – Streljački savez Srbije je i ove godine uz veliku podršku Ministarstva omladine i sporta Srbije organizovao u Karatašu kamp za mlade srpske talente u streljaštvu, a ove godine iz naše družine u kampu je prvi put bila mlađa juniorka Danica Denić, koja se takmiči puškom. Danica Denić je učešće u kampu zaslužila zahvaljujući dobrim rezultatima koje je imala tokom cele prethodne sezone vazdušnim oružjem, koje je krunisala plasmanom u finale Kupa Srbije.\n– Na kampu perspektivnih strelaca Serbije bila sam prvi put i za mene je to bilo sasvim novo iskustvo. Našla sam se među 40 najboljih strelaca iz cele države koji su takođe izborili učešće zahvaljujući postignutim rezultatima u protekloj sezoni. Činjenica da sam tamo bila jedina iz našeg grada nije mi predstavljala problem, jer sam u Karatašu upoznala mnoge strelce iz različitih gradova širom Srbije. Sa njima sam razmenjivala iskustva, priče i zanimljivosti sa takmičenja i treninga. Osim toga, pričali smo i o taktici koju primenjujemo dok pucamo i načinu na koji se pripremamo pred neko takmičenje – kaže Danica i dodaje: Treninzi su bili ozbiljni i svaki dan smo imali različite zadatke. Sa nama su stalno bili treneri koji su nas posmatrali dok radimo i uvek su bili tu da nas posavetuju i isprave greške. Takođe su dobro došli i sastanci na kraju radnog dana, posle večere, na kojima smo slušali predavanja trenera, a teme su bile različite i u okviru streljaštva.\nOvaj kamp mi je dobro došao jer sam tako prikupila mnoge korisne informacije koje će mi mnogo značiti. Na meni je samo da ih primenim uz sve ono što sam već znala i da vredno treniram, jer to dovodi do rezultata – kaže naša perspektivna strelkinja Danica Denić.\n– O trošku Streljačkog saveza Srbije u kampu je učestvovalo više od 40 strelaca puškom i pištoljem i sa njima je radilo 11 trenera, od toga jedan je bio zadužen za kondiciju.\nRukovodilac sručnog rada u kampu bio je Saša Iker, trener „Jedinstva“ iz Stare Pazove a u stručnom timu su bili i Dragan Donević, Tatjana Bogatinovski, Jovan Polovina, Veljko Jovanović, Rastko Mihajlović i Milivoje Rajkov, dok je kondicioni trener bio Stefan Aleksandrovski, juniorski reprezentivac „Jedinstva“. Još devetoro strelaca poslali su klubovi o svom trošku, a u kampu je, o trošku Streljačkog saveza Crne Gore bio jedan strelac i trener Željko Miličković.\nUz treninge u streljani koja ima klimu, ali se čak i ta sprava teško bori protiv visokoh temperatura (svakog dana po 37 stepeni i više) polaznici kampa imali su na raspolaganju terene za razne sportove kao i bazen:\n– Dan je počinjao jutarnjim futingom, a uveče, posle večere, održavali su se sastanci na kojima su analizirani treninzi, a potom je svaki trener održavao polaznicima predavanje iz teorije streljačkog sporta. Atmosfera je bila odlična, nevolje zbog vrućine svi učesnici su dobro podneli… Domaćini u kampu su kao i uvek bili veoma gostoljubivi, hrana odlična… – rekao nam je direktor kampa Ivan Manojlović.\nManojlović posebno ističe značaj ovakvog okupljanja:\n– Kroz kampove SS Srbije u minuloj deceniji su prošli skoro svi mladi strelci koji su sada u seniorskim ili omladinskim selekcijama i koji su već osvajali olimpijske i evropske medalje. Takođe, veoma je važan element rada u kampu i usavršavanje trenera i razmena iskustava. Ministarstvo omladine i sporta Srbije ulaganjem u mlade sportiste u ovakvim kampovima, izuzetno pomaže streljačkom sportu u stvaranju novih generacija strelaca, a bez toga nema ni napretka i uspeha.\n« Novi štrajk u Želvozu?\nBorba protiv bludnika i makroa »


(Ne)zaustavljiv talas iseljavanja u Kovačici - Mladi na selu\nPreciznih podataka nema koliko je stanovnika iz Kovačice, Padine, Debeljače i drugih mesta otišlo, a pominju se cifre od 1.500 pa do 3.000\nUz sve nepovoljniju demografsku sliku zbog “bele kuge” i odlaska mladih u veće gradove, u opštini Kovačica sve je izraženije iseljavanje stanovništva u inostranstvo. Opština Kovačica je poznata po šarolikoj nacionalnoj strukturi, u kojoj su najzastupljeniji Srbi, Slovaci, Mađari i Rumuni, pa su u ovoj opštini u ravnopravnoj službenoj upotrebi četiri jezika i pisma.\nPo poslednjem popisu stanovništva 2011. godine u kovačičkoj opštini bilo je 25.525 stanovnika ili za 2.375 manje nego na prethodnom kada je bilo 27.890 žitelja. Upravo je već pomenuta nacionalna šarolikost u prethodnih nekoliko godina doprinela intenzivnijem iseljavanju, najviše mladih ljudi, najviše pripadnika manjinskih zajednica Slovaka i Mađara, kojima su širom otvorena vrata matičnih zemalja i EU, ali nadajući se boljem životu odlaze i pripadnici drugih nacionalnosti.\nPreciznih podataka nema koliko je iz Kovačice, Padine, Debeljače i drugih mesta otišlo, a pominju se cifre do kojih se dolazi nezvaničnim procenama, od 1.500 pa do 3.000.\nTalas iseljavanja je primetan, pa među prioritetnim ciljevima koje ističu čelnci lokalne samouprave, jeste veoma delikatna i kompleksna problematika na zaustavljanje talasa koji je uzeo maha, što je kako naglašavaju moguće otvaranjem novih radnih mesta i obezbeđenjem boljeg standarda i kvalitetnijim uslovima za život mladih ljudi. U kojoj meri je talas iseljavanja zaustavljiv, niko ne može da proceni, ali je izvesno da će ljudi odlaziti ukoliko ovde nemaju mogućnosti za zapošljavanje ili da se bave poljoprivredom, ili drugim biznisom, da bi obezbedili normalan životni stadard.\n- Realne potrebe opštine Kovačica za ulaganjima su jako velike, jer ako ih sagledamo kada bi rekli sve svoje želje to bi bila prilična cifra, ali ono što je najbitnije što će biti uvršteno u budžet za 2017. godinu obezbediće da se Kovačica razvija u tri pravca. Jedan deo mora da bude usmeren ka dovođenju novih investitora i otvaranju novih radnih mesta, za šta je neophodna odgovrajuća infrastruktura – naglašava predsednik opštine Milan Garašević.\nGarašević konstatuje da kao višenacionalna sredina imaju ozbiljan problem odliva mladih kadrova.\n- Na tim temeljima života višenacionalne sredine smo se razvijali i poznati smo po tome, ali suočeni smo sa činjenicom da se pasoši zmalja EU lako dobijaju, tako da nam mladi odlaze u inostranstvo. Da bismo to sprečili moramo se pobrinuti da ponovo ožive radne zone, što je prethodna vlast odlukama ukinula. Radne zone treba infrastrukturno da opremimo strujom, vodom i zemnim gasom, da budu spremne za nove investitore. Na prethodnoj sednici Skupštine opštine odlučili smo o izboru strateškog partnera i nadam se da ćemo iduće godine ući u gasifikaciju opštine Kovačica, što je projekat vredan 10 do 12 miliona evra, ali to opštinu neće ništa koštati. Treba da učinimo sve da obezbedimo uslove za investiranje, prvenstveno na bazi potencijala ovog podneblja – ističe Garašević.\nOd industrije u opštini Kovačica jedino radi šećerana Kompanije “Sunoko” iz sastava MK Komerca, koja se nalazi između Kovačice i Debeljače, koja stalno upošljava oko 200 ljudi uz angažovanje sezonaca u kampanji. Postoje pored toga još oko 40 manjih firmi koje se bave raznim vidovima delatnosti, većina ih je vezana za poljoprivrednu proizvodnju, ali egzistiraju i pogoni za proizvodnju obuće, metalske i drugih struka.\nPotencijal za razvoj i zapošljavanje\nGarašević konstatuje da je to nedovoljno i da je nezaposlenost u opštini velika, između 15 i 20 odsto.\n- U opštini je u privatizaciji propalo mnogo preduzeća od “Novog doma” u Debeljači, “Utve” u Padini i više firmi u Kovačici i ostalim mestima. Treba pokrenuti privredni zamajac što nije u ovim uslovima lako. Imamo dobar položaj, jer smo blizu Beograda i Pančeva, nije nam daleko luka, železnica je u funkciji, tako da potencijala za razvoj imamo. Svi pričaju o dovođenju investitora, ovaj narod je stvarno vredan, radan i pošten i siguran sam da je otvaranje svakog radnog mesta dobrodošlo – dodaje Garašević.\nPredsednik Skupštine opštine Kovačica Zlatko Šimak ocenjuje da opštinska administracija solidno funkcioniše, da su kao i u drugim sredinama na prvom mestu nasleđeni komunalni i infrastrukturni problemi, ali i neracionalna organizacija u komunalnoj delatnosti pa predstoji njihovo spajanje zbog racionalizacije.\n- Građani od nas očekuju da rešavamo svakodnevne probleme sa kojima se susreću, ali da se stvaraju uslovi za otvaranje novih radnih mesta, kako bi se zaustavila velika migracija građana. Pošto je u opštini velika zastupljenost Slovaka i drugih manjina, nama ljudi masovno odlaze u Slovačku na rad, a neki se i iseljavaju. Mladi nam najviše idu i naš cilj je da pokrenemo investicije i pokušamo da zadržimo ljude da ovde ostanu, da bi se razvijali i obezbedili egzistenciju – ukazuje Šimak.\nNije samo ovaj problem u Kovačici, primećuje Šimak, nego mnogi odlaze iz ekonomskih razloga i iz drugih krajeva Srbije, samo je ovde problem izraženiji jer su zastupljeniji pripadnici manjinskih zajednica Slovaka, Mađara i Rumuna, pa s obzirom na to da su im matice u EU lakše se odlučuju da tamo krenu u potrazi za boljim životom.\n- Nema preciznih podataka koliko je ljudi u poslednje vreme otišlo u inostranstvo sa područja opštine, ali procena je da ih je za prethodnih pet godina otišlo prilično, možda 1.500 do 2.000. - Neki su otišli tako da se sigurno neće vratiti, a neki odlaze na privremene sezonske radove jer nalaze posla u građevinarstvu i još nekim delatnostima, pa se vraćaju – kaže Šimak.\nPrema rečima Šimaka ne barata se tačnim brojkama, ali utisak je da mladi koji odlaze najverovatnije se neće vratiti.\n- Deca su počela da nam odlaze već po završetku osnovne škole, tako da na srednjoškolsko obrazovanje kreću u Slovačku, pa kada završe i nastavljaju studije na fakultetima ili se tamo zapošljavaju i zasnivaju porodice i rešavaju egzistencijalna pitanja. Otuda je malo verovatnoće da će se vraćati, ako se tamo skuće – smatra Šimak.\nNema autobusa za Novi Sad i Zrenjanin\nKovačica i mesta te južnobanatske opštine jesu blizu Beograda i Pančeva, prema kojima funkcioniše autobuski saobraćaj, ali je neshvatljivo da uopšte nema povezanosti javnim autobuskim saobraćajem sa Zrenjaninom i Novim Sadom. Doduše, do Zrenjanina sa stanice Beograd Dunav i iz Debeljače ima po dva polaska dnevno u jednom pravcu.\nRoditelji srednjoškolaca iz Kovačice i Padine koji se školuju u Zrenjaninu, a stanuju u internatu ili privatno, primorani su da se sami organizuju, da bi decu automobilima ili kombi prevozom mogla doći kući za vikend.\nPoslednja izmena 13 Dec, 2016 21:09\nTagovi: kovačica opštini iseljavanja kovačici šećerana sunoko poljoprivrednu proizvodnju


Đurić: U 2020. stići do svakoga na KiM kome treba pomoć - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Đurić: U 2020. stići do svakoga na KiM kome treba pomoć\nĐurić: U 2020. stići do svakoga na KiM kome treba pomoć\nPredstavnici srpskih institucija na Kosovu i Metohiji dopreće do svakog srpskog domaćinstva kome je pomoć potrebna, neće dozvoliti ni da ih Priština zastraši, da im stavlјa "lisice na ruke i flaster na usta" jer se bore za prava srpskog naroda, zaklјučci su sastanka direktora Kancelarije za KiM Marka Đurića i političkih predstavnika Srba iz pokrajine.\n"Cilј nam je da u 2020. godini stignemo do svakog srpskog domaćinstva do koga nismo stigli, koga smo zaboravili i zapostavili, da pomognemo svakom čoveku. I Gorancima i Romima i Bošnjacima i Aškalijama koji se osećaju kao deo Srbije", rekao je Đurić novinarima u Palati Srbija nakon sastanka na kome je ocenjeno i da su optužnica i sudski proces za ubistvo Olivera Ivanovića "farsa, politički igrokaz" kojim žele da oslabe Srbiju i srpske institucije na KiM.\nPrema rečima Đurića, već od 2. januara predstavnici opština, institucija, Kancelarije, obilaziće porodice čije probleme nisu rešavali, jer niko ne dobija platu da bi sedeo i pričao prazne priče i mislio da je sve urađeno time što su izgrađeni putevi, vrtići...\nĐurić je rekao da pored realizovanih projekata, izgrađenih 1.700 kuća i stanova, država Srbija, Kancelarija i predstavnici institucija moraju da se pobrinu da reše životne probleme građana na KiM.\n"Imam još mnogo onih kojima je pomoć potrebna i koji će u teškim uslovima dočekati prazinke", rekao je Đurić.\nNaveo je da je važno da se zapošlјavaju lјudi i da se srpski predstavnici izbore da se ispuni kvota od sedam odsto za zapošalјvanje Srba u prištinskom sistemu.\nU narednom periodu sve insitucije će raditi intenzivno i na sprovođenju plana "Srbija 2025", rekao je Đurić i dodao da je srpski narod zahvalan na solidarnosti i pomoći koji Srbija izdvaja za opstanak i ostanak.\n"Srpski predstavnici posebno su zahvalni i srećni zbog dodatnih 150 miliona evra za opstanak i ostanak", rekao je on i podsetio da je Kancelarija jedan od najefikasnijih državnih organa kada je reč o realizaciji budžeta, većoj od 90 odsto.\n"Razgovarali smo i o svemu što ne valјa u funkcionisanu institucija, odgovornosti zvaničnika i predstavnika Srbije u institucijama i zaklјučili da moramo da intenziviramo rad sa lјudima na terenu", rekao je Đurić i dodao da će svi oni koji ne pokažu rezultate, već početkom februara biti smenjeni.\nDirektor Kancelarija za KiM je naglasio da je drugi zaklјučak da Srpska lista ima punu podsku za borbu u institucijama i da traže da prava Srba ne budu gažena.\n"Onaj ko misli da ih uklјuči mora da ispuni sve zakonske norme za učešće Srba u institucijama. Ako je propisano da sedam odsto Srba mora da bude zaposleno u energetskom sektoru, u vodoprivredi, agencijama...tako mora da bude", rekao je on.\n"Nema učešća Srba i Srpske liste u inistitucijama ako ima ugnjetavanja, ako neko misli da može da progoni predstavnike Srba, da Ivanu Todosijeviću stavi lisice, da bi Srbima stavio flaster na usta, neće uspeti", rekao je Đurić i poručio "niti ćete njemu staviti lisice, niti Srbima flaster na usta".\nĐurić kaže i da ga ne interesuje šta će biti sa planovima Alјbina Kuritja, već o pomoći srpskim porodicama u Novom Brdu koje imaju blato umesto poda ili onima koji je stoka ukradena.\n"Možete nam staviti lisice na ruke ali ne i flaster na usta. Uvek ćemo se boriti zajedno sa Kancelarijom za KiM i državom Srbijom za interese našeg naroda", rekao je Rakić u Beogradu novinarima na konferenciji za medije direktora Kancelarije za KiM Marka Djurića, koja je upriličena nakon sastanka sa političkim prestavnicima Srba.\nKomentarišući današnji sastanak na kome je zaklјučeno da je cilј srpskih insticuija na KiM u 2020. da se dopre do svakog srpskog domaćinstva i da se u rešavanje problema tih lјudi krene već 2. januara, ali i da se istraje u borbi za ispunjenje kvota o zapošlјavanju u prištinskom sistemu, Rakić je ocenio da je to nije bio prijatan razgovor i da su čelnici opština saslušali sve dobronamerne kritike.\n"Zaista je nemoguće rešiti sve probleme ali nije nemoguće razgovarati sa svakim čovekom, čuti koji problem ima i pokušati mu pomoći", rekao je Rakić.


Web stranica Vlade TK - VLADA TUZLANSKOG KANTONA NIJE ADRESA ZA PROTESTE RADNIKA DITA-e\nNa insistiranje predstavnika sindikata zaključeno je i da se izvrši revizija privatizacije od 1997. godine, kada su radnici privatizirali Dita-u. U narednim danima, dogovoreno je na sastanku, da direktor fabrike pripremi kompletan profil firme koji će se ponuditi eventualnim budućim kupcima.\nZnačajno je istaći i da je Uprava Dita-e, po nalogu vlasnika 84% kapitala, Lore d.o.o. iza koje stoji Haris Abdurahmanović ovih dana pred nadležnim sudom pokrenula stečajni postupak u Dita-i.\nVlada Tuzlanskog kantona je svojim dosadašnjim aktivnostima činila i više nego što su njene nadležnosti, kako bi se našlo rješenje za novonastale probleme radnika. Ukazujemo da je prava adresa za proteste i eventualne dogovore vlasnik kapitala.


Huawei - Dnevni list Danas\nUslovno zeleno svetlo od Nemačke za upotrebu 5G tehnologije kompanije Huavei\nKineski Huavei (Huawei) objavio je danas da je nemačka vlada odlučila da kod 5G mobilne mreže dozvoli upotrebu Huavei tehnologije u zamenu za nadzor i obećanje te kompanije o sigurnosti opreme i to čim bude usvojen zakon o mrežnoj sigurnosti.\nMilošević: Penzionerima dat novac iz političkih razloga (VIDEO)\nUrednik ekonomske rubrike lista Danas Aleksandar Milošević, odgovarajući na pitanja građana sa Tvitera, izjavio je da novac koji je obećan penzionerima nema nikakve veze sa ekonomijom.\nŠvedski sud dozvolio učešće kompanije Huavei na tenderu za 5G mrežu\nPosle suspenzije odluke o isključivanju kineske kompanije Huavei (Huawei), švedski regulator telekomunikacija PTS zaustavio je tender za uvođenje 5G mreže.\nEK traži ubrzanje aktivnosti protiv visoko rizičnih dobavljača 5G\nZemlje EU moraju da ubrzaju aktivnosti na ublažavanju rizika povezanih sa uvođenjem 5G tehnologije koje predstavljaju pojedini dobavljači, saopštila je danas Evropska komisija, prenosi Euroactiv.\nPiše: Ivan Trajković 24. 5. 2020.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije nastavilo je sa raspoređivanjem nadzornih kamera visoke rezolucije na ulicama Beograda a građani su primetili da su i tokom nedavno ukinutog vanrednog stanja, kamere za prepoznavanje lica bivale instalirane, praktično tokom noći.\nPiše: AJB/ 21. 5. 2020.\nTramp produžio zabranu za Huawei\nAmerički predsednik Donald Tramp potpisao je novo produženje zabrane koja podrazumeva potpunu zabranu kompanijama iz SAD za saradnju sa kineskim proizvođačima Huawei i ZTE.\nPiše: Ivan Trajković 16. 5. 2020.\nAplikacija Danasa od danas i na Huawei uređajima\nMobilna aplikacija lista Danas od danas je dostupna u Srbiji i za korisnike Huawei pametnih telefona.\nPiše: Promo 9. 4. 2020.\nKineska kompanija Huavej seli svoj istraživački centar iz SAD u Kanadu zbog američkih sankcija koje ugrožavaju njen rad.\nFrancuska neće blokirati Huawei\nUprkos pritisku SAD i odlukama EU, Francuska neće zabraniti korišćenje 5G opreme Kineskog giganta Huawei, saopštio je Francuski telekomunikacioni regulator.\nPiše: I. T. 26. 11. 2019.\nFederalna komisija za telekomunikacije SAD (FCC) donela je odluku po kojoj svi mobilni i internet provajderi koji koriste Huawei opremu u svojim mrežama mogu izgubiti dozvolu za rad.\nPiše: I. Trajković 23. 11. 2019.\nTehnološka sapunica, ili trgovinski rat između SAD i Kineskih kompanija traje već godinu dana.\nPiše: I. Trajković 5. 11. 2019.\nPiše: I. Trajković 4. 11. 2019.


EBRD će pomoći Srbiji u privatizaciji i komercijalizaciji javnih preduzeća | Gde Investirati\nEBRD će pomoći Srbiji u privatizaciji i komercijalizaciji javnih preduzeća\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD ) i dalje je spremna da podrži privatizaciju i komercijalizaciju javnih preduzeća u Srbiji, izjavio je direktor EBRD u Srbiju Daniel Berg.\n“Razgovarali smo sa Vladom Srbije o privatizaciji Telekoma i Aerodroma Nikola Tesla. Postoje i druge kompanije koje bi mogle biti privatizovane, ali Vlada treba da bude realna kada je reč o prodajnoj ceni i da takođe ima u vidu i koristi od dugoročnog rasta, koji može da dođe sa boljim upravljanjem tim preduzećima”, rekao je Berg za Magazin Biznis.\nOn je ocenio da je Srbija je u poslednjih nekoliko godina stabilizovala svoju ekonomiju i da primena programa sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), podržana strukturnim reformama, daje rezultat.\n“Strukturne reforme koje su u toku, koje uključuju i smanjenje finansijskog tereta preduzeća u državnom vlasništvu, doprinose i poboljšanju uslova poslovanja za uspeh privatnog sektora. Nedavno poboljšanje rejtinga na listi o uslovima poslovanja ukazuje na to da se ide u dobrom pravcu. Sve su to pozitivni koraci u pravom smeru”, rekao je Berg.\nKako je istakao, Srbija treba da nastavi da racionalizuje potrošnju javnog sektora, smanji visok nivo nenaplativih kredita i nastavi sa reformama koje mogu da podrže rast privatnog sektora.\nEBRD je, podsetio je Berg, ukazala da fiskalna konsolidacija u Srbiji, podržana strukturnim merama, daje rezultate, ali da neki rizici u pogledu fiskalne održivosti još postoje.\n“Potrebno je dodatno prilagođavanje kako bi se zaustavio rast javnog duga. To će zahtevati dosledne i dugotrajne reforme javnog sektora, uključujući i državnu upravu, uz završetak restrukturisanja i privatizacije preduzeća u državnom vlasništvu koja predstavljaju teret za budžet. EBRD može da pomogne u procesu privatizacije i restrukturisanja”, kazao je Berg.\nOn je rekao da EBRD ima 25 odsto vlasništva u Komercijalnoj banci i da zajedno sa drugim akcionarima radi na unapređenju upravljanja tom bankom i planu privatizacije, planirane za 2017. godinu.\nEBRD je, kako je dodao, značajan kreditor Elektroprivrede Srbije i zajedno sa Vladom Srbije i rukovodstvom te kompanije radi na sprovodjenju plana njene reogranizacije, a banka je “otvorena da razmotri i mogućnost postprivatizacione modernizacije i investiranja u PKB i slične kompanije sa odgovarajućim strateškim investitorima”.\nBerg je kazao da rešavanje problema visokog nivoa nenaplativih kredita u Srbiji zahteva uklanjanje regulatornih prepreka i pronalaženje pravih investitora.\n“Unapređenje sudske prakse i povećanje efikasnosti sudskih procesa su veoma važni kako bi banke i potencijalni kupci loših kredita znali koje korake mogu da preduzimaju. Takođe, veća regulatorna rezervisanja u bankarskom sektoru mogu da ohrabre banke da očiste svoje bilanse, a važno je i naći investitore koji imaju iskustva u korporativnom restrukturisanju i mogu da oporave kompanije koje trenutno nisu u stanju da otplaćuju kredite. U tome EBRD može dosta da pomogne”, rekao je Berg.\nPrevious Sa 50.000 preduzeća povezujemo se inovacijama\nNext Velike novine u beogradskim garažama\nTags Daniel BergEBRDjavna preduzećaprivatizacija


Tužilaštvo će proveriti navode o grobnici kod Đakovice\nBeta 7. septembra 2015. 13:30\nPredsednik Udruženja porodica kidnapovanih i ubijenih na Kosovu i Metohiji Simo Spasić izjavio je danas da mu je u Tužilaštvu za ratne zločine u Beogradu obećano da će ove ili sledeće nedelje biti provereni navodi o postojanju masovne grobnice srpskih žrtava kod Đakovice.\n„Tužilaštvo će ove ili sledeće nedelje krenuti na tu lokaciju. Mislimo da su prošle godine bili na toj lokaciji kod Đakovice, ali da su promašili“, rekao je Spasić novinarima posle sastanka s tužiocem za ratne zločine Vladimirom Vukčevićem.\nPovodom navoda da postoji Albanac koji želi da svedoči i pokaže lokaciju na kojoj su sahranjeni posmrtni ostaci ubijenih Srba, on je rekao da je reč o proverenom licu koje nije učestvovalo u zločinima, već je na „ulicama sakupljao kosti ubijenih na nekoj livadi i sahranjivao ih na mestu samo njemu poznatom“.\nInformacije o postojanju masovne grobnice kod Đakovice pojavile su se u oktobru 2014. godine, a srpsko tužilaštvo tada je očekivalo da će na lokaciji kod sela Piskote pronaći posmrtne ostatke žrtva iz logora „Likovac“, međutim istraga je završena bez rezultata.\nSpasić je rekao da je na sastanku bilo reči i o radu Specijalnog suda na Kosovu čije se formiranje očekuje, kao i da mu je tužilac Vukčević objasnio da su svi dokazi predati i da će svi rezultati rada Tužilaštva sada biti u tom Specijalnom sudu.


Crna Gora dokazala posvećenost vrijednostima NATO-a\n3. maj/svibanj, 2017.\nCrnogorski parlament je 28. aprila na Cetnju izglasao pristupanje NATO -u\nCrna Gora je dokazala posvećenost vrijednostima NATO-a – slobodi, demokratiji, vladavini prava i ljudskim pravima, ocijenio je pomoćnik načelnika Štaba NATO Komande za transformacije iz Norfolka u Sjedinjenim Američkim Državama, Ralf Rifman (Ralf Reefman).\nOn je naveo da se Vojska Crne Gore (VCG) proteklih godina posvetila ispunjavanju ciljeva za pristupanje Alijansi, prenosi agencija Mina.\n“Crna Gora je preuzela vlasništvo nad odgovornošću za buduće članstvo u NATO i stavila veći naglasak na razvoj interoperabilnosti sa NATO saveznicima”, rekao je Rifman na otvaranju godišnje konferencije za integraciju (Anual Integration Conference – AIC), koja predstavlja dio bilateralnih aktivnosti NATO i Crne Gore tokom integracionog procesa u Alijansu.\nOn je ocijenio da je urađeno mnogo posla.\n“Neophodne pravne reforme, uključujući i odredbe sporazuma kako bi se omogućilo NATO trupe u Crnoj Gori i raspoređivanja crnogorskih trupa u podršci NATO, implementirane su”, saopštio je Rifman.\nNačelnik Generalštaba VCG, Ljubiša Jokić, zahvalio se svim članovima NATO radne grupe za pristupanje i integraciju na njihovoj bezrezervnoj podršci, konstruktivnim prijedlozima i dosadašnjoj pomoći.\n“Izrada nacionalnog plana integracije, plana NATO podrške i Godišnjeg plana za 2016/2017. godinu, kao i naporan rad AIWG doveli sun as do kraja prve faze – ulaska Crne Gore u NATO, baš u trenutku kada će process ratifikacije biti gotov”, saopštio je Jokić.\nCrna Gora je, dodao je, uključena u NATO proces odbrambenog planiranj i dobila je prvi paket ciljnih sposobnosti.\n“Zajedno sa saveznicima i NATO štabovima prošli smo dugačak put i dosta smo postigli”, ocijenio je Jokić.\nGeneralni direktor Direktorata za politiku odbrane Ivica Ivanović, ocijenio je da će Crna Gora, s obzirom na to da postoje samo dvije članice u kojima treba da se završe neke interne procedure, biti punopravna članica NATO-a početkom juna.\nTo, međutim, kako je rekao, ne znači da je crnogorski put završen.\n“Crna Gora će nastaviti sa reformama i posvećenosti u sprovođenju dnevnog reda NATO, čime dokazuje da je kredibilan i pouzdan saveznik. Čvrsto verujem da će naše puno članstvo u Alijansi pozitivno uticati na bezbjednosnu situaciju u regionu”, naveo je Ivanović.\nNiska stopa smrtnosti od COVID-19 u Njemačkoj


РАТ СЕ НАСТАВЉА: ЕУ продужила санкције Русији!\nRAT SE NASTAVLJA: EU produžila sankcije Rusiji!\nMinistri inostranih poslova država članica Evropske unije dogovorili su se jutros u Luksemburgu da za šest meseci produže sankcije Rusiji zbog narušavanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajini.\nAMERIKANCI PRIZNALI: Sankcije, pritisci i cena nefte ne mogu Rusiji ništa\nANDREJ KONČALOVSKI: Sankcije Rusiji ne mogu ništa, Rus zna da živi ni od čega\nPESKOV: Rusija će uzvratiti istom merom!\nPres sekretar ruskog predsednika Vladimira Putina, Dmitrij Peskov, ocenio je danas da su sankcije Evropske unije Rusiji neosnovane i nelegalne, a da će Rusija na njihovo produženje odgovoriti po principu reciprociteta.\n– Više puta smo rekli, osnova našeg pristupa u razmeni sankcija je princip reciprociteta – kazao je Peskov.\nOn je dodao da Rusija nikada nije bila i nije inicijator mera sankcija, preneo je TASS.\nTa praksa, kako je rekao, škodi interesima ne samo učesnika privrednih aktivnosti u Rusiji, već i evropskih zemalja i njihovih poreskih obveznika.\nTASS navodi da Peskov nije mogao da odgovori da li je slučajna podudarnost da je odluka o produženju sankcija doneta 22. juna, na godišnjicu napada Nemačke na SSSR.\nPutinov pres sekretar je predložio da se takvo pitanje uputi činovnicima EU.\nRuska agencija podseća da je danas Savet EU na nivou šefova diplomatije produžio važenje ekonomskih sanakcija Rusiji za šest meseci, do 31. januara 2016. godine.\n– EU je produžila ekonomske sankcije Rusiji do 31. januara 2016. godine, radi potpune implementacije dogovora iz Minska – rekla je predstavnica Spoljnopolitičke službe EU Suzan Kifer.\nZapadne zemlje su od marta 2014. godine već nekoliko puta uvodili sankcije Rusiji zbog pozicije prema Ukrajini, a poslednji put to su učinile SAD u martu ove godine.


Frikom zelena boranija 700g cena akcija Srbija\nFrikom zelena boranija 700g cene\nTrenutno nemamo slike za Frikom zelena boranija 700g\nFrikom kinoa mešavima 400g kesa\nFrikom mediteranska mešavina 450g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Frikom zelena boranija 700g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Frikom zelena boranija 700g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Smrznuto povrće cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Frikom Smrznuto povrće, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Frikom zelena boranija 700g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Frikom zelena boranija 700g. Pre kupovine, podatke za Frikom zelena boranija 700g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nFrikom rebrasti pomfrit 750g kesaFrikom carska puter mešavina 450gFrikom hronom mix sa pečurkama 450gFrikom žuta boranija 900gFrikom zelena boranija 700gFrikom boranija puterica 450g kesaFrikom brokoli 700gFrikom ruska slata 780g kesaFrikom ruska salata 1KG kesaFrikom zlatna mešavina 450g kesaFrikom wok mix povrće 450g kesaFrikom toscana mix 400g kesaFrikom spanać u briketima 400g kutijaFrikom sataraš 450g kesaFrikom ruska salata 450g kesaFrikom royal mix 400g kesaFrikom rižoto 400g kesaFrikom provansa mix 400g kesaFrikom prokelj 450g kesaFrikom pomfrit polupržen 1KG kesaFrikom pomfrit 2,5KG kesaFrikom minestrone mešavina 450g kesaFrikom mešano povrće za čorbu 450g kesaFrikom mešano povrće za belu čorbu 450g kesaFrikom meksička mešavina 450g keasFrikom mediteranska mešavina 450g kesaFrikom kukuruz šećerac 450g kesaFrikom kinoa mešavima 400g kesaFrikom kineska mešavina 450g kesaFrikom karfiol 450g kesa\nFrikom spanać u briketima 400g kutija\nFrikom zlatna mešavina 450g kesa


Nela Kuburović | Visoki savet sudstva\nNela Kuburović, ministar pravde, rođena je 7. aprila 1982. godine u Sarajevu, Bosna i Hercegovina.\nOsnovnu školu Milan Rakić u Beogradu završila je 1996. godine, kao nosilac Vukove diplome, zbog postignutih rezultata na takmičenjima iz istorije i hemije. Nakon završene X beogradske gimnazije (opšti smer), 2000. godine upisala je Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu. Diplomirala je 2005. godine, na pravosudnom smeru, sa opštim uspehom 9,03. Od strane fakulteta više puta je pohvaljivana za postignuti uspeh tokom studiranja.\nOd 2003. do 2005. godine pohađala je dvogodišnju dodiplomsku nastavu u okviru programa „Pravna klinika“. Bila je stipendista Vlade Republike Srbije. Po završetku osnovnih studija, upisala je poslediplomske studije na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, na smeru za privredno pravo.\nPravosudni ispit položila je u julu 2008. godine, a javnobeležnički ispit u junu 2014. godine.\nTokom studiranja obavila je dvomesečnu praksu u „Raiffeisen“ banci, Sektoru za kadrovske poslove. Od februara 2006. bila je pripravnik volonter u Prvom opštinskom sudu u Beogradu. Nakon položenog pravosudnog ispita, zasnovala je radni odnos u Prvom opštinskom sudu u Beogradu, na radnom mestu sudijskog pomoćnika, gde je radila do decembra 2008. godine. Kao sudijski pomoćnik, raspoređena je u Parnično odeljenje, gde je radila nacrte sudskih odluka i obavljala druge poslove samostalno i pod nadzorom ili uputstvom sudije.\nU periodu od decembra 2008. do avgusta 2009. godine radila je u Ministarstvu pravde Republike Srbije, kao savetnik na radnom mestu za poslove Visokog saveta pravosuđa, a od aprila 2009. godine na radnom mestu za pružanje stručne pomoći Visokom savetu sudstva i Državnom veću tužilaca. Učestvovala je u izradi nacrta odluka o statusnim pitanjima sudija i nosilaca javnotužilačke funkcije i pripremi materijala za sednice Saveta i Veća.\nNakon osnivanja Visokog saveta sudstva, u avgustu 2009. godine, zasnovala je radni odnos u Administrativnoj kancelariji Visokog saveta sudstva, na radnom mestu savetnik za pravne poslove u Sektoru za normativne poslove. Od maja 2013. godine raspoređena je na radno mesto načelnik Odeljenja za statusna pitanja sudija u Administrativnoj kancelariji Visokog saveta sudstva. U okviru rada odeljenja, učestvovala je u izradi nacrta odluka u vezi sa statusnim pitanjima sudija u sudovima opšte i posebne nadležnosti, pripremanju obrazloženih predloga za Narodnu skupštinu za izbor sudija prilikom prvog izbora na sudijsku funkciju i izbor i razrešenje predsednika sudova u sudovima opšte i posebne nadležnosti, pratila druge poslove u vezi sa vrednovanjem rada sudija i predsednika sudova, primenom programa obuke za sudije, analiziranja potrebnog broja sudija i sudija porotnika. Tokom 2012, 2013. i 2014. godine ocenjena je ocenama „naročito se ističe“.\nBila je angažovana u radu radnih grupa koje je obrazovao Visoki savet sudstva, radi izrade Etičkog kodeksa sudija i Nacrta pravilnika za vrednovanje rada sudija, a od decembra 2012. godine učestvovala je i u radu Komisije za odlučivanje o prigovoru sudijskih pomoćnika na rešenje predsednika suda o ocenjivanju. Učestvovala je u radionicama o bilateralnom skriningu za članove Pregovaračkog grupe za poglavlje 23, kao i studijskim posetama Visokom savetu sudstva Kraljevine Španije i Disciplinskim organima za sudije u Francuskoj. Tokom aprila 2014. godine bila je na dvonedeljnoj praksi u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine.\nPočev od 1. jula 2014. godine, postavljena je za pomoćnika ministra pravde – Sektor za pravosuđe i međunarodnu pravnu pomoć, a od 1. avgusta postavljena je za pomoćnika ministra Sektora za pravosuđe.\nU avgustu 2014. godine imenovana je za člana Evropske komisije za efikasnost pravosuđa („CEPEJ“), kao predstavnik Republike Srbije. Učestvovala je u radu sednica SEPEŽ-a, a u okviru programa saradnje sa Evropskom komisijom za efikasnost pravosuđa u martu 2016. godine organizovana je prva poseta CEPEJ eksperata u Srbiji u vezi sa pravosudnom statistikom (“CEPEJ Peer Review Cooperation on Judicial Statistics”).\nOd jula 2014. godine učestvuje u radu radnih grupa Ministarstva pravde za izradu nacrta zakona i podzakonskih akata: Zakona o izvršenju i obezbeđenju, Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, Zakona o Pravosudnoj akademiji, Zakona o javnom beležništvu, Zakona o sudijama, Zakona o javnom tužilaštvu, Pravilnika o kriterijumima i merilima za vrednovanje rada sudijskih pomoćnika; pripremi Programa obuke za javne beležnike i izvršitelje, kao i izradi Profesionalnih standarda ponašanja izvršitelja.\nTokom decembra 2014. i januara 2015. godine učestvovala je u radu stručnog tima koji su obrazovali Advokatska komora Srbije i Ministarstvo pravde kako bi se zajedničkim radom pronašla rešenja za prevazilaženje spornih pitanja, a tiču se Zakona o javnom beležništvu i pratećeg seta zakona i prestanka obustave rada advokata.\nZbog učestvovanja u izradi Nacrta Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je Narodna skupština RS usvojila u decembru 2015. godine, u januaru 2016. godine dobila je priznanje Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj („NALED“) za doprinos reformama i sprovođenju zakona u Srbiji u 2015. godini.\nTokom 2015. i 2016. godine bila je član Komisije za sprovođenje izvršiteljskog ispita i predsednik Komisije za sprovođenje postupka imenovanja izvršitelja, a od marta 2016. godine član je Komisije za sprovođenje javnobeležničkog ispita i predsednik Komisije Ministarstva pravde za utvrđivanje disciplinske odgovornosti javnih beležnika.


Da bi priča bila fer, pređimo na trenutak u ugao te „nemirne“ dece. Idu u školu koja, kao i svakom detetu, nije zabavna, imaju devet predmeta još od prvog razreda, gomile domaćih zadataka, ples, karate, muzičku školu i neizostavne škole jezika. Dok se ovo odvija u svakodnevnom svetu, dete se sreće sa potpuno drugačijom slikom koja je prezentovana u medijima. Svi smo kao mali uživali u nestašlucima Denisa napasti, Džordža iz džungle, oduševljavali se veštom decom iz filmova „Sam u kući“, „Deca špijuni“, „Karate kid“ i slično. Deo školske literature predstavlja decu u sličnom svetlu, poput „Hajduka“ ili Toma Sojera i Haklberi Fina, znatno različitu od današnje dece.\nŠta bi danas bilo sa detetom koje je kao Tom Sojer?\nŠta bi prosečni zaposleni roditelj radio sa detetom koje beži od kuće, ne ide u školu, pentra se po drveću, ima sopstvenu bandu, krevelji se, daje mački svoje sirupe kad se razboli, tuče se, ne sluša, učenje mu je dosadno, ne voli da ide u crkvu nedeljom, i pažnja mu zasigurno neće trajati toliko dugo koliko zahteva izrada domaćeg? Zar ne bi bilo najlakše priznati da ne postoji način da se izborimo sa takvim čudom? Ne bi li bilo divno kada bi postojala neka magična pilulica koja bi umirila ovako živahno dete i ostavila roditeljima par minuta tišine?\nNe bi li bilo divno kada bi postojala neka magična pilulica koja bi umirila ovako živahno dete i ostavila roditeljima par minuta tišine?\nOno što je poražavajuće, ali je nažalost realnost danas, jeste da takva pilula zaista postoji, i zove se amfetamin. I ni jedan psihijatar neće oklevati da je prepiše vašem detetu (uz kombinaciju sa još par lekića), ukoliko ga odvedete u bolnicu i požalite se na simptome slične onima koji su krasili nekadašnju zdravo nemirnu decu. Ovaj put, to će biti proglašeno za ADHD dete (Attention-Deficit Hyperactivity Disorder) i nalepiće mu se etiketa mentalnog poremećaja − poremeća pažnje sa hiperaktivnošću.


Pravilo "jednog sata" za brisanje terorističkih sadržaja | N1 Srbija 2\nPravilo "jednog sata" za brisanje terorističkih sadržaja\n|12.09.2018. |15:38 >15:47\nEvropska komisija spremna je da zaustavi širenje onlajn terorističkih sadržaja i dezinformacija, objavio je njen predsednik Žan-Klod Junker u govoru o stanju Unije.\nKomisijin predlog za zaustavljanje širenja terorističkih sadržaja na internetu uključuje pravilo "jednog sata" za uklanjanje uvredljivog materijala, kao i stroge kazne za pružaoce usluga.\nPravilo "jednog sata" znači da je toliki rok za uklanjanje uvredljivog sadržaja na zahtev nacionalnih vlasti a nepoštovanje tog roka za posledicu može da ima kaznu u visini četiri procenta globalnog prometa provajdera u poslednjoj poslovnoj godini.\nNaravno, internet platforme će moći da se žale na zahtev za povlačenje sadržaja i, ako njihova žalba bude uspešna, sadržaj će biti obnovljen na sajtu.\n"Komisija je danas predložila nove propise za brisanje terorističkih sadržaja sa veba u roku od sat vremena - što je kritično vreme tokom koga se napravi najveća šteta", rekao je Junker.\n"Moramo na koordinisaniji način da gonimo teroriste širom Unije. Teroristi ne znaju za granice. Ne možemo sebi da dozvolimo da nesvesno postanemo saučesnici zbog nesposobnosti da saradjujemo", istakao je predsednik EK.\nEvropska komisija je, uz borbu protiv "malignih aktivnosti" za uticaj na glasačko telo, vlastima članica EU preporučila i da usvoje mere za upravljanje rizicima po bezbednost mreže i informacionih sistema pred izbore\nKomisija je još u martu objavila planove za boru protiv terorističkih sadržaja na internetu ali su predlozi bili više savetodavni i bazirani na dobrovoljnosti provajdera da uklone sadržaje.\nJunkerova namera da ta pravila postanu zakon ukazuje na činjenicu da saradnje sa provajderima usluga gotovo da i nema i da je za borbu sa onlajn terorističkim sadržajima potrebno više.\nEvropska komisija predložila je nova pravila u svetlu predstojećih evropskih izbora u maju 2019. a sa ciljem da zaštiti demokratski integritet procedure glasanja.\n"Želim da Evropljani u maju mogu da načine svoj politički izbor na poštenim, bezbednim i transparentnim evropskim izborima", rekao je Junker, preneo je euractiv.com.\nKako je dodao, "u našem onlajn svetu rizik od mešanja i manipulacija nikada nije bio veći. Vreme je da se naša izborna pravila usklade sa digitalnim dobom radi zaštite evropske demokratije".\nEvropska komisija je, uz borbu protiv "malignih aktivnosti" za uticaj na glasačko telo, vlastima članica EU preporučila i da usvoje mere za upravljanje rizicima po bezbednost mreže i informacionih sistema pred izbore.\n"Integritet izbora može da bude ozbiljno narušen 'konvencionalnim' sajber incidentima, uključujući sajber napade na izborni proces, kampanje, infrastrukturu političkih partija, kandidate ili javne vlasti ili zloupotrebom ličnih podataka", navela je Komisija.\nTagovi: Žan Klod Junker , terorizam , Internet


četvrtak, 19 maj 2011 13:08\nDestilerija Zarić danas ima najsavremeniju tehnološku liniju i iz njenog pogona izlaze rakije zvučnih imena „Kraljica“, „Opsesija“, „Medena“, „Povlenka“, „Nostalgija“, „Klekovača“, „Nirvana“, dobitnice mnogih priznanja za kvalitet u zemlji i inostranstvu. Na 78. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, za kvalitet i asortiman ocenjenih voćnih rakija Destileriji Zarić je pripao pehar Novosadskog sajma. Rakije “Opsesija” i “Kraljica” dobitnice su zlatne medalje za kvalitet, a “Medena”, “Povlenka”, “Nirvana” i “Nostalgija”srebrne medalje za kvalitet.\nOd drugih proizvođača rakija, razlikujemo se po samoj tehnologiji izrade rakije, jer imamo najsavremeniju opremu za proizvodnju rakija Razlikujemo se i po tome što kupujemo voće isključivo prve klase – kaže Sonja Broćeta, direktorka marketinga Destilerije Zarić. - Kada se uzme uzorak i utvrdi da ima dovoljno šećera u tom voću, onda tek počinjemo da pravimo rakiju od takvog voća. Šljivu otkupljujemo od 39 kooperanata iz kosijerićkog kraja sa kojima smo sklopili ugovor. Pored toga, Kosijerić je poznat po malini, tako da i malinu otkupljujemo iskuljučivo iz našeg kraja, dok za drugo voće imamo dobavljače iz raznih krajeva Srbije. Osnovna ideja vlasnika i rodonačelnika ove ideje, gospodina Zarića bila je da unapredi i što više razvije kosijerićki kraj koji je lepotom i prirodnim resursima zaslužio vodeće mesto u privredi Srbije.\nNaša sagovornica smatra da je cena rakija visoka, ali da je realna\n-Ako izračunate da treba 22 kilograma maline da bi dobili jedan litar rakije i da za tu malinu plaćate od evra do evra i po, ili ako otkupite rod ranije nešti manje, pa etikete, transport i sa radna snaga, naša rakija nije skupa. Profesor beogradskog Poljoprivrednog fakulteta dr Ninoslav Nikićević, neprikosnoveni autoritet u ovoj oblasti, rekao je da bi litar rakije-šljivovice u lepoj ambalaži, mogao da dostigne cenu od sedam do deset evra. Naša “Kraljica” je jedina rakija u Srbiji koja ima pravo da nosi oznaku zaštićenog geografskog porekla. Ova oznaka govori da je "Kraljica" proizvedena u određenom, karakterističnom geografskom rejonu, od šljiva čiji sortni kvalitet je najviši u tom području, tehnologijom i načinom proizvodnje koji je čine jedinstvenom, a potrošačima širom sveta garantuje određeni i, svakako, neprikosnoveni kvalitet. Jednostavnije rečeno, to potrošačima govori da je "Kraljica" posebna rakija i da je karakterišu posebna, visokokvalitetna svojstva - reči su Sonje Broćeta, direktorke marketinga Destilerije Zarić iz Kosjerića.