Сертић: Србија – привилегована инвестициона дестинација\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nSertić: Srbija – privilegovana investiciona destinacija\nVlada Srbije je uverena da će Srbija biti privilegovana destinacija za investicije, a u tom cilju, samo za godinu dana usvojen je niz mera ili je usvajanje u toku, izjavio je ministar privrede Željko Sertić.\n“Na pragu smo usvajanja zakona koji kreira novi okvir za investicije. Takođe, sa izmenama i dopunama koje se tiču mogućnosti najma poljoprivrednog zemljišta na duži rok, privući ćemo nove investicije u Srbiju”, rekao je Sertić za najuticajniji italijanski poslovni dnevnik „Italijaođi“.\nSertić je podsetio da su za investiture predviđene i olakšice za biznis planove kroz smanjenje poreza na dobit ili u pogledu zapošljavanja novih radnika.\n“Štaviše, nudimo besplatni najam zemljišta ili hale u zakup koje su u izgradnji, dok 12 slobodnih zona koje postoje u Srbiji i dalje imaju izuzetnu važnost za strane investiture”, naglasio je ministar.\nSertić je, u intervuu za ovaj list, nakon konferencije koju je organizovala „Intesa Sao Paolo“, uz prisustvo delegacije vlade i privredne delegacije Srbije, tokom Nacionalnog dana Srbije na Milan Expo 2015, rekao da je cilj da Srbija osnaži razmenu sa inostranstvom, a posebno sa Italijom, koja je i prvi partner Srbije.\n“Italija već ima jako prisustvo u Srbiji, posebno u agrobiznisu, sa oko 700 kompanija koje zapošljavaju oko 25.000 ljudi. Između ostalih tu su „Ferero“ i „Kremonini”, naveo je ministar i dodao da su se kao najprivlačniji sektori za investiture izdvojili i autoindustrija i prehrambena proizodnja.\nOsnova od koje Vlada Srbije polazi, ističe on, jeste jak politički, bilateralni odnos, te je izuzetno važno nastaviti sa realizacijom projekata i jačanjem poverenja privrednika.\n“Mi smo vlada koja radi nešto više od godinu dana i želimo da kreiramo normativni okvir koji je prikladniji za privlačenje stranih investicija. Već smo preduzeli hrabre korake, sprovođenjem određenih fiskalnih reformi”, zaključio je Sertić.\nPočetna»Vesti»Sertić: Srbija – privilegovana investiciona destinacija


Smjernice za telekomunikacione kompanije • SENAT.me\nⓈ > Magazin > tehno/inovativno > Smjernice za telekomunikacione kompanije\nSmjernice za telekomunikacione kompanije\n- 30/09/2013 29/10/2017\nKomitet stalnih predstavnika COREPER I dodijelio je Litvanskom predsjedavanju opšti mandat da zatpočne prvi trilateralni sastanak sa Evropskim parlamentom i Evropskom komisijom o prijedlogu izmjena i dopuna Regulative o smjernicama za razvoj transevropskih elekomunikacionih mreža. Smjernice predstavljaju glavnu komponentu Digitalne agende za Evropu a njena finalizacija je jedan od prioriteta Litvanskog predsjedavanja.\nOpšti principi smjernica definisani su prevashodno s ciljem rješavanja pitanja poput finansiranja širokopojasnih mreža, određivanja prioritetnih projekata u vezi sa Infrastrukturom digitalnih usluga (Digital Service Infrastructures – DSIs) i omogućavanja odgovarajućeg učešća država članica u upravljanju instrumentom. Prijedlog izmjena i dopuna Regulative uzima u obzir odluke Evropskog savjeta kojima se znatno umanjuje budžet za telekomunikacione kompanije koje su dio Instrumenta za povezivanje Evrope (Connecting Europe Facility – CEF). Predviđeni budžet za transevropske telekomunikacione mreže u Višegodišnjem finansijskom okviru 2014-2020 iznosi skoro milijardu eura.\nPrimjena Regulative o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Evrope i Smjernica za telekomunikacione kompanije koje pokrivaju tri sektora (energija, saobraćaj i telekomunikacije) treba da počne do januara 2014. godine. Inicijativa je sastavni dio Strategije pametnog, održivog i inkluzivnog rasta „Evropa 2020“ koja digitalnu infrastrukturu definiše kao ključni dio vodeće inicijative „Digitalna agenda za Evropu“.\nKomisija je 26. oktobra 2011. godine podnijela početne prijedloge u vezi sa Regulativom Evropskog parlamenta i Savjeta o smjernicama za transevropske telekomunikacione mreže. Neformalni trilateralni sastanak zakazan je za 2. oktobar. Odbor Evropskog parlamenta za industriju, istraživanje i energiju 9. jula 2013. godine prihvatio je pomenuti prijedlog.\nIzvor: Litvansko predsjedavanje\nOznake agenda COREPER @me Informacione tehnologije (IT) Internet @me jedinstveno digitalno tržište Predsjedavanje EU @me telekomunikacije @me


Finansijski rezultati za drugi kvartal 2010. godine | Kamatica\nFinansijski rezultati za drugi kvartal 2010. godine\n• Neto zarada za drugi kvartal 458 miliona dolara, ili 3,49 dolara po redukovanoj akciji, porast od 31 odsto\n• Porast neto prihoda za drugi kvartal od 6,7%, do 1,4 milijarde dolara\n• Bruto promet u dolarima za drugi kvartal viši za 8,5% i obim transakcija za 7,9%\nPerčis, Nujork, 05. avgust, 2010 – Kompanija MasterCard Incorporated (NYSE:MA) je saopštila finansijske rezultate za drugo tromesečje 2010. godine. Kompanija objavljuje neto zaradu od 458 miliona dolara, odnosno 3,49 redukovana dolara po redukovanoj akciji.\nNeto prihod za drugi kvartal 2010. godine je iznosio 1,4 milijarde dolara, porast od 6,7 odsto u odnosu na isti period 2009. godine. Na osnovu fiksnog kursa, neto prihod se povećao za 7,9 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nViši neto prihod su u ovom kvartalu određivali:\n• Povećanje prekograničnog prometa za 15,2 odsto;\n• Porast bruto prometa u dolarima kompanije MasterCard koji je porastao za 8,5 odsto po lokalnoj valuti na 656 milijardi dolara; i\n• Neto uticaj na izmene cena od oko 4 procenata, uključujući i uticaj popusta na prekogranične transakcije\nOvi faktori su delimično neuralizovani usled dodatnih popusta i podsticaja prvenstveno zahvaljujući novim i obnovljenim sporazumima sa potrošačima.\nObim transakcija je u čitavom svetu tokom ovog tromesečja bio viši za 7,9 odsto, prema lokalnoj valuti, u odnosu na drugi kvartal 2009. godine i iznosio je 493 milijarde dolara. Broj izvršenih transakcija se povećao za 0,1 odsto, u poređenju sa brojem transakcija izvršenih u istom periodu 2009. godine, na 5,6 milijardi. Od 30. juna 2010. godine, finansijske institucije koje su partneri kompanije, izdale su 1,6 milijardi kartica MasterCard i Maestro brenda.\n„Zadovoljni smo učinkom u drugom kvartalu“, rekao je Adžej Banga, generalni direktor kompanije MasterCard. „Solidni porast bruto domaćeg proizvoda, posebno na tržištima izvan Sjedinjenih država, nastavio je da se širi kroz prekogranične transakcije širom sveta, dok je i pažljivo vođenje troškova doprinelo dobrim finansijskim rezultatima u ovom tromesečju“.\nBanga je izjavio, „Bez obzira na to gde se nalaze, ljudi tragaju za brzim, bezbednim i efikasnim plaćanjem i kompanija MasterCard im pruža inovacije koje će svima olakšati život. Na primer, u Latinskoj Americi smo potpisali kobrending ugovor sa kompanijom „Telefonica“ koji će biti usmeren ka pretplatnicima „Telefonica“ mobilne telefonije na 11 tržišta.\nPokrenuli smo MasterCard „Money Send“ program u saradnji sa Bankom Kine, što je devetnaesta po redu zemlja u kojoj je omogućen prenos novca sa osobe na osobu. U Sjedinjenim državama smo blisko sarađivali sa „MTA“, „PATH“ i „NJ TRANSIT“ čime smo proširili naš beskontaktni PayPass pilot program zahvaljujući kom će putovanje na posao i sa posla biti brže i jednostavnije za sve. Banga je zaključio, „Prema rezultatima programa kao što su ovi, kompanija MasterCard ostaje dobro pozicionirana kada je u pitanju dugoročni razvoj“.\nUkupni operativni troškovi su tokom drugog kvartala 2010. godine smanjeni za 10,4 odsto, na iznos od 648 miliona dolara, u odnosu na isti period 2009. godine. Ne uzimajući u obzir fluktuacije kursa, operativni trškovi su bili manji za 9,7 odsto. Pad ukupnih operativnih troškova bio je vođen smanjenjem opštih i administrativnih troškova za 14,5 odsto, odnosno za 13,8 odsto kada je u pitanju fiksni kurs. Ovaj pad troškova usledio prvenstveno zbog nižih troškova vezanih za zaposlene usled smanjenja otpremnina i kompenzacija, za razliku od istog kvartalnog perioda prethodne godine u kom je pad troškova nastao kao posledica smanjenja radnih mesta 2009. godine.\nStopa depresijacije i amortizacije smanjena je za milion dolara, odnosno za 3,8 odsto, u drugom tromesečju, u odnosu na isti period prethodne godine. Troškovi advertajzinga i marketinga su bili u osnovi nepromenjeni, niži za 0,3 odsto, u drugom kvartalu 2010. godine u odnosu na drugi kvartal 2009. godine. Ne uključujući fluktuacije kursa, troškovi advertajzinga i marketinga su porasli za 0,2 odsto.\nOperativna marža je bila 52,6 odsto za drugi kvartal 2010. godine, viša za 9,1 odsto nego u istom periodu 2009. godine.\nUkupni ostali troškovi u drugom kvartalu 2010. godine su iznosili 4 miliona dolara, za razliku od 21 miliona dolara u drugom kvartalu 2009. godine. Pad je nastao usled nižih kamatnih rashoda prvenstveno usled smanjenja rasta aktive prilikom sudskih poravnanja.\nEfektivna poreska stopa kompanije MasterCard je u drugom kvartalu 2010. godine bila 35,7 odsto, za razliku od stope od 35,0 odsto u drugom tromesečju prethodne godine. Pad je usledio prvenstveno usled posebnih izmena tokom drugog kvartala 2010. godine.\nRezultati za period od početka 2010. godine\nTokom proteklih šest meseci, zaključno sa 30. junom 2010. godine, kompanija MasterCard je zabeležila neto zaradu od 913 miliona dolara ili 6,95 dolara po redukovanoj akciji.\nNeto zarada za šest meseci, zaključno sa 30. junom 2010. godine, je iznosila 2,7 milijardi dolara, što predstavlja porast od 9,7 odsto u poređenju sa istim periodom 2009. godine. Na osnovu fiksnog kursa, neto zarada je porasla za 9.0 odsto. Vrednost prekograničnih transakcija od 13,1 odsto, zatim rast po bruto obimu transakcija u dolarima od 8,4 odsto i izmene u cenama od otprilike 5 odsto, uključujući i uticaj popusta na prekogranične transakcije, doprineli su uvećenju neto zarade za period od početka godine.\nOvi činioci su delimično oslabljeni dodatnim popustima i podsticajima prvenstveno zbog novih i obnovljenih ugovora sa korisnicima.\nUkupni operativni troškovi su smanjeni za 4,7 odsto na 1,3 milijarde dolara u toku ovih šest meseci u poređenju sa istim periodom 2009. godine. Izuzimajući fluktuacije kursa, ukupni operativni troškovi su se smanjili za 5,1 odsto u prvoj polovini godine u poređenju sa prvom polovinom 2009. godine.\nOperativna marža je bila 53,0 odsto za šest meseci, zaključno sa 30. junom 2010. godine, što je za 7,1 odsto više u odnosu na isti period prošle godine.\nUkupni ostali troškovi iznosili su 9 miliona dolara za period od šest meseci u odnosu na 32 miliona dolara za isti period 2009. godine. Ovo umanjenje je prevashodno zbog smanjenja rasta aktive prilikom sudskih poravnanja.\nEfektivna poreska stopa kompanije MasterCard je u drugom kvartalu 2010. godine bila 35,1 odsto, za razliku od stope od 34,1 odsto u drugom tromesečju prethodne godine. Rast efektivne poreske stope usledio je prvenstveno zbog posebnih izmena u oba šetomesečna perioda zaključno sa 30. junom 2009. godine, odnosno 30. junom 2010. godine.


Kupovina vremena za pripremu Karadžićeve odbrane?\nUlaz u zatvor u Sheveningenu\nŽalba na rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje Radovana Karadžića, poslednja proceduralna prepreka da se bivši lider bosanskih Srba nađe u Sheveningenu. Zašto advokatski tim ne želi da otkrije da li je upućena žalba za rešenje o izručenju i da li se na ovaj način kupuje dodatno vreme za pripremu Karadžićeve odbrane.\nJoš uvek se ne zna kada će Radovan Karadžić biti izručen Haškom tribunalu. Do trenutka slanja ovog izveštaja, žalba na rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje bivšeg lidera bosanskih Srba Haškom tribunalu, poslednja je proceduralna prepreka da se Karadžić nađe u Sheveningenu. Portparolka Okružnog suda u Beogradu Ivana Ramić kaže da će sud odlučiti koji je to razumni rok dokle će se žalba čekati, pošto to nije precizirano zakonom.\n„Danas tokom dana, odnosno do kraja radnog vremena Suda žalba nije stigla u Sud, nije doneta nikakva dalja odluka Suda. Rok za izjavljivanje žalbe isticao je u petak, praktično u ponoć. I s obzirom da su nakon toga sledili dani vikenda, neradni dani za poštu i za Sud, a Sud je po samom zakonu obavezan da sačeka jedno određeno vreme, upravo zbog mogućnosti, odnosno dozvoljenosti samim zakonom da žalba bude upućena i poštom. Tako da je Sud obavezan, po zakonu, da sačeka jedno određeno vreme. Taj vremenski period u kome bi Sud bio obavezan da sačeka nije zakonom određen. To je nešto što je stvar procene Suda i što Sud ceni u svakom konkretnom slučaju, s obzirom na okolnosti tog slučaja.“\nSpekuliše se i sa mogućnošću da je žalba poslata iz Republike Srpske. Iako Karadžićev advokatski tim izbegava odgovor na pitanje da li je upućena žalba Okružnom sudu u Beogradu, advokat Svetozar Vujačić negira da se na taj način "igra" sa Sudom i objašnjava da odugovlačenjem sa prispećem žalbe nastoji da omogući ćerki i supruzi da posete Radovana Karadžića u pritvoru:\n„Ja se sa Sudom ne igram, ja samo koristim svoja prava. Znači, ne zloupotrebljavam ih, ali ih koristim, a oni su zloupotrebili, jer su ga držali tri dana na nepoznatom mestu, na nepoznatoj adresi, i za sada ne znamo ko ga je lišio slobode. Samo znamo da to nije MUP. I ko se tu igra i suda i tužilaštva i pravne države - da li ja ili... Tužilaštvo isto to ne zna možda, ili neko drugi, ko je sebi dao za pravo da ga hapsi, da ga drži tri dana na nepoznatom mestu, da sud ne zna.“\nUporedo sa pravnom neizvesnošću oko vremena izručenja Karadžića tribunalu u Hagu, njegov stručni tim za odbranu već priprema dokumenta. Profesor Milivoje Ivanišević, koji je pomagao u odbrani bivšem predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću, tokom današnje posete Specijalnom sudu, sa bivšim liderom bosanskih Srba se konsultovao oko njegove odbrane.\n„Ja sam od Radovana dobio, i on je rekao da to slobodno smemo da kažemo, dobio brojna dokumenta koja smo koristili u slobodi. Dostavljali smo pokojnom Miloševiću.“\nNovinarka: Da li to znači da ste bili u kontaktu sa Radovanom Karadžićem i dok je on bio na slobodi?\nMilivoje Ivanišević: Ja sam senator Republike Srpske, šta je neobično? Ne, to što sam dobijao ja nisam znao da je od njega, ali sam podozrevao da se radi o nekom, ili o timu, pošto je tu bio neki kolektiv ili tim u naslovu uvek, na primer „ljubitelji istine“, i tako sam primao fantastično dragocen materijal.\nSvo vreme dok se skrivao Radovan Karadžić je u svom laptopu pripremao odbranu planirajući predaju nacionalnom sudu. Iako se, dakle, još uvek ne zna vreme odlaska Karadžića u Sheveningen, u Beogradu se već najavljuje da se Karadžić prilikom prvog pojavljivanja pred tribunalom neće izjašnjavati o optužnici, nego će tražiti dodatni rok od 30 dana kako bi pripremio odbranu, kaže njegov advokat Goran Petronijević:\n„Ja upravo sada odlazim da napišem dopis kojim ću zahtevati od tužilaštva i od istražnog sudije da se te stvari pronađu. Ako vam kažem da se radi o laptopu i preko 50 disketa sa činjenicama koje se tiču direktno njegove odbrane. Postavlja se pitanje ko to hoće da onemogući Radovana Karadžića da se brani.“\nBrojne novinarske ekipe već više od nedelju dana čekaju pred Specijalnim sudom, na aerodromu „Nikola Tesla“, i još nekoliko mesta u Beogradu, očekujući da će Karadžić biti poslat u Hag. Konačnu odluku o izručenju donosi Ministarstvo pravde.


nedjelja, 15 Juli 2012 02:48\nPrema podacima o javnim dugovima država u regionu, Srbija je po tom pokazatelju na prvom mjestu sa učešćem od 51,1 odsto u bruto društvenom proizvodu. Slijedi je Crna Gora sa 48,1 odsto BDP-a, Slovenija - 47,4 odsto, Hrvatska - 43,9 odsto, BiH sa 34 odsto i Makedonija sa 32,7 odsto. Ukoliko se posmatraju apsolutni iznosi javnog duga prva je, među državama nastalim na prostoru bivše Jugoslavije, Hrvatska sa 27,03 milijarde eura, druga Slovenija sa 16,8 milijardi. A slijede Srbija sa 14,6 milijardi, BiH sa oko pet milijardi, Makedonija sa 2,2 milijarde eura i Crna Gora sa oko 1,64 milijarde eura.\nAnalitičar Miroslav Zdravković rekao je da je javni dug Srbije povećan najviše zbog rasta kursa eura u odnosu na dinar i upozorio da će do kraja ove decenije privrede svih zemalja regiona stagnirati zbog vraćanja dugova.\nDržavni dug obuhvata 432,6 miliona eura unutrašnjeg duga i 1,21 milijardu spoljnjeg duga, a dug u aprilu, u odnosu na mart, povećan je za 103,8 miliona eura.\nViše iz kategorije: « Foto+360*panorama-Bilino Cisco Akademija Net »


Država će podržati domaća preduzeća koja izvoze\nMinistar finansija Srbije Mlađan Dinkić najavio je danas da je u pripremi uredba kojom je predviđeno u ovoj godini 100 miliona dinara podsticajnih sredstava za domaća izvozna preduzeća koja žele da unaprede kvalitet svojih proizvoda.\nPrilikom posete fabrike građevinskog materijala "Europolis" – Nova fabrika u Batajnici on je precizirao da se uredba o podsticaju izvoza radi u saradnji sa Agencijom za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA), te da će novac biti namenjen dobijanju sertifikata, promociji proizvoda i nastupu firmi na drugim tržištima.\nDinkić je rekao da će ta uredba pomoći da izvoz iz Srbije, koji je porastao za 20 odsto, i dalje raste kako bi se smanjio platno-bilansni deficit.\nPredsednik kompanije "Europolis" Vladan Zečević, rekao je povodom realizacije prvog izvoznog posla te fabrike u Mađarsku, vrednog pet miliona evra, da je ta kompanija uspela da dostigne kvalitet svetskog standarda u proizvodnji armiranih mreža i drugih čeličnih konstrukcija za građevinarstvo i postala lider na srpskom tržištu.\nPrema njegovim rečima, u Mađarsku će se mesečno izvoziti 1.000 tona armaturne mreže, dok je trenutni kapacitet fabrike 150 tona prerađenog materijala dnevno, što na godišnjem nivou čini 35.000 do 40.000 tona proizvoda od čelika.\nPlan je da se proizvodnja udvostruči do kraja godine, jer su pri kraju dogovori sa isporučiocima opreme, švajcarskim "Šlaterom" i austrijskim "EVG"-om o kupovini još jedne proizvodne linije.\nU fabriku koja je počela proizvodnju u decembru 2005. godine i predstavljala je najveću domaću pojedinačnu investiciju u prošloj godini, uloženo je osam miliona evra, a podržana je delom i iz sredstava Fonda za razvoj Republike Srbije.


О Станарима – www.opstinastanari.com\nOpština Stanari nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Republike Srpske između istočne geografske dužine ׳17°83 i ׳17°50 sjeverne geografske širine i graniči sa gradom Doboj, te opštinama Derventa, Prnjavor, Teslić i Tešanj. Opština Stanari spada među manje opštine Republike Srpske, a površina teritorije opštine Stanari iznosi 160,96 km2. Površina teritorije opštine Stanari čini 0,643% ukupne teritorije Republike Srpske.\nPodručje opštine obuhvata naseljena mjesta: Stanari, Ljeb, Dragalovci, Brestovo, Jelanjska, Cvrtkovci, Mitrovići, Osredak, Ostružnja Gornja, Ostružnja Donja, Cerovica, Radnja Donja, Raškovci. Osim ovih naselja, u sastav nekadašnje opštine Stanari ulazila su i naselja Ljeskove Vode i Tisovac (opština Doboj), kao i Popovići i Kulaši (opština Prnjavor). Glavni administrativni, kulturni, politički i ekonomski centar opštine nalazi se na području mjesne zajednice Stanari Centar (koja je formirana od dijelova tri naseljena mjesta: Stanari, Ostružnja Donja i Raškovci).\nPovršinu opštine Stanari karakteriše pretežno nizinsko-brežuljkasta konfiguracija terena sa najnižom nadmorskom visinom od 138 m (Brestovo) i najvišom nadmorskom visinom od 343 m (Radnja Donja). Opština Stanari ima tri brdska vrha, čija je nadmorska visina veća od 300 m, a nalaze se na tri različite strane teritorijalne cjeline opštine Stanari.\nPodručje opštine Stanari pripada pojasu umjereno-kontinentalne klime sa umjereno hladnim zimama (prosječna temperatura u januaru –0,7 ºC) i umjereno toplim ljetima (prosječna temperatura u julu 30,9 ºC). Prosječan broj ukupnih sunčanih časova na području opštine Stanari iznosi 1.570 časova. Prosječne godišnje padavine su oko 950 mm, i ravnomjerno su raspoređene tokom godine.


D. Kozarev: Ako je vest „Bete“ tačna, onda je NATO protiv regionalne stabilnosti\n15. aprila 2018. 2 min read\nДушан Козарев, Фото: ГрачаницаОнлајн\nPosle teksta Agencije Beta, da su iz neimenovanih izvora saznali da Nato smatra da je Marko Đurić na sever Kosova 26. marta ušao nelegalno i da nije ispoštovao proceduru, saopštenjem je reagovao zamenik direktora Kancelarije Vlade Srbije za KiM, Dušan Kozarev, ocenjujući da, ako je informacija tačna, to znači da se NATO svrstao na stranu Prištine, a protiv regionalne stabilnosti.\n„Činjenice u vezi sa odlascima direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića u našu južnu pokrajinu su toliko lako proverljive, da je gotovo neverovatno da bi se neko iz NATO-a usudio da izmišljajući fakte, javno laže i opravdava nasilje maskiranih bandita Prištine nad golorukim srpskim narodom“, kaže u saopštenju Dušan Kozarev, ističiću da je „informacija ili lažna ili ju je dao neki izvor iz Donjeg Prekaza, a ne iz Brisela“.\nprisustvo KFOR-a prilikom hapšenja Marka Đurića\n„U pisanoj korespondenciji u skladu sa Sporazumom o posetama zvaničnika, jasno se vidi da je informacija o odlasku Marka Đurića u Kosovsku Mitrovicu upućena u petak, 23. marta, u 9.44 sati prepodne, a ne po završetku radnog vremena, kako tvrdi navodni izvor iz NATO-a. Uostalom, zašto bi neko ko govori istinu bio citiran kao neimenovani izvor, jer anonimni izvor je najčešće eufemizam za laž i spinovanje, a oni koji u ovako osetljivim stvarima sebi dozvoljavaju da zbunjuju javnost isfabrikovanim rekla-kazala informacijama, takođe nisu bez krivice“, nastavlja Kozarev u saopštenju dostavljenom medijima.\nImejl najave posete Marka Đurića\nZamenik direktora za KiM kaže da se „notornim lažima ne može prikriti činjenica da je napad na goloruki srpski narod, Marka Đurića i izabrane političke predstavnike Srba sa Kosova i Metohije bio najogoljeniji i ničim izazvan čin nasilja“.\n„O ulozi NATO-a u tom događaju dovoljno rečito govori slika pripadnika Kfora koji u blizini sale u Kosovskoj Mitrovici, u trenutku kada se događa nasilje, nonšalantno fotografiše, umesto da nasilje sprečava“, zaključuje se u saopštenju Dušana Kozareva.\nTags: Agencija Beta Dušan Kozarev zamenik direktora Kancelarije Vlade Srbije za KiM NATO hapšenje Marka Đurića\nPrevious Jevtić i Sardi razgovarali o situaciji na Kosovu\nNext Saopštenje Marka Đurića: Preteći tonovi i neistine neimenovanih predstavnika NATO alijanse\n21. juna 2021., 02:32


Srbiju na Letnjim Olimpijskim igrama u Tokiju predstavlja 86 sportista, a Mađarsku 173.\nEvropski prvak Mate Nemeš se smatra za favorita za osvajanje medalje u kategoriji 67 kilograma u rvanju grčko-rimskim stilom, kao i Martin Mačković i Miloš Vasić, koji su na Evropskom prvenstvu u Italiji osvojili dve bronzane medalje, ali su osvojili Svetski kup u Lucernu.\nDolaskom u glavni grad Japana, Vasić je bio pozitivan na testu za koronavirus, ali nakon isteka izolacije, dvojac se već uveliko priprema za predtrku koja će se održati u subotu u zoru.\nČaba Silađi, koji učestvuje na svojim četvrtim olimpijskim igrama, imaće vrlo jaku konkurenciju u disciplini 100 metara prsno. Plasiranje u finale bi bio uspeh za ovog plivača iz Bečeja.\nŽolt Pete predstavlja Srbiju kako pojedinačno, tako i kao član srpske stonoteniske reprezentacije na Olimpijskim igrama. Takmičar iz Temerina će se u prvom kolu suočiti sa grčkim takmičarom Gionisom, a reprezentacija Srbije bi mogla da se plasira u drugi krug ako pobedi Brazil.\nNovak Đoković je najveći favorit za osvajanje zlatne medalje za Olimpijski tim Srbije, ali javnost ima velika očekivanja i od branilaca muške vaterpolo reprezentacije, zatim od osvajača olimpijskog srebra, aktuelnih svetskih i evropskih prvakinja u odbojci, evropskog prvaka ženske košarkaške reprezentacije i od takmičarke u skoku u dalj Ivane Španović.\nStručnjaci predviđaju sedam ili osam zlatnih medalja mađarskoj olimpijskoj reprezentaciji. Od plivačkog tima, koji se sastoji od 34 člana, najviše šansi se daje Krištofu Milo i Katinki Hosu, dvostruki olimpijski prvak Aron Silađi može osvojiti svoje treće olimpijsko zlato u mačevanju, ali zlatna medalja za Mađarsku se može očekivati i u disciplinama kao što je kajak, rvanje, plivanje na otvorenim vodama, sportsko gađanje, vaterpolo i petoboj.


HomeEkonomijaTE „Morava“ u Svilajncu biće ugašena 2023.\n18/02/2018Redakcija BALKAN TVEkonomija0\nTermoelektrana (TE) „Morava“ u Svilajncu, izgrađena 1969. godine na bazi otpadnih ugljeva iz podzemne eksploatacije, biće ugašena 2023. godine, objavio je Ekološki pokret u Svilajncu, prenoseći saopštenje JP Elektroprivrede Srbije (JP EPS) u čijem je sastavu “Morava”.\nNa osnovu Nacrta dugoročnog plana poslovne strategije i razvoja JP EPS do 2027. godine, predviđeno je stavljanje van proizvodnog procesa TE “Morava“ do kraja 2023. godine“, stoji u saopštenju JP EPS objavljenom na na fejsbuk stranici Ekološkog pokreta, prenosi „Dnevnik“.\nU “Moravi” ne komenatrišu taj Nacrt EPS-a, ali kažu da je proteklih godina, kroz kapitalne i druge remonte, u saradnji sa domaćim kompanijama i naučnim ustanova, napravljeno mnogo tehničkih i inženjerijskih poduhvata, koji “Moravu” čine “najvećim i najvažnijim privrednim subjektom Pomoravskog okruga, jedinstvenim i prepoznatljivim subjektom EPS”.\nTE “Morava” je snage 125 megavata, sa opremom iz Poljske. Na kompletno kompjutersko vođenje i upravljanjem blokom, prevedena je 2004. godine, a uradili su ga stručnjaci i saradnici Instituta “Mihajlo Pupin” iz Beograda. Godišnje proizvede do 600 miliona kilovat časova. U TE “Morava“ je zaposleno oko 200 radnika.\nKako prenosi „Dnevnik“, Svilajncom se pronela vest da će u „Moravi”, posle gašenja, biti instalirano postrojenje za “fizičko-hemijski tretman opasnog otpada”, što je veoma uzbudilo ljude iz ekološkog pokreta, ali i mnoge druge u Svilajncu.\nU odgovoru JP EPS, Ekološkom pokretu na to pitanje, stoji, da se “ne predviđaju aktivnosti vezane za izgradnju febrike za fizičko- hemijski tretman opasnog otpada, nigde pa ni na lokaciji TE “Morava”.\nTo ne predviđa poslovna strategija dugoročnog razvoja EPS, kažu u tom javnom preduzeću.\nOtvoren Međunarodni bejzbol turnir za decu


Kancelarije za najam u Pronađite potpuno fleksibilan prostor za rad i sastanke na lokaciji Spaces Navigator 2 Spaces Navigator 2 Beograd, Milutina Milankovića 1\nNa Spaces lokaciji Spaces Navigator II, možemo da pružimo podršku za sledeće opcije:\n• Kancelarija: Vaš sopstveni i potpuno opremljeni kancelarijski prostor sa fleksibilnim ugovorom, koji se prilagođava Vašem poslovanju i dostupan je svakog dana 24 sata dnevno.\n• Članstvo za coworking: Radite iz jednog od više hiljada coworking prostora širom sveta, uz fleksibilan ugovor i neograničen pristup tokom radnog vremena.\n• Rezervisano coworking mesto: Vaše sopstveno privatno radno mesto u coworking prostoru uz mogućnost korišćenja I zajedničkih prostorija otvorenog tipa, dostupno svakog dana 24 sata dnevno, zajedno sa ormarićem, a sve to uz fleksibilan ugovor.\n• Sale za sastanke: Izaberite neku od više hiljada sala za sastanke ili prostore za organizaciuju događaja u skladu sa Vašim potrebama, sa svim uslugama koje su Vam potrebne. Usluge I vreme zakupa su prilagodljive Vašim potrebama.\n• Virtuelna kancelarija: Ostavite najbolji utisak zahvaljujući profesionalnoj poslovnoj adresi na jednoj od naših lokacija, a mi ćemo se pobrinuti za Vaše pozive i poštu.\n*Sve slike iz prikaza pripadaju našim Spaces lokacijama, ali se možda ne odnose na konkretan poslovni centar.\n**Sve prikazane cene su početne i podležu izmenama, u zavisnosti od Vašeg konačnog izbora i uključenih usluga.\nBudućnost vašeg poslovanja počinje ovde\nNa Spaces lokaciji Spaces Navigator II, možemo da pružimo podršku za sledeće opcije: • Kancelarija: Vaš sopstveni i potpuno opremljeni kancelarijski prostor sa fleksibilnim ugovorom, koji se prilagođava Vašem poslovanju i dostupan je svakog dana 24 sata dnevno. • Članstvo za coworking: Radite iz jednog od više hiljada coworking prostora širom sveta, uz fleksibilan ugovor i neograničen pristup tokom radnog vremena. • Rezervisano coworking mesto: Vaše sopstveno privatno radno mesto u coworking prostoru uz mogućnost korišćenja I zajedničkih prostorija otvorenog tipa, dostupno svakog dana 24 sata dnevno, zajedno sa ormarićem, a sve to uz fleksibilan ugovor. • Sale za sastanke: Izaberite neku od više hiljada sala za sastanke ili prostore za organizaciuju događaja u skladu sa Vašim potrebama, sa svim uslugama koje su Vam potrebne. Usluge I vreme zakupa su prilagodljive Vašim potrebama. • Virtuelna kancelarija: Ostavite najbolji utisak zahvaljujući profesionalnoj poslovnoj adresi na jednoj od naših lokacija, a mi ćemo se pobrinuti za Vaše pozive i poštu. *Sve slike iz prikaza pripadaju našim Spaces lokacijama, ali se možda ne odnose na konkretan poslovni centar. **Sve prikazane cene su početne i podležu izmenama, u zavisnosti od Vašeg konačnog izbora i uključenih usluga. Kontaktirajte nas danas


Đukanović u povlačenju pred Bečićem\nMojkovačka banja (mozakUbime) - Direktor Uprave policije Slavko Stojanović i potpredsjednik Vlade i rukovodilac MUP-a, Duško Marković su priprijetili građanima da ne rešavaju policijske slučajeve i da ih ostave da na miru rade svoj posao.\nSvojim profesionalnim odnosom sam ispunio sva očekivanja, ocijenio je sebe Duško Marković i poredio sebe sa Šerlok Holmsom, dok je Slavko Stojanović tvrdio da je ispunio očekivanja i javnosti i tajnosti i usporedio sebe sa istoimenim detektivom Šeksipr Vilijamsom.\nIz policije su javili da imaju operativna saznanja da je auto na parkingu, u kom su podmetnuti dokazi kojih se policija otarasila, policijsko auto.\n- Mi bismo zamolili sve gradjane da se ne bave rešavanjem policijskih slučajeva ali znamo da među njima ima i mrtvih koji redovno glasaju. Znači molimo samo živalj. Sumnjamo da je savjesna grupa građana organizovana od strane Koštunice i da su se toliko oslobodili da su počeli da postavljaju dokaze kojih smo se jedva otarasili.\nAmbasadorka Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori, Margaret En Uehara, je rekla da se oni ne miješaju u unutrašnje stvari jedne suverene banane i tom prilikom pozvala tužilaštvo da demokratski oćute i ovo.\nMUP\tafera\tSlavko Stojanović\tDuško Marković\tTužilaštvo\tMargaret En Uehara\tAfera gepek\nUprava policije proglasila Raška Konjevića za sveca\nVeselo u Upravi policije\nNikola Bajčetić optužen za oštećenja nad policijskim palicama metalik bojom\nPolicajac numizmatičar osvojio srce Duška Markovića\nPrvi dan na poslu policajca numizmatičara


Početna Članci Analize Analize Više od 420.000 evra za doček u Beogradu\nDa podsetimo, Istinomer je već pisao da je zamenik gradnočelnika Goran Vesić objavio ko će biti izvođači u toku novogodišnjih praznika, iako javna nabavka nije bila ni raspisana, a da je ukupna suma novca koja je izdvojena za izvođače skočila sa 21 milion dinara (178.000 evra) na 59 miliona dinara (500.000 evra*) i to izmenama plana javnih nabavki CEBEF-a koje su donesene 22. novembra ove godine. S obzirom na to da će koncerti ukupno koštati oko 423.000 evra, preostaje neraspoređenih još oko 77.000 evra koji su predviđeni za "usluge nastupa umetnika u okviru gradskog dočeka Nove godine", kako je naznačeno u planu javnih nabavki.\nKako nam iz CEBEF-a objašnjavaju operedeljeni novac za potrebe troškova manifestacije "Beogradske zime" uvećan je zbog usklađivanja sa finansijskim planom, koji ne određuju oni sami, već gradski Sekretarijat za kulturu, kao njihov osnivač. Izvođače, opet, pak, ne bira ni Sekretarijat, a ni CEBEF, već odbor manifestacije “Beogradska zima” čiji su članovi nepoznati, a čiji je predsednik zamenik gradonačelnika Goran Vesić. Ko su članovi ne može se pronaći ni na sajtu ove manifestacije, a taj odgovor nismo dobili ni iz gradske uprave.\nIspravka (28.12.2018. godine): U prvoj rečenici dodat je deo "kao i koncerti pratećeg programa kojih će biti i drugim danima manifestacije 'Beogradska zima'" zbog toga novih informacija da će koncerti pratećeg programa biti održavani i drugim danima.\nNova godinaGrad BeogradGoran VesićSekretarijat za kulturuCentar beogradskih festivala


Oglas za radno mjesto: Inspicijent - Narodno pozorište RS - BoljiPosao.com\nInspicijent (1 izvršilac)Opšti i posebni uslovi za prijem u radni odnos:Kandidati za upražnjeno radno mjesto treba da ispunjavaju sljedeće opšte uslove:\nda su državljani Republike Srpske, odnosno BiH,\nSSS – opšteg ili društvenog smjera,\n6 (šest) mjeseci radnog iskustva,\npoznavanje pozorišne dikcije i kulture govora,\npoznavanje stručnih pozorišnih termina i\npoznavanje organizacije rada u Pozorištu.\nPrijava na Konkurs, sa adresom prebivališta i kontakt telefonom kandidata, obavezna je da sadrži:\nuvjerenje o državljanstvu, ne starije od šest (6) mjeseci,\nizvod iz matične knjige rođenih – rodni list,\nuvjerenje o nekažnjavanju, ne starije od tri (3) mjeseca,\nuvjerenje, ne starije od tri (3) mjeseca ili ovjerena pismena izjava da se protiv kandidata ne vodi krivični postupak.\nljekarsko uvjerenje o opštoj zdravstvenoj sposobnosti, ne starije od šest (6) mjeseci – dostavlja je naknadno izabrani kandidat,\nuvjerenje/potvrda o radnom iskustvu.\nNeblagovremene i nepotpune prijave neće se uzimati u razmatranje. Prijave se mogu dostaviti, lično ili putem pošte, na adresu: Javna ustanova Narodno pozorište Republike Srpske, Ulica Kralja Petra I Karađorđevića, broj 78, 78000 Banjaluka, sa naznakom: Za Konkurs.Sa svim kandidatima koji ispunjavaju uslove Konkursa obaviće se testiranje i razgovor, dana 12.12.2016. godine u 11.00 časova.Rok za podnošenje prijava na Kokurs je osam (8) dana od dana objavljivanja u „Glasu Srpske“ i na zvaničnoj internet stranici Javne ustanove Narodno pozorište Republike Srpske.Odluka stupa na snagu danom donošenja.


Rešenje kojim se odbija potvrđivanje optužnice protiv banjalučkih policajaca donio je sudija za prethodno saslušanje, saznaje Srna.\nOdbijeno je potvrđivanje optužnice protiv osumnjičenih V.Š, M.V, D.N. i E.M. kojima su na teret stavljena krivična dela zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja, povreda ljudskog dostojanstva zloupotrebom službenog položaja ili ovlaštenja u sticaju sa krivičnim delom protivpravno lišenje slobode.\nOsnovni sud je ostavio mogućnost žalbe na svoju odluku u roku od 24 časa, prenosi Srpskainfo.\nBruno Batinić je u junu 2019. godine bio u blizini Hrama Hrista Spasitelja u centru Banjaluke, gde su se tada nalazili okupljeni oko neformalne grupe “Pravda za Davida”, a policija im nije dozvoljavala ulazak u dvorište hrama.\nKako je tada saopšteno iz policije, Batinić je, nakon što je odbio da postupi po zakonitom naređenju policijskih službenika, počeo da pruža aktivan otpor prilikom lišenja slobode, usled čega je jedan policijski službenik zadobio povrede.\nBatinić je tom radnjom počinio prekršaj pa je sankcionisan uručivanjem prekršajnog naloga.


U poslednjoj ovogodišnjoj akciji u Smederevu prikupljeno 80 jedinica krvi - SDCafe.rs\nHome\tInfoDruštvo\tU poslednjoj ovogodišnjoj akciji u Smederevu prikupljeno 80 jedinica krvi\nU poslednjoj ovogodišnjoj akciji u Smederevu prikupljeno 80 jedinica krvi\nCrveni krst Smederevo je, u saradnji sa Institutom za transfuziju krvi Srbije, u novembru i decembru prikupio 528 jedinica krvi. Akcije su redovno održavane svakog ponedeljka u Centru za kulturu Smederevo od 9 do 15 časova uz primenu zdravstveno-preventivnih mera zaštite od korona virusa. U pet redovnih akcija u novembru prikupljeno je 276, dok su u decembru u četiri redovne akcije prikupljene 252 jedinice krvi.\nU poslednjoj ovogodišnjoj akciji, koja je održana u ponedeljak, 27. Decembra, prikupljeno je 80 jedinica dragocene tečnosti. Tom prilikom, veliku pažnju je privukao moto klub “Smederevo”, čiji su članovi obučeni kao Deda Mrazovi posetili akciju dobrovoljnog davalaštva krvi Crvenog krsta Smederevo i dali krv.\nCrveni krst Smederevo je u 2021. godini ukupno prikupio 2813 jedinica krvi, što je veliki uspeh koji je prepoznat od strane Crvenog krsta Srbije I Instituta za transfuziju krvi Republike Srbije – saznali smo od Maje Jovanovske, stručnog saradnika za programske aktivnosti Crvenog krsta Smederevo.\nCrveni krst Smederevo zahvaljuje dobrovoljnim davaocima krvi, aktivistima, volonterima, lokalnoj samoupravi, organizacijama, ustanovama I institucijama, profesionalno zaposlenima, donatorima, medijima i svima koji su učestvovali u promociji ove važne aktivnosti poziva sve da I ubuduće učestvuju u akcijama dobrovoljnog davanja krvi.


OSIGURANJE OD OPASNOSTI PREKIDA RADA ZBOG POŽARA I NEKIH DRUGIH OPASNOSTI - Dunav Osiguranje\nPrekid rada ili smanjenje privredne aktivnosti koji nastupa kao posledica nekog štetnog događaja može da izazove ekonomske posledice koje su često veće nego sama materijalna šteta nastala uništenjem ili oštećenjem građevinskog objekta ili opreme u vašoj firmi. Brz oporavak je u ovakvim trenucima odlučujući za realizaciju poslovnih planova, a često i sam opstanak firme. Da biste to mogli da ostvarite u što kraćem roku, potrebno je da na neki način obezbedite novčana sredstva kojima ćete nadoknaditi izgubljenu dobit i troškove. Predlažemo vam, stoga, osiguranje od opasnosti prekida rada zbog požara i nekih drugih opasnosti kao vid zaštite koji je u savremenom poslovanju nezaobilazan.\nPredmet osiguranja je:\nposlovna dobit koja se ostvaruje obavljanjem registrovane privredne delatnosti\ntroškovi poslovanja fiksnog karaktera\nOsiguravajuće pokriće se odnosi na štete nastale usled prekida rada ili smanjenja privredne aktivnosti zbog uništenja, oštećenja ili nestanka osiguranih stvari do kojih dolazi prilikom ostvarenja neke od osnovnih opasnosti, kao što su: požar i udar groma, eksplozija, oluja, grad, udar sopstvenog motornog vozila, sopstvene pokretne radne mašine u osigurani građevinski objekat, pad letelice i manifestacije i demonstracije.\nUkoliko se posebno ugovori, osiguravajuća zaštita se pruža i od brojnih dopunskih rizika u koje spadaju: poplava i bujica, izlivanje vode iz vodovodnih i kanalizacionih cevi, klizanje tla i odronjavanje, snežna lavina, iscurenje (lekaža), samozapaljenje zaliha, izlivanje užarene tečne rastopljene mase.\nOsiguranje se zaključuje na sumu osiguranja koju određujete vi. Ona zavisi od očekivane godišnje dobiti i planiranih troškova, s jedne strane i, s druge strane, od dužine trajanja garantnog roka – roka u kom želite da dobijate naknadu iz osiguranja zbog prekida u radu. Suma osiguranja se može odrediti i kao zbir dinamičkih mesečnih iznosa. U svakom slučaju, ona predstavlja maksimalni iznos koji se može isplatiti u slučaju ostvarenja nekog od rizika.\nVisina premije osiguranja zavisi od izloženosti riziku požara i nekih drugih opasnosti, dužine ugovorenog garantnog roka, ugovorenih predmeta osiguranja (poslovni dohodak i troškovi fiksnog karaktera), ugovorenih doplataka i odobrenih popusta.\nU slučaju ostvarenja neke od osiguranih opasnosti, naknađuje se stvarni iznos osiguranog dohotka koji se nije mogao ostvariti za vreme dok traje prekid rada, ali najviše do pojedinačnih limita pokrića.\nTakođe se naknađuje stvarni iznos osiguranih troškova ako su oni i dalje potrebni i ekonomski opravdani a ako biste ih imali i da nije nilo prekida rada, najviše do iznosa pojedinačnih limita pokrića.\nPosedovanje rezervnih i drugih kapaciteta kojima se omogućava delimičan nastavak poslovnih aktivnosti, obim pokrića, zatim izbor perioda trajanja ugovora o osiguranju, način plaćanja itd. su faktori koji pružaju mogućnost za odobravanje različitih popusta na obračunatu premiju od strane naše kompanije.\nUkoliko želite da saznate još nešto o osiguranju prekida rada usled požara i nekih drugih opasnosti i ukoliko imate pitanja koja se odnose konkretno na imovinu vaše firme, obratite se našoj najbližoj filijali, ekspozituri ili poslovnici na kontakt telefone. Napominjemo da je uslov za zaključivanje ovog osiguranja zaključeno osiguranje imovine od požara i nekih drugih opasnosti.


DIDS 2016: Gde je Srbija na globalnoj mapi Interneta?\nMarko Mudrinić 16. 3. 2016.\nSedmo izdanje konferencije 'Dan Internet domena Srbije' održano je juče u beogradskom hotelu Hyatt. Više od 300 posetilaca imalo je priliku da čuje inostrane govornike, predstavnike krovnih organizacija koje upravljaju Internetom, ali i kreatore međunarodnih politika koje se odnose na naša prava u sajber prostoru. Kao i prethodnih godina, redakcija Netokracije ispratila je događaj — i to baš na 21. rođendan prvog domena.\nGabrijela Šitek, menadžer ICANN-a za Centralnu i Istočnu Evropu (Foto: DIDS)\nOvogodišnji DIDS 2016. tradicionalno je otvorio direktor RNIDS-a, Danko Jevtović. Poželevši dobrodošlicu svim prisutnima, on je izjavio kako Registar nacionalnog Internet domena Srbije ove godine obeležava i svoj 10. rođendan, te kako je u proteklih nekoliko godina sajber prostor doživeo i svoje najveće promene. Jevtović je predstavio i novi Upravni odbor na čelu sa Vojislavom Rodićem, te najavio prvi panel posvećen Internetu na globalnom nivou.\nOd akademskog do korporativnog\nKo to upravlja svetskom kompjuterskom mrežom? Ukoliko do sada niste znali, u pitanju je grupa krovnih organizacija koje se bave regulacijom weba, a od kojih je možda i najpoznatija upravo ICANN. Za vreme prvog panela posetioci konferencije DIDS imali su priliku da čuju izlaganje Gabrijele Šitek (ICANN), Majka Silbera (UO ICANN), Volfa Ludviga (EURALO) i Marile Macel (Centar za tehnologiju i društvo pri Getulio Vargas Fondaciji).\nUz skorašnje događaje kao što je pritisak FBI-ja na kompaniju Apple i sve češće sajber napade velikih država, postavlja se pitanje gde je tu Srbija? Jedna od najvažnijih promena koja se odigrava poslednjih godina jeste i sve veća uloga ICANN-a u regulaciji Interneta – uloga koju u velikoj meri i dalje igra Vlada Sjedinjenih Američkih Država, pri čemu je finalna odluka nekoliko puta zadržana u Kongresu usled sukobljenih mišljenja -treba li SAD zaista da se odrekne svog vodećeg uticaja kada je oblikovanje Interneta u pitanju.\nKako se globalna politika održava na Internetu kakvog danas znamo? (Foto: DIDS)\nIako bi mnogi upravljanje Internetom ocenili visokom politikom, tema koja je ujedno izazvala i najviše interesovanja jeste upravo druga panel diskusija posvećena bezbednosti na Internetu koju je vodio Slobodan Marković. Grupa panelista među kojima su se našli i predstavnici organizacije CERT iz Slovenije i Hrvatske, ali i predstavnici MUP-a Republike Srbije, otvoreno su govorili o bezbednosnim problemima sa kojima se građani Srbije mogu susresti u sajber prostoru, a koji više ne predstavljaju delo grupe mladih hakera, već delo sve unosnije industrije:\nSlovenija je svoj CERT dobila još 1995. godine. Drago mi je da vidim da se i Srbija ove godine priključila svetskoj organizaciji, jer istina je – ukoliko nemate CERT predstavništvo, vi često nemate ni mehanizme kojim možete da reagujete na bezbednosne incidente.\nU 2016. ušli smo sa Zakonom o informacionoj bezbednosti, ali…\nImajući na umu da je Srbija tek ove godine usvojila Zakon o informacionoj bezbednosti koji se čekao skoro 20 godina, Sava Savić iz Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija izjavio je da Srbija ne zaostaje za zemljama Evropske unije kada je praćenje sajber napada u pitanju, ali da se tehnologija razvija izuzetno velikom brzinom, te da je konstantna edukacija prioritet – kako bi se održao korak sa napadačima.\n"Puna primena zakona o internet bezbednosti tek naredne godine" – kad dođe neka nova Vlada #dids2016\n— Miloš Petrović (@MilosPetrovic) March 15, 2016\nGorazd Božič (CERT Slovenija), ocenio je kako se “sajber terorizam” u poslednjoj deceniji razvio u veoma unosan posao:\nDanas imamo svojevrstan CaaS model iliti Crime as a Service. Ako smo pre deset godina govorili o hakerima kao mladim ljudima koji se bore protiv sistema, danas se to svodi na novac – prodaju se usluge napada (hakovanje, pisanje virusa, i slično).\nPrepuna sala kongresne sale Hyatt pokazala je još jednom zainteresovanost za novosti iz domenskog sveta (Foto: DIDS)\nPoslednji blok DIDS 2016. konferencije, sada već tradicionalno, bio je rezervisan za predstavljanje lokalnih sajtova koji koriste .RS ili .СРБ domen, a koji svojim radom doprinose očuvanju domaće kulture i promociji novih tehnologija u svim sferama života. Predstavnici 12 domaćih sajtova, portala, blogova i web projekata govorili su o svojim razlozima zbog kojih su se odlučili za prisustvo na lokalnom domenu. Svakako najviše pažnje privuko je predstavljanje projekata политика.срб i ртс.срб, kao i mamaitata.rs, ukusbeograda.rs, hronokuhinja.rs i naravno mojafirma.rs.


Na direktnoj liniji sa Vladimirom Putinom - 06.06.2017, Sputnik Srbija\nNa direktnoj liniji sa Vladimirom Putinom\nTradicionalni godišnji specijalni program „Direktna linija sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom“ biće održan 15. juna, saopštila je pres-služba Kremlja. 06.06.2017, Sputnik Srbija\nvesti, vladimir putin, direktna linija sa vladimirom putinom 2017\n09:17 06.06.2017 (Osveženo: 09:05 15.06.2017)\n© Sputnik„Direktna linija“ sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom\nTradicionalni godišnji specijalni program „Direktna linija sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom“ biće održan 15. juna, saopštila je pres-služba Kremlja.\n„Petnaestog juna 2017. godine u 12 časova po moskovskom vremenu na televizijama ’Prvi kanal‘, ’Rusija 1‘, ’Rusija 24‘, radio-stanici ’Majak‘, ’Vesti FM‘ i ’Radio Rusije‘ biće emitovan specijalni godišnji program ’Direktna linija sa Vladimirom Putinom‘“, navodi se u saopštenju.\n„Po tradiciji ranijih programa, šef države će u razgovoru sa državljanima Rusije odgovarati na pitanja koja ih interesuju u vezi sa društveno-političkim i društveno-ekonomskim životom zemlje, kao i o međunarodnoj situaciji“, saopštila je pres-služba Kremlja.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je prethodno rekao da će ove godine direktna linija sa Putinom biti održana kasnije nego obično. „Obično to radimo u aprilu, ali ove godine neće biti u aprilu, već kasnije“, rekao je zvanični predstavnik Kremlja. On tada nije naveo konkretan datum.\nDirektna linija sa Putinom 2017. godine biće 15. po redu. Prošli put je održana 14. aprila i trajala je tri sata i 38 minuta. Rekord po trajanju je bila linija 2013. godine, kada je predsednik odgovarao na pitanja četiri sata i 48 minuta. Tokom kontakta sa šefom države građani mu se obraćaju sa pitanjima i pritužbama, a pre svega o raznim regionalnim pitanjima.\nKremlj smatra direktnu liniju sa predsednikom jednom od najboljih oblika ankete. Predsednik odbora Javnog veća za socijalnu politiku, radne odnose i kvalitet života građana Vladimir Slepak smatra da ovakav program treba da se sprovodi najmanje jednom u tri meseca. Prema njegovim rečima, to će podsticati zvaničnike da rade efikasnije.


"Veoma je važno da BiH tješnje sarađuje s EU" - Klix.ba\n"Veoma je važno da BiH tješnje sarađuje s EU"\n5.10.2010. u 09:24\nVeoma je važno da lokalne zajednice, regioni i BiH u cjelini tješnje sarađuju s EU, kazala je u razgovoru s bh. novinarima u Briselu Danuta Huebner, predsjedavajuća Komiteta za regionalni razvoj Evropskog parlamenta. Huebner je to govorila na Otvorenim danima - Evropskoj sedmici regiona i gradova, na kojoj učestvuje više od 6.000 predstavnika s lokalnog i regionalnog nivoa.\nHuebner je rekla da su te promjene potrebne ne samo na centralnom nivou, nego i na lokalnom.\nIskustvo država članica EU zaista pokazuje da postoji veliki potencijal u saradnji na lokalnom i regionalnom nivou i za otvaranje novih radnih mjesta.\nHuebner smatra da ta saradnja može pomoći da se pronađu novi izvori za ekonomski rast, te da se nađu novi partneri i investitori zainteresirani da dođu u BiH.\n"Mislim da je ova mobilizacija kapitala i ljudi na lokalnom i regionalnom nivou nešto što može pomoći promjene i modernizaciju u bh. ekonomiji i društvu", kazala je predsjedavajuća Komiteta za regionalni razvoj Evropskog parlamenta Danuta Huebner.


Prodajna akcija Chevroleta - Klix.ba\nSada ili nikada Prodajna akcija Chevroleta\nProdajna akcija Chevroleta\n10.2.2011. u 15:30\nU petak 18. februara i subotu 19. februara u okviru akcije "Sada ili nikada" u ponudi su bogato opremljeni Chevrolet modeli po atraktivnim cijenama. Cijena trovratnog Avea iznosi 13.790 KM, a model Lacetti u verziji sa pet vrata dostupan je od 15.790 KM.\nChevroletov mini, Spark, s motorom 1.0 od 68KS i paketom opreme koji uključuje klima uređaj, ABS, šest zračnih jastuka, električne podizače prednjih stakala, centralno zaključavanje, radio-CD-MP3 dostupan je po cijeni od 14.390 KM.\nCijena porodične limuzine Cruze s motorom 1.6 od 122KS iznosi 22.290 KM. Oprema ovog Cruzea uključuje klima uređaj, ABS, ESP, šest zračnih jastuka, električne podizače svih stakala, daljinsko centralno zaključavanje, radio-CD-MP3, kožni upravljač, aluminijske naplatke 16''.\nSvi Chevroletovi modeli imaju trogodišnju garanciju,a ova zanimljiva ponuda vrijedi do isteka zaliha.\nYukon SUV 1\nCoupe ili crossover 19\nCRNO I CRVENO 6\nU prodaji od ljeta 2\nNajavljuje budućnost 10\nPassat 1.9tdi 66kw


Beogradskim pijacama dezinfekciona sredstva od EU\nTanjug 29. aprila 2021. 15:35\nBEOGRAD – Turistička organizacija Beograda uručila je danas JKP „Gradske pijace“ donaciju u vidu dezinfekcionih sredstava i opreme, a koju je Evropska unija namenila ustanovama i preduzećima čije prostore turisti i građani posećuju.\nU okviru podrške turističkom sektoru u Srbiji, Evropska unija je pokrenula projekat „Čisto i sigurno“ (Clean & Safe), u cilju primene neophodnih zdravstveno-bezbednosnih mera radi sprečavanja širenja virusa KOVID-19.\nKako je saopšteno iz JKP „Gradske pijace“, Turistička organizacija grada Beograda prepoznala je beogradske pijace kao neizostavnu kariku u ukupnoj turističkoj ponudi Beograda i kao mesta koje turisti rado posećuju.\nBeogradske pijace predstavljaju nezaobilaznu atrakciju, gde se osim lokalnog stanovništva, u posetioce ubrajaju i gosti prestonice, saopšteno je iz tog preduzeća.\nPodsećaju da od samog početka pandemije, JKP „Gradske pijace“ primenjuje i poštuje sve protivepidemijske mere, negujući visok stepen odgovornosti prema kupcima i prodavcima, čineći beogradske pijace sigurnim mestima za kupovinu.\nDonaciju Evropske unije i Vlade Savezne Republike Nemačke za projekat „Čisto i sigurno“, pored JKP „Gradske pijace“, primilo je i JP „Ada Ciganlija“, Javno preduzeće Emisiona tehnika i veze, JP „Beogradska tvrđava“, Institut za botaniku i botanička bašta „Jevremovac“, „Srbijašume“, Beogradski zoološki vrt i dr.\nIspred JKP „Gradske pijace“, portparol preduzeća Jelena Nikolić, zahvalila se Turističkoj organizaciji Beograda, kako na donaciji, tako i na prepoznavanju značaja beogradskih pijaca u ukupnoj turističkoj ponudi grada Beograda.


"On je bio u stanju da pobedi sistem sredstvima i načinima tako da drugi ljudi budu njegovi saučesnici. Ne govorim samo o njegovoj ekipi, već je to bilo čisto nepoštovanje pravila. Mislim da se tako nešto više nikada neće dogoditi", rekao je Hauman.\n"Potrošili smo mnogo vremena i mnogo novca. Bilo je mnogo uzaludnih parnica i nećemo dobiti kompenzaciju. Čak nam se nije ni izvinio, što je za žaljenje", dodao je on.\nHauman je naveo da bi igrači američke profesionalne hokejaške lige (NHL) i američke fudbalske lige (NFL) morali da promene svoje stavove prema testiranjima na doping i da bi profesionalni fudbalski klubovi morali da imaju dobru saradnju i komunikaciju sa Svetskom fudbalskom federacijom (Fifa) i kontinentalnim konfederacijama.\n"NFL ima pomalo problema sa kolektivnim ugovorima igrača, koji im ne dozvoljavaju napredni anti-doping program kojim su podvrgnuti takmičari u Mejdžor bejzbol ligi. Mislim da igrači moraju da promene stavove po tom pitanju", rekao je on.\nPortparol Udruženja NFL igrača Džordž Atala ne slaže se sa mišljenjem čelnika WADA.\n"Znamo da WADA mora da demonizuje sportiste i sindikate kako bi ostala relevantna. Naši kolektivni ugovori po pitanju dopinga su jaki i pošteni", rekao je Atala.


Ekspedicija prvaka Srbije stigla je u Minhen gde će u sredu od 21 čas igrati protiv Bajern Minhena, a već na aerodromu dočekala ih je neobična scena.\nDvojica radnika na minhenskom aerodromu velikom zastavom srpskog kluba preko šoferšajbne automobila dočekali su crveno-bele, i u dresovima Zvezde.\nFotografiju prizora sa dolaska u Minhen crveno-beli su objavili na zvaničnom Fejsbuk nalogu uz natpis "Zvezdaša ima svuda na svetu". Veliki broj navijača srpskog prvaka krenuo je put Nemačke, a oni koji su i stigli tamo naišli su na prve probleme u vidu čekanja i detaljnih kontrola nemačke policije.\nOčekuje se da će na Alijanc areni biti oko 5.000 onih koji će podršku pružati gostujućoj ekipi. U prvom kolu grupne faze Lige šampiona Bajern Minhen i Crvena zvezda igraće u sredu od 21 čas.


"Broj zaraženih sa severa Kosova biće uvršten na listu Nacionalnog instituta za javno zdravlje" - Radio Kontakt Plus\n"Broj zaraženih sa severa Kosova biće uvršten na listu Nacionalnog instituta za javno zdravlje"\n22:53, 04.04.2020Izvor: Koha, KoSSev\nVršilac dužnosti kosovskog ministra zdravlja, Arben Vitia, izjavio je da će broj zaraženih sa severa Kosova biti uvršten na listu Nacionalnog instituta za javno zdravlje.\nFoto: Reuteurs/Dado Ruvic\nTo je kazao večeras na zajedničkoj konferenciji sa direktorom policije Rašitom Ćaljajem i direktorom Instituta za javno zdravlje Kosova, Naserom Ramadanijem.\nVitia je rekao da su u saradnji sa lokalnim vlastima, dva tima iz Instituta za javno zdravlje otišla u severni deo i pripremili 90 uzoraka, od kojih su tri bila pozitivna na virus korona.\n„Neki uzorci koji su uzeti ranije i koji nisu urađeni u Prištini, još uvek nisu registrovani, ali mi smo u koordinaciji sa lokalnim vlastima koje će poslati tačan broj inficiranih ljudi, a zatim će biti uvedeni i ažurirani u nove podatke koje će objaviti Institut za javno zdravlje Kosova“, rekao je Vitia.\nVitia je naglasio da su oni stalno u koordinaciji sa lokalnim vlastima u Severnoj Mitrovici.\nPozvao je da se odbace političke razlike i da će, prema njegovim rečima, Ministarstvo zdravlja i Nacionalni institut nastaviti da rade za građane širom Kosova.\n„Ministarstvo zdravlja je u koordinaciji sa lokalnim vlastima u severnim opštinama za svaku akciju, mi smo i dalje u koordinaciji s njima, odluku o karantinu Severne Mitrovice i Zvečana donelo je Ministarstvo zdravlja uz punu koordinaciju sa lokalnim vlastima. Preuzimam odgovornost ukoliko to nije slučaj. Sve političke razlike treba ostaviti po strani, primarno je zdravlje naših građana, bez razlike ćemo pružiti našu pomoć u svakom kutku zemlje“, naglasio je Vitia, prenosi Koha.\nDirektor policije, Rašit Ćaljaj, rekao je da su svi građani srpske nacionalnosti koji su od širenja pandemije Covid-19 ušli na Kosovo, bili obavešteni i ušli su uz dozvolu kosovskih vlasti.\n„Mnogi građani srpske nacionalnosti, lekari, ušli su na Kosovo sa dozvolom da kontrolišu (zdravlje, prim. red.) građane srpske nacionalnosti“, rekao je.\nU međuvremenu, aktuelni ministar Vitia dodao je da su „odluke Ministarstva zdravlja, kao i za ostale opštine, donete po preporuci Instituta za javno zdravlje Kosova“.\n„Profesionalci moraju da razgovaraju, pustimo ih da rade svoj posao. Svaka odluka u budućnosti koju će doneti Ministarstvo zdravlja biće doneta u koordinaciji s tim stručnjacima“, zaključio je.\nRamadani: Sledeće tri nedelje su ključne da građani izbegavaju izlaske\nDirektor Nacionalnog instituta za javno zdravlje, Naser Ramadani, rekao je da će se puna saradnja vlasti nastaviti. Istovremeno, apelovao je ponovo na građane da ne izlaze, zahtevajući da se pridržavaju uputstava do kraja aprila, da ostanu kod kuće i izađu samo u slučaju potrebe.\n„Prošle su tri kritične nedelje da se građani tokom ovih dana ne okupljaju i da ostanu kod kuće“, rekao je.\nTagovi: KosovoSever KosovaZdravstvoKorona virus


FK Hapoel Tel Aviv - Blic Sport\nFK Hapoel Tel Aviv\nHuligani prekinuli derbi Tel Aviva: Navijač napao fudbalera /VIDEO/\nNemile scene prekinule su derbi Tel Aviva između fudbalera Hapoela i Makabija, pošto su huligani utrčali na teren, a jedan od njih napao je igrača Makabija Erana Zahavija.\nDoskorašnji defanzivac Hapoela iz Tel Aviva u Humskoj: Ilić potpisao za Partizan\nSlovenački reprezentativac Branko Ilić novo je pojačanje Partizana, saopštio je tim iz Humske.\nDriblinzi jednog petla izluđivali radnike obezbeđenja u izraelskom fudbalu\nJedan petao postao je junak dana u Izraelu i to zbog svojih manevara tokom - fudbalskog meča.\nLiverpulu derbi sa Anžijem, Videoton slavi Nikolića, suze i smeh u Atini\nFudbaleri mađarskog Videotona pobedili su Bazel sa 2:1 u 3. kolu Lige Evrope, u kojem je Panatinaikos posle prekida meča prouzrokovanog suzavcem došao do remija sa Lacijom, dok je Maribor prokockao pobedu protiv Totenhema. U derbiju grupe A, Liverpul je savladao Anži sa 1:0, dok je Udineze ubedljivo poražen od Jang Bojsa sa 3:1, a Atletiko je u stilu šampiona zadržao maksimalan učinak.\nZvezdina prva prepreka Šahtjor Soligorsk ili Ventspils, Voša protiv Hapoela!\nFudbaleri Crvene zvezde će svoju ovosezonsku evro-priču započeti u trećem kolu kvalifikacija za Ligu Evrope mečevima protiv pobednika duela između beloruskog Šahtjora iz Soligorska i letonskog Ventspilsa, koji je prvi međusobni susret dobio u gostima sa 1:0.


NALED: Mionica opština po meri privrede i građana\nTanjug 28. januara 2022. 16:16\nMIONICA – Saradnja sa NALED-om donela je dobre rezultate opštini Mionica, kada je reč o privredi, javnoj upravi i javnim prihodima, izjavio je predsednik ove opštine Boban Janković na sednici Izvršnog odbora ove alijanse, čiji je član, saopšteno je iz NALED-a.\nIstakao je da je cilj Mionice da bude rame uz rame sa najrazvijenijim opštinama, a to podrazumeva stabilan i kvalitetan ambijent za investicije i dodao da je prepolovljen broj nezaposlenih te da će sa novom privrednom zonom, za Mioničane biti još radnih mesta.\nIzvršna direktorka NALEDA-a Violeta Jovanović istakla je na sednici održanoj u Mionici, da će ova opština do kraja godine dobiti i sertifikat koji će dati jasne smernice kako da se kreira dobra poslovna klima.\nRazgovaralo se i o kulturno-istorijskom sadržaju Mionice, načinima što bolje promocije turističkog potencijala ovog kraja kao i pripremi za naredno izdanje Sive knjige.\nOva knjiga sadrži preporuke privrede, lokalnih samouprava i organizacija civilnog društva za otlanjanje administravnih prepreka poslovanju u Srbiji i predstavlja jedan od ključnih dokumenata kojim se rukovode državne institucije u planiranju i sprovođenju regulatornih reformi.\nVioleta Jovanović je istakla da su preporuke Sive knjige posebno važne a tu je Mionica jedan od lidera, naročito u segmentu komunalnih taksi i naknada.


Slaba prodaja u Evropi prouzrokovala gubitak Philipsa\n30.01.2012. / 12:36\nAMSTERDAM, Holandska grupa Philips Electronics, najveći svjetski proizvođač sijalica i rasvjetnih tijela, izvijestio je danas o gubitku u četvrtom tromjesečju, ukazujući na slabu prodaju u Evropi i kašnjenje isporuka u sektoru medicinskih uređaja.\nNeto gubitak u periodu od oktobra do kraja decembra iznosio je 160 miliona evra, u poređenju s dobiti od 465 miliona evra u istom periodu godinu dana ranije. U Philipsu pripisuju takav rezultat slaboj prodaji u Evropi i kašnjenju isporuka u odjeljenju medicinskih uređaja. Prihodi od prodaje porasli su za 3,3 odsto na 6,79 milijardi evra.\nPhilipsovo televizijsko poslovanje, koje je u postupku prodaje kineskom TPV-u, bilježilo je gubitak u visini 272 miliona evra, u poređenju s gubitkom od 38 hiljada evra u istom periodu 2010. U cijeloj prošloj godini grupa je zabilježila gubitak od 1,29 milijardi evra, u poređenju sa 1,45 milijardi evra dobiti u 2010. Bio je to prvi godišnji gubitak grupe od 2008. godine.\nIzvršni direktor Frans van Houten, koji je tri puta izdavao upozorenje o dobiti otkad je u aprilu preuzeo tu dužnost, u ponedjeljak je saopštio da su prognoze za 2012. nejasne zbog “neizvjesnosti u svjetskoj privredi uopšteno, te pojedinačno u Evropi”. Hina\nTagovi: philips electronicsposlovanjesijalica


PETO JAVNO SLUŠANJE Odbora za zaštitu životne sredine\nU Domu Narodne skupštine 21.01.2015.god. održano je peto javno slušanje Odbora za zaštitu životne sredine na temu „Reciklaža u Republici Srbiji“.\nJavno slušanje je otvorio predsednik Odbora za zaštitu životne sredine dr Branislav Blažić koji je rekao da će zaključci koje Odbor bude usvojio nakon serije javnih slušanja poslužiti za formulaciju novih zakonskih rešenja kojima će se bolje urediti oblast zaštite životne sredine.\nDržavni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović govorila je o procesu usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa pravom Evropske unije i naglasila da je, u tom kontekstu, najvažnije uspostavljanje uređenog sistema reciklaže. Državna sekretarka je najavila usvajanje Vladinih planova za tretman opasnog otpada i donošenje nove Nacionalne strategije za upravljanje otpadom i dodala da je potrebno napraviti plan finansiranja reciklažne industrije, što je, kako je objasnila, jedan od glavnih zahteva Evropske unije.\nUčesnicima javnog slušanja obratili su se predsednik Udruženja reciklera Srbije Ana Petrović Vukićević i predstavnik Jugoimpeks-E reciklaže Vujadin Šćekić koji su govorili o problemima reciklažne industrije i planovima za naredni period.\nPredsednica Upravnog odbora CEDEF-a Jovanka Arsić Karišić upoznala je učesnike javnog slušanja sa principima cirkularne ekonomije čiji je cilj povećanje kompetitivnosti kompanija što vodi ka dugoročnom ekonomskom razvoju, otvaranju novih radnih mesta i povezivanju državnog i privatnog sektora. Reciklaža je jedna od osnovnih komponenti cirkularne ekonomije, navela je Jovanka Arsić Karišić.\nProf. dr Zoran Stević sa Tehničkog fakulteta u Boru rekao je da država treba da ulaže u domaće projekte i mini postrojenja za tretman opasnog otpada, da uspostavi jaču vezu sa naučno-istraživačkim institucijama i vrši edukaciju stanovništva.\nNikola Egić, član Upravnog odbora Udruženja industrije otpada Srbije „HRABRI ČISTAČ“ upoznao je učesnike javnog slušanja sa problemom pronalaženja lokacija za postavljanje reciklažnih postrojenja.\nUčesnici rasprave, narodni poslanici i predstavnici nevladinog sektora, zaključili su da je potrebno menjati zakonodavni okvir u oblasti zaštite životne sredine i ponovo uspostaviti Fond za zaštitu životne sredine.


EK odobrila Srbiji status kandidata! - Bizlife.rs\nEK odobrila Srbiji status kandidata!\n13:15 Beograd, 12/10/2011\nFile je rekao da, pored toga, Evropska komisija predlaže da se pregovori o priključenju pokrenu čim Beograd postigne dalji napredak u ispunjavanju ključnog kriterijuma, a to su dalji koraci u normalizaciji odnosa sa Prištinom, “u smislu uslova Procesa stabilizacije i priključenja”. “To je jedini prioritet, i on sam po sebi predstavlja potvrdu ostvarenih reformi pravosuđa, vladavine prava i drugih oblasti od ključnog značaja za ispunjavanje kopenhaških političkih kriterijuma, rekao je File.\nMišljenje Komisije će, nešto kasnije, šef Delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer uručiti i predstaviti premijeru Srbije Mirku Cvetkoviću. U “mišljenju” se navodi da će datum o početku pregovora uslediti pošto se “srede i normalizuju” odnosi sa Kosovom, nastavi dijalog sa Prištinom, otkloni zategnutost na severu Kosova i time ispuni “znani i nikakav novi uslov” dobre regionalne i susedske saradnje.\nNaglašava se da je Srbija ostvarila zamašne opipljive rezultate u nužnim reformama, uključujući pravosuđe, sistemske zakone, suzbijanje organizovanog kriminala. Navodi se i da su vlasti u Beogradu uložile ogromne napore za slamanje korupcije i ostvarile potpunu saradnju s Međunarodnim tribunalom u Hagu, posebno izručenjem Ratka Mladića i Gorana Hadžića.\nIstaknuta je i “osvedočena sposobnost državne uprave Srbije da sprovede nužne reforme”. Na osnovu Izveštaja o napretku Srbije na putu ka evropskim integracijama, Evropski savet će u decembru doneti konačnu odluku o statusu kandidata i početku pregovora.\nPremijer Srbije Mirko Cvetković izjavio je da je veoma zadovoljan mišljenjem Evropske komisije o kandidaturi Srbije i ocenio da je preporuka Brisela značajno priznanje Vladi Srbije.\n“Ovo mišljenje pokazuje da je Evropska komisija prepoznala napore koje je Srbija učinila i reforme koje smo sproveli”, rekao je Cvetković na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nŠef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer, koji je premijeru Cvetkoviću preneo mišljenje Evropske komisije, ocenio je da je današnji dan veoma važan datum u odnosima Evropske unije i Srbije.\nPotpredsednik vlade za evropske integracije Božidar Đelić izjavio je pozitivan izveštaj EK rezultat dugotrajnog i posvećenog rada na okončanju saradnje sa Haškim tribunalom, sprovođenju reformi i pozitivnog doprinosa regionalnoj bezbednosti i saradnji.\nPrema njegovim rečima, u teškim okolnostima krize u Evropi i nemira na severu Kosova i Metohije, neophodno je istaći da se radi o najboljem mogućem ishodu za Srbiju, dok su uslovi koje predlaže EK povodom dijaloga s Prištinom poznati i statusno neutralni, podsetio je Đelić i dodao da će Srbija u narednom periodu raditi na tome da pridobije podršku svake zemlje članice EU za decembarski samit lidera EU.


Slovenija: Gotovost vojske dobra za mir, ali nedovoljna za rat\nTanjug 20. aprila 2021. 14:46\nLJUBLJANA – Slovenački predsednik Borut Pahor primio je danas godišnji izveštaj o borbenoj gotovosti oružanih snaga, napominjući da je Generalštab Vojske Slovenije ocenio da je borbena gotovost u 2020. godini bila dobra za period mira, ali nedovoljna za ratne operacije.\nPahor je, u obraćanju novinarima nakon prijema izveštaja, rekao da je procena ostala ista kao i godinu dana ranije, iako je ovaj put prihvatio izveštaj sa „opravdanom nadom da će se situacija znatno poboljšati u narednim godinama“, prenosi slovenačka agencija STA.\nIzveštaj su Pahoru, vrhovnom komandantu slovenačke vojske, predali ministar odbrane Matej Tonin i general-major Robert Glavaš, načelnik Generalštaba VS.\nNakon sastanka sa zvaničnicima, predsednik je govorio o nedavnom usvajanju akta o ulaganjima u slovenačku vojsku za period od 2021. do 2026. godine, navodeći da je to omogućilo kvalitetan i svestran razvoj vojske kao „odbrambenog centra naše nacionalne bezbednosti“.\nPahor je ocenio da je investicioni plan od 780 miliona evra do 2026. godine učinio da rukovodstvo i članstvo u Vojsci Srbije oseti novi „zamajac“.\nPredsednik je pozvao na ekonomičnu i efikasnu kupovinu vojne opreme, poručujući da je važno da se sredstva troše transparentno i pod nadzorom.


Društvo i ekonomija: Knežević: Saradnja Srbije i Rusije u poljoprivredi - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKnežević: Saradnja Srbije i Rusije u poljoprivredi\nMinistar poljoprivrede Srbije Goran Knezević izjavio je da je danas u Moskvi sa ministrom poljoprivrede Rusije Nikolajem Fedorovim potpisao Memorandum o razumevanju i saradnji u oblasti poljoprivrede.\nKnežević je rekao da Memorandum predviđa saradnju u oblasti nauke i tehnologije, odnosno prenos znanja i iskustva, a da su razgovarali i o nastavku započete saradnje u agrondustrijskom kompleksu.\nOn je naveo da su ruski investitori zainteresovani za ulaganje u poljoprivredu Srbije, kao i za plasiranje srpskih prozivoda na ruskom tržištu, naročito smrznutog voća i povrća i konditorske industrije.\n- Zainteresovani su za prerađivačku industriju i agroindustrijski kompleks, gde bi mogli da prerađuju sirovine koje se proizvode u Srbiji i da ih uvoze na rusko tržište, naročito smrznuto voće i povrće i konditorske proizvode - rekao je Knežević.\nKnežević je ocenio da je trgovinska saradnja dve zemlje povećana prethodnih godina, ali da ima mogućnosti za veću razmenu.\n- Obim razmene poljoprivrednih proizvoda je oko 220 miliona evra. Srbija beleži suficit, jer izvozi 150 miliona evra, ali to nije dovoljno, jer je rusko tržitse ogromno i možemo da plasiramo mnogo više naših proizvoda - kazao je Knežević.\nKako je dodao, da bi srpski prozivodi bili plasirani na rusko tržište potreban je kvalitet, ali i kontinuitet u snabdevanju tog tržista.\n- Moramo se dogovarati sa našim poljoprivrednim prozivođačima da se udružuju i pojavljuju sa većim količinama robe u Rusiji - kazao je on.\nKnežević je rekao da su osnovane i radne grupe u oblasti poljoprivrede koje će u narednom peridu raditi na tome da saradnja Rusije i Srbije u obalsti poljoprivrede bude što intenzivnija.\n- Radne grupe će da razmotre sva pitanja i da krajem marta sa određenim zaključima izađu pred ministarstva poljoprivrede Srbije i Rusije - dodao je on.


Fudbaleri pred novim izazovima – TV Kikinda\nSutra od 8 do 12 sati Baranda bez struje\nU ponedeljak i utorak tretman komaraca iz vazduha i sa zemlje\nSaopštenje ComNet-a udruženja elektronskih medija povodom pretnji upućenih novinarki Informera Milici Dakić\nMZ Bašaid anagažovala radnike na javnim radovima\nOtvoren 39. Internacionalni simpozijum skulpture u terakoti “Terra 2020”\nFudbaleri pred novim izazovima\nU četvrtom kolu Srpske lige – Vojvodina „Kozara“ iz Banatskog Velikog Sela gostuje u Novim Banovcima ekipi „Omladinca“. U klubu očekuju da će posle dva poraza iz predstojeće utakmice izaći kao pobednici.\nU Vojvođanskoj ligi- Istok „Sloboda“ iz Novih Kozaraca sutra u 16 sati i 30 minuta dočekuju “Jedinstvo“ iz Novog Bečeja. I ŽAK drugu utakmicu zaredom igra na domaćem terenu. U nedelju u 16 sati i 30 minuta domaćin je „Borcu“ iz Starčeva. OFK „Kikinda 1909“ odlazi u Srpsku Crnju gde igra protiv „Budućnosti“.\nU Područnoj ligi Zrenjanin u nedelju u 16 sati i 30 minuta „Polet“ iz Nakova domaćin je „Mladosti“ iz Lukićeva. Mokrinski „Delija“ sutra u isto vreme ugostiće „Borac“ iz Aleksandrova, a ruskoselska „Crvena zvezda“ odlazi na megdan ekipi „Klek“ .\nU drugom kolu Opštinske fudbalske lige Žitište- Kikinda „Napredak“ iz Banatske Topole u nedelju u 16 sati i 30 minuta dočekuje „Borac“ iz Aleksandrova . Bašaidska „Vojvodina“ igra u Hetinu protiv „Terekveša“.\n← Kompanija “Grindeks” gradi novi pogon i unapređuje proizvodnju Odred izviđača “Proka S. Plavi” učestvovaće na 43. Međunarodnom izviđačkom višeboju koji se održava u Banovićima →


Otvoren Sajam Automehanika | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nOtvoren Sajam Automehanika\n07. apr. 2011. 17:41 Objavljeno u PRIVREDA\nISTANBUL, Privredna komora Srbije (PKS) saopštila je da je danas u Istanbulu otvoren Međunarodni sajam Automehanika koji će trajati do 10. aprila i da je Srbija zemlja partner te manifestacije.\nKako se navodi, na sajmu Automehanika izlaže više od 1.000 izlagača iz 40 zemalja, a nastup 10 kompanija i dva klastera srpske automobilske industrije organizovala je PKS.\nPotpredsjednik PKS-a Mihailo Vesović, kazao je na “Forumu srpske auto industrije”, koji je organizovan nakon otvaranja sajma, da je auto industrija jedna od najperspektivnijih industrijska grana u Srbiji, sa tradicijom dužom od pet decenija.\n“Autoindustriju karakterišu veliki proizvodni kapaciteti, visoka tehnološka i tehnička opremljenost, inovativnost u proizvodnim procesima, stručnost kadrova, standard i funkcionalnost proizvoda i posjedovanje licenci vodećih svjetskih proizvođača automobila”, kazao je on.\nPrema riječima Vesovića, interesovanje za gradnju fabrika koje prave dijelove za automobilsku industriju je veoma veliko i to ne samo za Fijat, već i za druge svjetske automobilske brendove.\nOn je dodao da je u Kragujevcu već ponestalo mjesta za investitore, pa se planiraju nove industrijske zone u Nišu, Svilajncu, Šapcu i Zrenjaninu.\n“Prednosti investiranja u srpsku auto industriju su povoljnost uslova za proizvodnju u odnosu na zemlje u okruženju, stimulacije za otvaranje novih radnih mjesta, najniža stopa poreza na dobit u Evropi i razne poreske olakšice”, kazao je on.\nPotpredsjednik PKS je naglasio i mogućnost bescarinskog izvoza određenih komponenti u zemlje Jugoistočne Evrope, Rusije, Bjelorusije i Kazahstan. Emg.rs\n“Škoda” obustavlja rad na pet dana\nVlada Srbije danas o paketu podsticajnih mjera privredi\nSamo 170.000 radnika kod privatnika prima platu redovno


Biti medijator u diskriminaciji osoba sa invaliditetom\nDiskriminacija je nejednako tretiranje, isključivanje, odnosno, dovođenje u podređen položaj pojedinaca ili grupa ljudi koji se nalaze u istoj, sličnoj ili uporedivoj situaciji. Na primer, osoba sa invaliditetom nalazi se u nejednakom položaju u odnosu na osobe koje nemaju invaliditet. Može je izvršiti svako i može se desiti bilo gde – na poslu, u školi, u bolnici, na stadionu, u prodavnici, u postupku pred organom javne vlasti, u sudu, u gradskom prevozu, na ulici…\nDiskriminacija može biti direktna ili indirektna, namerna ili počinjena iz neznanja. Društvo i država sprečavaju diskriminaciju pre svega načelima propisanim Ustavom Republike Srbije i zakonima. Država aktivno sprovodi takozvane „mere i akcije“ kojima postiže jednakost u šansama, kako bi i osobe sa invaliditetom mogle da rade, uče, razvijaju svoje talente i veštine. Osobe sa invaliditetom tako postaju društveno uključene i ravnopravne.\nRecimo, Zakonom o zabrani diskriminacije ustanovljeno je pravo Poverenika za zaštitu ravnopravnosti da obavlja poslove kao samostalan i nezavisan državni organ, koji prima i razmatra pritužbe, daje mišljenja i preporuke u konkretnim slučajevima i izriče mere. On podnosiocu pritužbe pruža informacije o njegovom pravu i mogućnosti, posredovanja, rešavanje problema putem medijacije ili pokretanja sudskog ili drugog postupka zaštite, odnosno podnosi prekršajne prijave zbog povrede prava iz zakona.\nŠto se tiče diskriminacije osoba sa invaliditetom, zakonom je zabranjena diskriminacija ako se postupa protivno načelu poštovanja jednakih prava i sloboda u političkom, ekonomskom, kulturnom i drugom aspektu javnog, profesionalnog, privatnog i porodičnog života. Posledice bilo kog oblika diskriminacije su za diskrimisana lica uvek teške, zato je ovde pogodna medijacija.\nCilj medijacije u slučajevima diskriminacije je zaustavljanje povređujućeg ponašanja, kao i sprečavanje njegovog ponavljanja gde povređena osoba može rešavati problem sporazumno, mirnim putem, jer je posupak hitan, brz, neformalan, poverljiv (učestvuju samo strane u pustupku i medijator), jednostavan, jeftin. Strane kontrolišu postupak i u svakom momentu pregovaranja mogu da odustanu. Medijacija je poseban metod rešavanja sporova koji omogućava da strane u sporu, putem pregovora koji se vode uz pomoć medijatora, zajednički pronađu konstruktivno, obostrano prihvatljivo rešenje. Medijator je lice sa licencom, tj. koje ima dozvolu za posredovanje koju izdaje Ministarstvo pravde.\nInformišemo Vas da o organizujemo online obuku za medijatore koja počinje 17. marta 2021. godine, i traje 5 dana, a realizator online obuke je državna ustanova – Fakultet političkih nauka u Beogradu.\nAutori obuke su:\n-Prof. dr Tamara Džamonja Ignjatović, specijalista medicinske psihologije, licencirana medijatorka, Fakultetu političkih nauka u Beogradu\n-dr Vera Despotović, socijalna radnica, porodična i psihodrama terapeutkinja i specijalista medijacije, Fakultet za medije i komunikaciju\n-Vladan Jovanović, dipl. pravnik i specijalista porodične medijacije\nAko želite da postanete medijator i posredujete u vansudskim sporazumima, možete se obratiti do 16. marta, na telefon 063445800 ili na mejl: reg.kancelarijaposrednika@gmail.com\nImajte u vidu da se i medijator može priključiti strukom za Srbiju bez diskriminacije!


Stefanović: Ako Severna Makedonija ne izruči Morinu prekršiće međunarodno pravo | Insajder\nStefanović: Ako Severna Makedonija ne izruči Morinu prekršiće međunarodno pravo\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je danas da ne veruje da Severna Makedonija neće izručiti bivšeg pripadnika OVK Timora Morinu, jer bi to bilo nepoštovanje međunarodnog prava, prenosi Radio Slobodna Evropa.\n„Sve države koje su deo Interpola treba da poštuju međunarodne propise. Severna Makedonija treba da na osnovu poternice i dokumenata koje je Srbija pružila izruči Morinu državnim organima koji na to imaju pravo“, izjavio je Stefanović.\n„Premijer Severne Makedonije Zoran Zaev je rekao da će oni poštovati međunarodno pravo, a to znači izručenje organima Srbije. Ukoliko se to ne dogodi videćemo šta ćemo dalje, ne želim da prejudiciram“, naveo je Stefanović.\nOn je istakao da se Srbija "zbog takvih situacija" bori da Kosovo ne bude primljeno u Interpol, jer kako je rekao „njih interesuje politika i na osnovu toga odlučuju da li će izručiti nekog čoveka nekoj državi“.\nKosovski ambasador u Skoplju: Ekstradicija Morine bi štetila odnosima Kosova i Severne Makedonije\nNa hapšenje Morine reagovao je danas i kosovski ambasador u Skoplju Đerđ Dedaj rekavši da ne bi smelo da dođe do ekstradicije Morine u Srbiji jer bi to narušilo odnose Severne Makedonije i Kosova.\n"To ne treba da se desi, jer moguća ekstadicija neće biti samo na ličnu štetu Tomora Morine, već može da ima posledice po međudržavne odnose Kosova i Severne Makedonije. Ne bih želeo da ovakvi slučajevi utiču na moguće narušavanje, za šta mi kao Kosovo, uopšte nismo zainteresovani", naveo je on.\nDedaj je za makednosku kablovsku Televiziju 21 rekao da se ekstardicija Morine "kosi sa ljudskim pravima i da je nezakonska i neprihvatljva".\nRanije ove nedelje Tužilaštvo za organizovani kriminal u Skoplju odbilo je zahtev Morininog advokata Nasera Raufija za puštanje na slobodu sa obrazloženjem da je „strani državljanin” i da postoji mogućnost od bekstva.\nHapšenje Morine izazvalo je brojne reakcije na Kosovu i u Severnoj Makedoniji.\nPremijer Zoran Zaev rekao je da će se u ovom slučaju poštovati zakon, a albanske političke stranke u toj zemlji su tražile puštanje Morine na slobodu.\nPuštanje na slobodu bivšeg pripadnika OVK tražio je i kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli, koji je rekao da Priština neće dozvoliti izručenje Morine Srbiji. Pacoli je pozvao Skoplje da se „ponaša kao i sve druge države u Evropi” i da odbaci „naloge za politička hapšenja koje izdaje Beograd”.


Auto novosti - Nacionalna Klasa\nYou are here : Home / Auto novosti\nKategorija: Auto Noviteti\nAktuelna generacija Mercedesove G klase dobila je svoju poslednju i najluksuzniju verziju u modelu sa oznakom Mercedes-Maybach G650 Landaulet. Reč je o temeljno prerađenoj varijanti legendarnog terenca sa četiri sedišta i šestolitarskim V12 motorom sa dva turba, koji proizvodi 630KS.\nOpširnije: Mercedes-Maybach G650 Landaulet Add new comment Datum poslednje izmene subota, 18 februar 2017 13:10\nŠkoda Citigo - redizajn za 2017. godinu\nŠkoda je osvežila gradski model Citigo manjim izmenama na karoseriji i u kabini, a automobil će biti prezentovan javnosti na predstojećem Sajmu autmobila u Ženevi.\nOpširnije: Škoda Citigo - redizajn za 2017. godinu Add new comment Datum poslednje izmene subota, 18 februar 2017 13:11\nKonceptualni Citroen C-Aircross najavljuje serijski model koji bi mogao da zameni aktuelni C3 Picasso. Premjera se očekuje tokom ove godine, a prodaja kreće početkom sledeće godine.\nOpširnije: Citroen C-Aircross koncept Add new comment Datum poslednje izmene četvrtak, 09 februar 2017 09:00\nToyotin supermini Yaris dobio je novi izgled, dodatnu tehnologiju koja pomaže vozaču i potpuno novi 1,5 litarski benzinski motor u verziji za 2017. godinu. Zvanične slike otkrivaju da je model značajno redizajniran i da izgleda agresivnije i šire nego do sada.\nOpširnije: 2017 Toyota Yaris Add new comment Datum poslednje izmene subota, 18 februar 2017 13:11\n2017 Mercedes-AMG E 63 karavan\nProdaja karavanske verzije novog Mercedesа-AMG E 63 počinje u aprilu, a model će imati premijeru na Sajmu automobila u Ženevi. Žestoka karavanska verzija E klase dolazi sa 4MATIC pogonom na svim točkovima, a imaće i potentniju S verziju.\nOpširnije: 2017 Mercedes-AMG E 63 karavan Add new comment Datum poslednje izmene sreda, 08 februar 2017 08:46\n2017 Opel Insignia karavan\nPredstavljena najjača škoda Octavia\nNapravljen poslednji Rolls Royce Phantom\nStrana 8 od 1002\tStartPrev3456789101112NextKraj\tAuto Godine 2016


Sud u Španiji podržao "Ligu bogatih": UEFA i FIFA vezane ruke, ne mogu ništa protiv Superlige | BL Portal\nPrivredni sud u Madridu zabranio je danas Evropskoj fudbalskoj uniji (UEFA) i Svjetskoj fudbalskoj federaciji (FIFA) preduzimanje bilo kakve mjere protiv pokretanja Superlige Evrope, proizilazi iz odluke u koju je uvid imala agencija “Frans pres”.\nOdluka suda predstavlja prvu pravnu pobjedu za to otcijepljeno privatno takmičenje koje je otvorilo sukob u evropskom fudbalu.\nU tom kontekstu Privredni sud broj 17 iz Madrida navodi da je “naredio FIFA i UEFA da se uzdrže od donošenja bilo kakvih mjera ili preduzimanja akcija, ili izdavanja saopštenja kojim bi se spriječila ili otežala, direktno ili indirektno, priprema fudbalske Superlige”.\nPored 12 osnivača, ligi će se pridružiti još tri ekipe, koje će takođe biti među osnivačima, a ligu će popuniti još pet timova, koji će dobijati pozive za učešće.\nOvaj potez bogatih klubova izazvao je brojne negativne reakcije, prije svega Uefe i Fife, nacionalnih saveza, visokih državnika, kao i slavnih bivših igrača.\nUEFA I FIFA najavili su da će ti klubovi snositi posljedice, a iz same Superlige su juče poručili da su već pokrenuli pravne radnje kako bi zaustavili akcije koje za imaju za cilj sprečavanje pokretanja tog takmičenja.\nTags: FIFA, superliga, UEFA\nMaksimović: Najbitnija su tri boda, mi se dosta toga pitamo do kraja sezone\n8. Maja 2021. 19:26


Kombinat aluminijuma u Mostaru gasi sve pogone – Bankar.me\nJune 7, 2013 BERZA, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\n“Kombinat aluminijuma u Mostaru više ne može da nastavi s poslovanjem u uslovima aktuelnih cijena električne energije i primarnoga aluminijuma pa će se od 17. juna započeti sa gašenjem cjelokupnog postrojenja”, stoji u današnjoj odluci nadzornog savjeta Kombinata aluminijuma u Mostaru.\n“Proizvodnja pod ovakvim uslovima više nema smisla. Naš je jedini izlaz u potpunom preokretu u postojećim odnosima dvije vlada prema mostarskom Kombinatu aluminijuma (Vlade FBiH i Vlade RH) i, s obzirom na to da nisam u mogućnosti da uopšte ostvarim kontakt s Vladom FBiH odnosno da onaj dogovor o konačnom utvrđivanju naše strukture kapitala, s kojim bismo jedino mogli da zatražimo nužna obrtna sredstva, a koji je najavljen 18. aprila, predsjednik Vlade FBiH još nije potpisao, lično sam zatražio od hrvatskoga predsjednika, gosp. Iva Josipovića, da pokuša pitanje Kombinata da “podigne” na nivo dvije vlade. Međutim, naše je vrijeme iscurilo i ovo je jedina razumna odluka koju sam mogao da predložim članovima Nadzornog savjeta pošto nisam spreman da dozvolim spad Kombinata u provaliju odnosno galopiranje u gubitak koji bi doveo do nekontrolisanoga stečaja”, rekao je danas direktor Ivo Bradvica.\nPOJMOVIGase se aluminijumski kombinat Mostar Kombinat Aluminijuma Mostar Mostar\nPrevious Ako ne budemo vratili nelegalno uzeto, Crna Gora će ostati bez struje\nSljedeći Pregled štampe za 07.jun: Novosti iz ekonomije


"To što je Apostolova podržala platformu Prištine znači da je time podržala težnju Kosova za nazavisnošću, bez dogovora sa bilo kim, bez da je to predstavljalo rezultat dijaloga i bez nečega što uopšte može da bude razmatrano kao deo platforme", rekao je Đurić novinarima u Beogradu.\nTime se, kako je ocenio, Apostolova direktno stavila na stranu Prištine, ograničila ono što može da se postigne u dijalogu Beograda i Prištine i obesmislila sam proces dijaloga.\n"Tim gore po proces dijaloga, ako je to stav i EU. Onda je sve besmisleno, jer o čemu bismo dalje razgovarali sa bilo kim, ako je stav EU da Srbija unapred prihvati nezavisnost Kosova", istakao je Đurić.\nPonovio je da Srbija neće prihvatiti kosovsku nezavisnost i poručio da dijalog ne znači diktat, već podrazumeva kompromis, te da su za razgovor potrebne dve stane.\n"Koliko su gorljivo predstavnici međunarodne zajednice i Albanaca tvrdili da će tobože nešto da naprave u vezi sa ZSO i šta smo videli - da su Enver Hodžaj, Bljerim Šalja i drugi otvoreno i javno, kao zvanični predstavnici Prištine, rekli da im ne pada na pamet da formiraju ZSO dok Kosovo ne postane i to kao nezavisna država članica UN", rekao je Đurić.\nDodao je da se to se nikad neće desiti i da je njihova obaveza da formiraju ZSO.


Novi preliminarni izvještaj: Štete od poplava i klizišta u općini Tuzla 405,5 miliona KM\nIako je prvobitno preliminarna procjena štete nastale uslijed nedavnih poplava i klizišta na području općine Tuzla iznosila oko 350 miliona maraka, na Kolegiju općinskog načelnika predstavljen je novi preliminarni izvještaj sa 405,5 miliona maraka štete.\n- Od toga na građevinske objekte otpada 17,5 miliona. Šteta na objektima, opremi i proizvodima kod pravnih lica iznosi 76,8 miliona. Šteta na poljoprivrednom zemljištu i zasadima je 5,3 miliona, na komunalnoj infrastrukturi (putevi, mostovi) 2,2 miliona maraka. Najveći dio iznosa otpada na projektovanje i sanaciju padina zahvaćenih klizištem, tačnije, negdje oko 303,5 miliona maraka, kazao je Sead Smajlović, predsjednik općinske Komisije za procjenu šteta.\nNaime, obilne padavine u aprilu i maju, a naročito od 12. do 15. maja, izazvale su intenziviranje klizišta na području Tuzle. Dosad je u slanom gradu prijavljeno 1.958 klizišta, od čega je najveći broj u mjesnoj zajednici Centar.\n- Zbog velikog broja aktiviranih klizišta, formirano je 12 stručnih timova, s ciljem da se kompletno područje tretira na jednak način. Po broju prijavljenih klizišta, područje općine Tuzla je najugroženije u Bosni i Hercegovini. Mi imamo podatak da je Tuzla jedini grad u Evropi koji za kratko vrijeme ima ovoliki broj aktiviranih klizišta. Po prvi puta imali smo i veliki broj blatnih klizišta u urbanim zonama, istakao je Miralem Mulać, član stručnog tima Komisije za procjenu šteta.\nRezultat velikog broja klizišta je 238 uništenih i oko 4.000 ugroženih objekata, te oko 890 evakuisanih osoba koje su smještene kod rodbine i prijatelje, te u kolektivnim centrima u Kiseljaku, Mihatovićima i u Kasarni Dubrave.


BANJALUKA – Neto gubitak 1.600 najvećih preduzeća u RS u prvih šest mjeseci ove godine iznosio je 212 miliona maraka i manji je za 52,5 miliona u odnosu na isti period prošle godine, dok je njihova neto zarada istovremeno iznosila 302,5 miliona i smanjena je za 33,8 miliona maraka.\nČeko: Kumulativni deficit RS 1,1 milijardu KM\nBANJALUKA – Ukupni kumulativni deficit RS za 2010. godinu iznosi 1,111 milijardi KM, što je za 105 miliona više u odnosu na Konsolidovani izvještaj Vlade Srpske za ovaj period, rezultati su revizije budžetskih korisnika i konsolidovanog izvještaja Budžeta RS za prethodnu godinu.\nSkoro trećina preduzeća u RS nije inovativna\nBANJALUKA – Oko 62 odsto preduzeća u RS, obuhvaćenih istaživanjima koje je tokom prošle godine proveo Republički zavod za statistiku, pokazalo se kao inovativno neaktivno, izjavila je danas direktor Zavoda Radmila Čičković.\nDžombić: Nećemo dozvoliti enormno visok budžet BiH\nZVORNIK/SARAJEVO – Predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić izjavio je danas da zajedničke institucije BiH traže enormno visok iznos sredstva iz budžeta BiH, koje im Srpska neće dozvoliti.\nBiH zbog kosovske carine izgubila desetine miliona\nSARAJEVO – BiH je zbog neriješenog spora o carinskim pečatima sa samoproglašenim Kosovom od 20. jula do danas izgubila više desetina miliona KM, upozorio je danas ekonomski analitičar u Spoljnotrgovinskoj komori BiH Duljko Hasić.\nCost benefit analiza važna za razvoj\nBANJALUKA – Edukacija kadrova o metodologiji izrade cost benefit analize u sklopu investicionih studija je izuzetno važna, jer bez tih kvalitetnih dokumenata nema privrednog razvoja zemlje, istaknuto je na seminaru “Cost benefit analiza u kontekstu investicione studije”, koji je u organizaciji Udruženja ekonomista RS – SWOT održan danas u Banjaluci.\nTegeltija: Potrebna dodatna štednja\nBANJALUKA – Ministar finansija RS Zoran Tegeltija izjavio je danas da pozicije pojedinih budžetskih korisnika u narednoj godini treba da budu promijenjene i da je potrebno uvesti dodatnu štednju.


Naočigled svih putnika pilot prekookeanskog leta iz Nju Džersija do Glazgova zaspao je u biznis-klasi. Dok su putnici bili u šoku ovim prizorom, insajderi zaposleni u avijaciji kažu da je to normalno.\nSamo sat nakon poletanja, pilot je uredno skinuo svoju uniformu večerao i zaspao.\nTo je video penzionisani policajac koji je pozvao nekoliko putnika da svedoče ovom prizoru.\n"Ne verujem da pilot na letu sa nekoliko stotina ljudi može sebi da dopusti ovakvo ponašanje", rekao je putnik koji ga je prvi video.\nPotpuni preokret u priči nastao je nakon što je ona dospela u medije, pa se oglasila i Federalna uprava za avijaciju u Velikoj Britaniji, koja kaže da je to ne samo normalno, nego i regulisano zakonom.\n„Pilot je obavezan da se odmori ako vreme leta prelazi osam sati. Dok postoji predviđeno mesto za to u većim avionima, u manjim prekoatlaskim kao što je Boeing 757 postoji sedište u biznis klasi rezervisano za svakog od pilota kako bi se na pravi način odmorili.\nNišta u ovoj situaciji nije neobično ili nezakonito", rekao je Džon Harper iz Uprave. Avio-kompanija United saopštila je za Dejli mejl da su posadu pilota umesto dvojice činila njih trojica, pa je tako bilo nemoguće da sva trojica budu u kokpitu u isto vreme.


Izvučeni parovi četvrtfinala Kupa - Ozonpress :: internet portal\nTag: Borac, košarka, Kup\nBORBA za prvi trofej u sezoni, poznat kao “Žućkova levica” i ove godine, peti put za redom, održaće se u dvorani “Čair” od 14. do 17. februara. Žrebom je odlučeno da će prvog dana četvrtfinala odigrati ekipe FMP i Svetog Đorđa, odnosno Partizana i Novog Pazara. U petak je prvi na programu okršaj Mege i Borca, a u večernjem terminu na megdan Crvenoj zvezdi izlazi Dinamik.\nU polufinalu će se sastati ekipe koje su igrale istog dana četvrtfinala, tako da večiti derbi može da se desi tek u finalnom meču.\nPehar namenjen osvajaču Kupa Radivoja Koraća brani beogradski Partizan, a takav izazov jedva čeka trener Andrea Trinkijeri:\n-Prvi put igram ovakav format, zanimljivo mi je. Znam da na ovim turnirima, koji traju tri dana, svaka utakmica je druga priča – kaže Trinkijeri. – Ne smeš da misliš dalje od prvog meča. Novi Pazar će sigurno doći u najboljoj formi, jer igraju protiv velikog kluba, ali mi moramo da se pripremimo. Kup u svakoj zemlji nije takmičenje za favorita, jer je kratak turnir, svašta se može desiti.\nTrener Mege Dejan Milojević već ima iskustva sa osvajanjem trofeja u Nišu, pa zna otprilike šta ga čeka i ovog puta.\n-Kup je takmičenje na kom svako svakog može da iznenadi – svestan je Milojević. – Siguran sam da nećemo potceniti Borac, to je jedna od najkvalitetnijih ekipa našeg prvenstva. Mi imamo problema, pitanje je da li će Mokoka biti spreman za Kup. Ja verujem da ćemo proći u polufinale, gde će nas čekati Zvezda. Daćemo sve od sebe, pa da vidimo dokle možemo da stignemo.\nŠef stručnog štaba FMP Vlada Jovanović je pohvalio prvog protivnika, tim Svetog Đorđa.\n-Zadovoljni smo žrebom, ali zaista ćemo da shvatimo ozbiljno ekipu iz Žitišta, jer nisu slučajno došli do ovde. Čestitam im na fenomenalnom uspehu, koji bi trebao da pokrene košarku u neki manjim sredinama. Videćemo kad dođe polufinale, realno je da bude sa Partizanom, ali često se ne desi u sportu ono što je projektovano – zaključio je Jovanović, da su manje ekipe spremne za iznenađenja.\n(A) FMP – Sveti Đorđe\n(B) Partizan – N. Pazar\n(C) Mega Bemaks – Borac\n(D) C. zvezda – Dinamik\nPobednik A – B\nPobednik C – D\nMaks 31/01/2019 u 19:51 Odgovorite\nPo kom pravilu su odredjeni nosioci za zreb? Kad je Borac na kraju nase lige bio u prve cetri ekipe, a nije nosilac.


Press Online :: Globus :: RELIGIJA NIJE PREPREKA\nRELIGIJA NIJE PREPREKA\nFajnešel tajms danas objavljuje rezultate ankete Evrobarometar koja, između ostalog, pokazuje da većina građana misli da religija ne treba da bude prepreka učlanjenju u Evropsku uniju.\nLondonski list piše da je podrška daljem proširenju Unije opala u Britaniji i Španiji u proteklih šest meseci, što pokazuje da politika širenja Unije gubi podršku u javnosti.\nAnketa Evrobarometar je, međutim, pokazala da građani Evropske unije ne pridaju veliki značaj argumentu protiv prijema Turske zato što je pretežno muslimanska zemlja.\nEvrobarometar daje i rezultate koji će obradovati pristalice odbačenog evropskog ustava. Podrška usvajanju takvog dokumenta u zemljama koje su ga odbacile, naime, porasla je za šest procenata od proleća 2006. godine i sada iznosi 53 odsto.\nAnketa takođe pokazuje da 64 odsto građana Evropske unije podržava liberalnu ekonomsku viziju Evrope i veruje da je "slobodna konkurencija najbolji garant ekonomskog blagostanja", piše Fajnenšl tajms.


U januaru naredne godine u Banjoj Luci počinje izgradnja Inovacionog centra - Akta.ba\nU januaru naredne godine u Banjoj Luci počinje izgradnja Inovacionog centra\n13.11.2008. 09:43 / Izvor: Nezavisne novine\nIzgradnja Inovacionog centra Banja Luka (ICBL) počeće u januaru naredne godine, a u sklopu tog kompleksa nalaziće se 30 malih i srednjih preduzeća, koja će biti oformljena na bazi javno-privatnog partnerstva, najavio je juče Bakir Ajanović, ministar nauke i tehnologije RS.\nOn je nakon prezentacije budućih funkcija ICBL-a, koji će se nalaziti u blizini kampusa, rekao da će to biti dinamičan i moderan preduzetničko-poslovni centar, koji će raspolagati sa 40.000 metara kvadratnih korisnog prostora.\n"Njegovi osnovni ciljevi su stvaranje novih radnih mijesta, razvoj preduzetničke infrastrukture, jačanje tehnološke inovacijske konkurentnosti malih i srednjih preduzeća i obrazovanje i konsalting za preduzetnike", rekao je Ajanović.\nOvakvi centri, prema njegovim riječima, predstavljaju sponu između dobre ideje i početka biznisa.\n"Centar će biti veoma brzo povezan sa sličnim ustanovama u regionu i inostranstvu. Izgradnjom ICBL Banja Luka će postati centar naučnoistraživačkog rada", rekao je Ajanović.\nProjekat izgradnje ICBL-a finansiraju Vlada RS, koja je svojim razvojnim programom obezbijedila 11,2 miliona KM, i Vlada Norveške, koja će posredstvom svoje Agencije za industrijski razvoj obezbijediti pet miliona KM.


Raspisan literarni konkurs „Novi Sad - harmonija koja inspiriše“ - Novi Sad\nRaspisan literarni konkurs „Novi Sad - harmonija koja inspiriše“\n09:06:00 02.06.2021, Komentara: 0\nNovi Sad – Turistička organizacija Grada Novog Sada raspisala je nagradni literarni konkurs pod nazivom „Novi Sad - harmonija koja inspiriše - zapisi i doživljaji Novog Sada“. Konkurs traje do 1. septembra, a stručni žiri će izabrati pet najboljih radova.\n- Ukoliko ste zaljubljenik u kreativno pisanje, imate omiljena mesta, pejzaže, lokalitete u Novom Sadu i okolini koji vas inspirišu, uživate u lokalnim specijalitetima i domaćim vinima, a želite da vaše doživljaje iz Novog Sada podelite sa nama, prijavite se na literarni konkurs i postanite deo novosadske priče o izboru za najlepšu pisanu reč - navode u TONS-u i dodaju da je učesnicima ostavljena sloboda da, u skladu sa zadatom temom, izraze svoje ideje i ispolje kreativnost.\nNa literarnom konkursu mogu učestvovati fizička lica starija od 18 godina, iz zemlje i inostranstva, a učešće na konkursu je besplatno. Zainteresovani svoje prijave i radove treba da pošalju elektronskom poštom na adresu: konkurstons@gmail.com\nViše detalja o propozicijama, načinu slanja fotografija i uslovima učešća može pronaći OVDE\nCilj ovog konkursa je promocija Novog Sada kao turističke destinacije kroz kratke priče i zapise, a proglašenje dobitnika biće objavljeno na sajtu www.novisad.travel na Evropski dan jezika, 26. septembra.


Keri intezivno pregovara s Rijadom i Teheranom - 05.01.2016, Sputnik Srbija\nAmerički državni sekretar Džon Keri je tokom protekla 24 sata nekoliko puta razgovarao s predstavnicima Irana i Saudijske Arabije radi rešavanja sukoba dve... 05.01.2016, Sputnik Srbija\nstejt department, džon kirbi, džon keri, saudijska arabija, iran, vesti\nAmerički državni sekretar Džon Keri je tokom protekla 24 sata nekoliko puta razgovarao s predstavnicima Irana i Saudijske Arabije radi rešavanja sukoba dve zemlje, rekao je novinarima zvanični predstavnik Stejt departmenta SAD Džon Kirbi.\n5 Januar 2016, 18:58\n„Državni sekretar je obavio nekoliko telefonskih razgovora tokom poslednja 24 sata: nekoliko puta je bio u kontaktu s predstavnicima Saudijske Arabije i Irana“, rekao je predstavnik Stejt departmenta i naglasio da će Keri „nastaviti kontakte tokom današnjeg dana“.\n„Mogu da vam kažem da je glavna ideja da se uspostavi mir i da se bilateralno reši situacija“, rekao je Kirbi.\nPrema njegovim rečima, SAD ne nameravaju da se bave „istragom onoga što se dogodilo“ ili da „drže predavanja“.\nU nedelju je Saudijska Arabija prekinula diplomatske odnose s Iranom posle napada demonstranata na ambasadu te kraljevine u Teheranu i na njen konzulat u Mešhedu.\nUzrok protesta je izvršenje smrtne kazne u Saudijskoj Arabiji nad poznatim šiitskim propovednikom Nimrom el Nimrom.


Od 1. januara vaučeri za odmor tokom cele godine - TU Magazin\nOd 1. januara vaučeri za odmor tokom cele godine\nBy redakcija on\t Oct 8, 2015 TURIZAM, VESTI\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da će akcija promocije domaćeg turizma i podela vaučera biti nastavljena i naredne godine i da će od 1. januara 2016. građani vaučere moći da koriste tokom cele godine.\nPostojeća Uredba biće promenjena tako što će biti pojednostavljene procedure za dobijanje vaučera, rekao je Ljajić novinarima nakon obilaska štandova na Sajmu turizma u Novom Sadu. “Verovatno ćemo povećati i obuhvat gradjana koji imaju pravo da koriste vaučere i već smo krenuli u pripremu promene aktuelne Uredbe”, objasnio je ministar. Ljajić je naglasio da će ministarstvo nastaviti sa projektima razvoja turističke infrasrukture, istakavši da je ove godine u Vojvodini finansirano 16 takvih projekta ukupne vrednosti 77,7 miliona dinara. “Od ukupnih sredstava za turističku infrastrukturu 17 odsto je investirano za projekte u Vojvodini i nastavićemo i dalje sa takvom praksom jer su ti projekti bili dobri i kvalitetni”, kazao je Ljajić.\nLjajić je u Novom Sadu otvorio Sajam turizma na kome učestvuje više od 100 izlagača iz Srbije, Crne Gore, Republike Srpske, Hrvatske i Slovenije. Tom prilikom istakao je da turizam u Srbiji i regionu ima veliku perspektivu. “Ovogodišnja zemlja partner sajma turizma je Crna Gora i to nije slučajno jer sa tom državom imamo dobru saradnju, a posebno dobro sarađuju ministarstva turizma dve zemlje i ta saradnja je na strateškom nivou”, rekao je Ljajić. On je pojasnio da Crna Gora ima more, a Srbija neke druge turističke potencijale i da je želja ministarstva turizma i jedne i druge države da ih zajedno promovišu. Turistički potencijali Vojvodine su takodje značajni, rekao je Ljajić dodajući da su posete stranih turista u Vojvodini u odnosu na prošlu godinu povećane za 11 odsto. On je naglasio da od celokupne posete Vojvodini 36 odsto gostiju dolazi u Novi Sad, a 15 odsto u Suboticu, što znači da u ta dva grada dolazi više od polovine turista.