VLASI: Kosovo nezavisno od 1999 – Portal Luca\nVLASI: Kosovo nezavisno od 1999\n„Prvi sporazum o principima normalizacije odnosa Beograda i Prištine“, poznatiji kao Briselski sporazum, politički je sporazum proistekao iz dijaloga koji je uspostavljen prvenstveno kao tehnički, a potom se nastavio i kao politički. Period od kada su tadašnji premijeri Srbije i Kosova, Ivica Dačić i Hašim Tači, potpisali taj dokument, kosovski advokat i političar Azem Vlasi, u emisiji “Pogled u dvorište”, ocjenjuje kao osam godina hibernacije, uz uporno odbijanje Srbije da prizna proglašenu nezavisnost Kosova.\n“Postignuti su neki konkretni rezultati: sloboda kretanja, režim prelaska robe na granici između Kosova i Srbije radi olakšavanja života građanima, integrisanje sudskog sistema u četiri opštine na severu Kosova.Potrebno je međusobno rešiti imovinske odnose, potraživanja, kao i druga važna pitanja od interesa za građane, koja će dovesti do normalizacije odnosa“, kaže Vlasi za Gradski radio i dodaje da Srbija sve vrijeme negira suštinu Briselskog sporazuma.\nSrbija nastavlja da ignoriše jasan stav Međunarodnog suda pravde-da je Deklaracija o proglašenju nezavisnosti Kosova u skladu sa Rezolucijom 1244, odnosno da nije u suprotnosti sa međunarodnim pravom, navodi Vlasi.\n„Glavna tačka spoticanja u nastavku dijaloga između zvaničnog Beograda i Prištine je stav predsednika Srbije Aleksandra Vučića da nikada neće priznati Kosovo kao nezavisnu državu. Šta znači finalni sporazum o normalizaciji odnosa , ako to finale ne podrazumeva međusobno priznanje, kao što postoji međusobno priznanje nakon raspada Jugoslavije između Srbije i drugih država, nastalih na prostoru bivše Jugoslavije?! Čak im smeta i međunarodno priznata država Crna Gora, na koju danas nasrću na sve načine“, kategoričan je Vlasi.\nEvropska zajednica, smatra Vlasi, nema kapaciteta da privede kraju finalni sporazum koji podrazumijeva međusobno priznanje,već će ključnu ulogu odigrati Sjedinjene Američke Države.\nNa pitanje da li je moguće da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izađe pred javnost i kaže da će Srbija priznati Kosovo, Vlasi kaže da se to priznanje defakto desilo, a u prilog tome govori činjenica da Srbija sa Kosovom u trećoj državi pregovara i potpisuje različite sporazume.\n„Srbija na Kosovu nema nijedan instrument vlasti od 1999.godine. Po međunarodnom pravu, što znaju i studenti prve godine Pravnog fakulteta, ako država na delu teritorije ne vrši nikakvu vlast, ne može imati ni suverenitet nad tom teritorijom. Drugo, Srbija je, zapravo, 1989. izgubila Kosovo, gazeći njegovu legitimnu ustavnu autonomiju. Kada se nad jednom zajednicom po verskoj, rasnoj ili nacionalnoj osnovi vrši diskriminacija, kakvu je vršio režim Slobodana Miloševića, po međunarodnom pravu, Kosovo je steklo uslove da ostvari nezavisnost od Srbije“, objašnjava kosovski advokat i ističe da je srpskim vlastima jasno da efektivnu vlast Srbije nad Kosovom ne mogu ni na koji način povratiti.\nVuletić: I vlast i najveći dio opozicije u Srbiji evropomrsci\nPredsjednik Građanskog demokratskog foruma u Srbiji, Zoran Vuletić, mišljenja je da bi, priznanje nezavisnosti Kosova, od strane Srbije, pored ostalog, otvorilo vrata članstva Srbije u Evropsku uniju. On je, gostujući u emisiji „Pogled u dvorište“, kazao da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić na konferencijama za medije zloupotrebljava temu Kosova.\n„Predsednik Vučić stvara lažnu sliku o tome da je Srbiji potrebno samo priznanje Kosova za ulazak u EU. Postoji niz ozbiljnih problema sa kojima se suočavamo i koje moramo da rešimo, kako bismo ispunili kriterijume za ulazak u evropski klub. Vučić sve probleme pravda Kosovom, a mi živimo kao u danima mrmota“, naveo je Vuletić za Gradski radio.\nVuletić je podsjetio da je Državna zajednica Srbija i Crna Gora na Solunskom samitu 2003. dobila prilično otvoren put ka članstvu u EU, u grupi sa Hrvatskom, ukoliko bude nastavila da sprovodi politiku koja je vođena nakon promjena 5.oktobra.\n„Vlada Vojislava Koštunice je pokrenula antievropsku politiku 2004 .i od tada Srbija tapka u mjestu i političke elite ne čine ništa na putu evropskog prisajedinjenja“, kaže Vuletić.\nPredsjednik GDF-a je saglasan sa izjavom advokata Azema Vlasija da će biti značajna uloga Amerike na čelu sa predsjednikom Džozefom Bajdenom u privođenju kraju dijaloga Srbije i Kosova.\n„Pobeda predsednika Bajdena na izborima je veliko ohrabrenje za države Balkana. To će svima doneti potrebnu stabilnost“, vjeruje Vuletić i dodaje da podržava Uredbu američkog predsjednika, kojom se sankcionišu svi koji budu remetili mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu.\nVuletić je mišljenja da se epilog dijaloga na relaciji Beograd-Priština ne može očekivati prije izbora u Srbiji naredne godine, iako on i partija koju predstavlja žele da se to pitanje što prije završi i da bude jedno od ključnjih tema (pred)izborne kampanje.\n„Mi nemamo državnike koji su sposobni da reše ovo pitanje. Politički je kukavičluk da predsednik Vučić, sa podrškom od preko pedeset odsto birača i dvije stotine svojih poslanika u Parlamentu, nema hrabrosti da se dogovori oko najbitnijeg pitanja koje muči državu i naciju dvadeset godina“, naglašava Vuletić.\nPrisustvo evroparlamentaraca i u dijalogu vlasti i opozicije u Srbiji, odražava političku krizu u zemlji, navodi Vuletić.\n„Slanjem ljudi ,koji nisu donosioci odluka, da učestvuju u koloseku razgovora kojim posreduju predstvanici EU, predsednik Vučić obesmišljava taj proces. Time predsednik pravi predstavu za javnost; skreće temu sa najvažnijih političkih pitanja. Umesto da se bavimo perspektivom Srbije na rok od deset ili dvadeset godina, mi se bavimo hijerarhijom pregovarača“, konstatuje Vuletić.\nKomentarišući ulogu medija u procesu pregovaranja, kao temu oko koje se vlast i opozicija najviše spore, Vuletić kaže da je razlog trvenja podijeljena medijska scena u Srbiji.\n„Mediji sa visokom nacionalnom frekvencijom i svi tabloidi stoje uz Srpsku naprednu stranku. Već deceniju vode kampanju u pravcu vlasti i ne dozvoljavaju nikome drugom medijski prostor“, ističe Vuletić i ukazuje na besmislenost zahtjeva pojedinih opozicionih stranaka o paralelnom uređivanju informativnih redakcija.\n„Nevjerovatno je da u 21.vijeku u državi koja je deklarativno na putu eurointergracija, postoji zahtev da jedan dan informativnu redakciju uređuje neki opozicioni cenzor, a sledeći dan organizuje neki cenzor vlasti. GDF ne može da podrži takav zahtev, iako dolazi iz opozicionih redova. To što je neko opozicija ne znači da će uvek izneti najbolji i najkvalitetniji predlog“, naglašava Vuletić.\nIstiče da ga posebno žalosti činjenica da se ne daje prostora ozbiljnim temama: zašto se uzimaju špekulativni kineski krediti, zbog čega se dogovaraju poslovi infrastrukture u četiri oka, niko se ne bavi spoljnom politikom četiri stuba koja je formatirana nakon atentata na premijera Zorana Đinđića, na kojoj plivaju sve srpske vlasti.\nPredsjednik GDF izražava nadu da će do dogovora o izbornim uslovima između vlasti i opozicije doći, ali da je najvažnije ko će imati dovoljno moći da smijeni režim predsjednika Aleksandra Vučića.\n„Ne vidim razliku u odnosu na postojeći režim, ukoliko bi na vlast došli Vuk Jeremić ili Boško Obradović. Reč je o evropomrzcima, koji bi verovatno i formalno zaustavili evropske integracije. Dakle, nije poenta smeniti vlast, već ko će je smeniti“, zaključuje Vuletić.\nPovezane teme:Azem VlasiZoran Vuletić


Još četiri pobede u okviru akcije "Bitka za porodilišta" - Smedia\nJoš četiri pobede u okviru akcije "Bitka za porodilišta"\n01.12.2016 | 15:24\nZrenjanin -- Donacijom Nordeusa u vrednosti preko 88.500 evra proglašena je pobeda u četiri vojvođanske zdravstvene ustanove u akciji "Bitka za porodilišta" Fonda B92.\nZahvaljujući ovoj donaciji u potpunosti su podmirene potrebe za medicinskom opremom koja je neophodna za negu beba i porodilja u Zrenjaninu, Senti, Kikindi i Somboru.\nPredstavnici kompanije Nordeus i Fonda B92 posetili su danas porodilište u Zrenjaninu ,kome je tom prilikom zvanično uručena oprema vredna oko 43.000 evra - po jedan inkubator, reanimacioni sto, ultrazvučni aparat i gasni analizator.\nZaposleni u kompaniji Nordeus su u pratnji novog rukovodstva zrenjaninske bolnice obišli odeljenje ginekologije i akušerstva na kojem je oprema instalirana. Kompanija Nordeus je do sada donirala preko 655.000 evra zdravstvenim ustanovama u Srbiji, a danas je najavila nove donacije za...


Rezolucija EP: Strateška greška prema Albaniji i Severnoj Makedoniji\nIzvor: RTS, 24.Okt.2019, 13:46\nEvropski parlament je sa 412 glasova "za", 136 "protiv" i 30 "uzdržanih" usvojio rezoluciju u prilog otvaranju pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom.\nUsvojena rezolucija upozorava da je "politika proširenja EU bila najefikasniji spoljnopolitički instrument Unije, a dalja razgradnja te politike može dovesti do sve nestabilnije situacije u neposrednom susedstvu >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << EU".\nEvropski parlament Rezolucijom izražava razočarenje neuspehom EU da zbog blokade Francuske, Holandije i Danske otvori pristupne pregovore Albanijom i Severnom Makedonijom koje su, kako ocenjuje EP, ispunile uslove za novi korak na putu evropskih integracija.\nNaglašava se da je takva odluka "strateška greška", da štetno utiče na kredibilitet EU i šalje negativan signal zemljama kandidatima u vezi dobrosusedskih odnosa kao i da otvara vrata uticaju drugih igrača u regionu.\n"Integracija zemalja koje ispunjavaju uslove pomaže EU da održi svoju međunarodnu ulogu i zaštiti svoje interese, a napredak na putu ka EU takođe ima transformativni efekat na same zemlje kandidate", stoji u tekstu usvojene Rezolucije.\nDodaje da zemlje kandidate treba ocenjivati na osnovu "sopstvenih zasluga i objektivnih kriterijuma", a ne na osnovu unutrašnjih činilaca pojedinih država članica.\nEvropski parlament žali što odluka Evropskog saveta o neotvaranju pristupnih pregovora sa Skopljem i Atinom potkopava napore koje je Parlament uložio u proces proširenja i Strategiju za Zapadni Balkan.\nPredlaže se sazivanje regionalnog parlamentarnog dijaloga sa rukovodstvima parlamenata Zapadnog Balkana kako bi se strateški razmotrila uloga parlamenata u "EU reformskom procesu i ostvarivanju konkretnih mera za ispunjavanje evropske aspiracije naroda u regionu".\nRadio Televizija Vojvodine: Da li sprečavanje proširenja EU vodi u nestabilnost?\nEP uzvraća udarac: 412 "za" za Albaniju i Makedoniju\nStrazbur -- Evropski parlament sa 412 glasova "za", 136 "protiv" i 30 "uzdržanih" usvojio rezoluciju o otvaranju pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom..."Politika proširenja EU bila je najefikasniji spoljnopolitički instrument Unije, a dalja razgradnja te politike može dovesti...


Počela je izrada novog Zakona o bezbednosti saobaćaja koji će, izmedju ostalog, regulisati i vožnju električnih trotineta.\nU Španiji upotreba električnih trotineta nije bila zakonom posebno definisana i sada radi na izmeni zakona, a ako dodje do saobraćajne nezgode oni se izjednačavaju sa biciklima.\nU Nemačkoj je predvidjena maksimalna brzina malih električnih vozila do 20 km na sat, vožnja biciklističkom stazom ili putem gde nema biciklističke staze, dok korišćenje trotoara nije dozvoljeno.\nOve godine zaključno sa 12. junom, u odnosu na isti datum prošle godine, u Srbiji je bilo za 300 manje saobraćajnih nezgoda, 11 odsto manje poginulih i gotovo 1.000 ljudi je manje povredjeno.\nMilošević je napomenula da najmladji najčešće stradaju u svojstvu putnika u vozilu i pohvalila roditelje koji su počeli da koriste sve zaštitne sisteme u vozilima.


Profesor fizike Glavičice\nJU OŠ ”Ćirilo i Metodije” - Glavičice\nNastavnik – profesor fizike, lice sa radnim iskustvom i položenim stručnim ispitom, 6 časova sedmične norme , na određeno vrijeme (najdalje do 31. 08. 2020. godine) ……. izvršilac 1\nTestiranje i intervju sa kandidatima koji su dostavili potpune i blagovremene prijave i koji ispunjavaju uslove konkursa, obaviće se dana 29. avgusta 2019. godine sa početkom u 10,00 sati u prostorijama JU OŠ“Ćirilo i Metodije u Glavičicama.\nКandidati se neće posebno pozivati na intervju, a ako se ne pojave na intervjuu, smatraće se da su odustali od konkursa.\nКandidati su dužni dostaviti ovjerene kopije svih dokumenata, i te kopije neće biti vraćene kandidatima.\nКonkurs ostaje otvoren 8 dana od dana objavljivanja u dnevnom listu „Glas Srpske“ i Birou za zapošljavanje u Bijeljini.\nPotpisane prijave (od strane kandidata koji se prijavljuje na javni konkurs za prijem u radni odnos) sa pomenutom dokumentacijom slati na adresu: JU Osnovna škola“Ćirilo i Metodije“ – Glavičice 76318 sa napomenom: „Кomisiji za izbor radnika“.


Najbolji fudbaleri svih vremena | Saznaj Lako\n20 najboljih fudbalera svih vremena\nBy vladac on\t August 21, 2012 Sport\nJedan od najboljih defanzivaca svih vremena iz Francuske, on je poznat po svoja 2 gola u svetskom kupu 1998 u polufinalu protiv Hrvatske kada je Francuska od gubitnika došla do pobede 2:1. Francuska je na kraju osvojila Svetski kup pobedivši Brazil sa 3:0. Na klupskom nivou, on je igrao u Monaku, Juventusu i Barseloni.\nIgrao je za španski klub Real Madrid jedanaest godina, osvojio je četiri puta Špansku ligu, tri trofej UEFA Lige šampiona, i dva Interkontinentalna kupa. On je takođe jedan od samo šest igrača koji su igrali više od stotinu utakmica u Ligi šampiona. On je posebno poznat po slobodnom udarcu protiv Francuske 3. juna 1997, gde je šutirao sa 35 metara ( 110 ft) iz desnog ugla, i postigao gol.\nDejvid Bekam je vodeći engleski fudbaler čija popularnost prevazilazi sve okvire. Kao igrač Bekam je posebno poznat po svojoj snalažljivosti u igri i spektakularnim dalekometnim udarcima dok mu je desna noga nacionalno blago Engleske.\nJedna od najuspešnijih nemačkih igrača u novijoj istoriji, pošto je osvojio osam nemačkih šampionata, šest nemačkih kupova, Kup UEFA (1996), UEFA Ligu šampiona i Interkontinentalni kup (oboje 2001). Njegov individualni doprinos doneo mu je titulu četiri uzastopne godine najboljeg evropskog golmana.\nČesto ga zovu Beli Pele, smatra se da je on jedan od najboljih driblera ikada, a možda i najbolji igrač na svetu početkom 80- ih. On je takođe poznat kao jedan od najvećih specijalista u istoriji za slobodne udarce, koji su izuzetno brzi, kao i vema precizni.\nVrhunski golman, možda najbolji u istoriji fudbala, bio je sovjetski sportski heroj. Celu svoju fudbalsku karijeru proveo je u moskovskom Dinamu, a nakon penzionisanja je tamo trener. Sa Dinamom je osvojio pet šampionata lige i tri kupa u velikoj meri zahvaljujući njegovoj dominaciji. Jašin je bio važan igrač i u osvajanju zlatne medalje Sovjetske reprezentacije na Olimpijadi 1956. Postao je jedini golman koji je proglašen Evropski fudbaler godine, a dobio je i titulu svetskog golmana.\nPored toga što je poznat kao odličan odbrambeni igrač, Koeman je takođe poznat po svojim snažnim slobodnim udaracima iz mrtve tačke, gde je postigao mnoge vitale golove. Jedan od tih slobodnih udaraca postigao je 1992 koji je doneo pobedu Barseloni u Evropskom kupu. Ronald Koeman postigao 193 gola u 503 utakmice, tokom svoje karijere, postigao je više golova od bilo kog odbrambenog igrača u istoriju fudbala.\nFigo je fudbalski heroj koji je započeo svoju profesionalnu karijeru u Portugalu, zatim je počeo da igra za najjače timove u Španiji kao što je FK Barselona i Real Madrid, a nakon toga i za Inter iz Milana 2005 godine. Sa svojim veštim driblingom i agresivnim stilom, vezista je poznat kao odličan plejmejker. Vrhunac njegove karijere bio je 2000 godine, kada je vodio Portugal u polufinalu EURO 2000 i bio je proglašen za Evropskog Fudbalera godine. Iste godine preselio se iz Barselone kod njihovog glavnog rivala Real Madrid za tada rekordnu naknadu od 56 miliona dolara.\nNjegove vrline su dribling, tehnika, brzina i jak, precizan levom nogom udarac. On je specijalista za slobodne udarace, i na taj način postizao je velike golove.\nOn je poznat kao dobar ofanzivac kao i po velikoj izdržljivosti i svestranosti. On takođe može igrati bilo gde na terenu uprkos što je igrao na poziciji napadača, bio je sjajan i u odbrani. On je trenutno treći strelac u istoriji španske top divizije, sa 228 golova u 329 utakmica. Di Stefano je takođe najbolji strelac Real Madrida svih vremena, sa 216 golova u 282 ligaške utakmice.\nNazvan “Anđeo Madrida ” ili jednostavno poznat kao Raul, on je španski fudbalski reprezentativac, koji je igro za španski klub Real Madrid. Takođe,tri puta pobednik UEFA Lige šampiona i drugi sve vreme vodeći strelac u zvaničnoj UEFA listi strelaca, nakon Filipo Inzagia sa 64 golova. On je preuzeo kapitansku ulogu u Real Madrid kada je Fernando Hiero napustio klub 2003, i od tada se pokazao kao odličan lider.\nPlatini je bio član francuske reprezentacije koja je osvojila Evropsko prvenstvo 1984, i to je bilo prvenstvo u kome je on bio proglašen za najboljeg igrača i najboljeg strelca. Platini, Alen Giresse, Luis Fernandez i Žan Tigana je važio za tim snova ” Carre Magikue ” ( čarobni kvadrat ), ova grupa je važila za srce francuskog nacionalnog tima tokom 1980. On je takođe smatran kao jedan od najboljih vezni igrača u istoriji fudbala, kao i jedan od najvećih specijalista za slobodne udarce u istoriji fudbala. On drži rekord sa najviše postignutih golova u finalima Evropskih prvenstava.\nCarlos je bivši brazilski fudbaler, jedan od najboljih odbrambenih fudbalera svih vremena. On je bio kapiten Brazila pobedničkog tima Svetskog kupa 1970 i član Svetskog tima 20. veka. Karlos Alberto je golom protiv Italije u finalu Svetskog prvenstva u fudbalu 1970 postigao gol koji se smatra medju najboljima ikada.\nBriljantan napadač, Ronaldo je postao jedna od velikih zvezda međunarodnog fudbala oko 1990-ih i smatra se najvećim Brazilskim fudbalskim junakom posle Pelea. Nadimak “fenomen “,talentovani napadač igrao je za Cruzeiro, Ajndhoven, Barselona, Inter, Real Madrid i Milan, osvojivši mnoge nagrade, šampionate i kupove. Međunarodna super zvezda, Ronaldo je bio član brazilske reprezentacije od 1994 i bio je deo pobedničkog tima Svetskog kupa 1998 i 2002 , kada je bio najbolji strelac turnira.\nMiler je bio kratak, zdepast, delovao je nespretno i nije bio naročito brz, on nikada nije odgovarao konvencionalnoj ideji velikog fudbalera, ali je imao smrtonosno ubrzanje na kratkim distancama, izuzetnu igru u vazduhu, i iznenadne odarce. On je bio veoma talentovan za postizanje golova u neočekivanim situacijama. U nacionalnom timu postigao je 68 golova u 62 nastupa, 365 golova u 427 utakmica Bundes lige i u međunarodnimutakmicama postigao je 66 golova u 74 utakmice, on je bio daleko najuspešniji napadač njegovog vremena.\nKrojf je bivši holandski fudbaler i menadžer trener. Proglašen je Evropski fudbaler godine tri puta. Godine 1999, Krojf izabran je za evropskog igrača veka u izborima koji su održavaji od strane IFFHS, i bio je drugi, iza Pelea u njihovoj svetskoj anketi za fudbalera veka. Krojf je bio poznat po svojoj tehničkoj sposobnosti, brzine i ubrzanju. Veruje se da je Krojf bio najsposobniji igrač da izvuče najviše od svojih saigrača.\nPoznat po svom nadimku ” Der Kaiser “, Bekenbauer je bio kapiten pobedničke ekipe u Svetskom Kupu ( 1974 i 1990 , respektivno ). On je proveo najveći deo svoje karijere u Bajernu iz Minhena, osvoji je tri Evropska Kupa prvenstva i četiri nacionalne titule. Proglašen je Evropski fudbaler godine u periodu od 1972 i 1976 . On se generalno smatra najvećim nemačkim fudbalerom svih vremena i kao jedan od najvećih fudbalera u istoriji ove igre.\nMaradona je ikona u Argentini. Kao fudbaler, on je doveo svoj tim do novih visina i postao heroj navijača. Maradona je bio pogođen zavisnosnikom kokaina, i iz tog razloga i njegova karijera se rano završila. U njegovim nastupima dva gola protiv Engleske su nezaboravna, jedan je postigao rukom (sudija greškom pomislili da je lopta pogodila njegovu glavu ), i drugi koji je postigao driblingom pored čitavog niza odbrambenih igrača.\nPele – nazvan “Crni Biser “, bio je najveći fudbaler u istoriji igre. U karijeri ukupno je postigao 1280 golova, on je možda bio najpopularniji sportista na svetu, nakon što je proglašen za sportistu veka u izboru svetskog nacionalnog olimpijskog komiteta 1999 , iako nikada nije igrao na Olimpijadi. U martu 2002, dres Pelea koji je nosio 1970 u Svetskom kupu prodata je na aukciji za 220.850 $. Pele je postao brazilski ministar sporta 1995, služio sve do 1998.\nPoznat po nadimku zizou, on je bivši francuski fudbalski vezista. U nejgovoj karijeri osvoji je 1998 FIFA Svetski kup i Evropsko prvenstvo 2000, i 2002 UEFA Ligu šampiona. On je takođe više puta proglašen za svetksog igrača godine. Zidan je osvojio Zlatnu loptu na MVP Svetskim kupovima 1998 i 2006. Zidan je igrao svoju prvu profesionalnu utakmicu za prvoligaški Kanu. On je zapečatio svoju reputaciju postigavši dva gola u finalu Svetskog kupa 1998. Izuzetno dobar ilider za svaki primer.\nnajbolji fudbaleri najbolji fudbaleri ikada najbolji fudbaleri na svetu


Svetski ekonomski forum procenio: Plate muškaraca i žena biće jednake za 118 godina!\nU 98 zemalja sveta studira više žena nego muškaraca, ali se to značajnije ne odražava na plate, budući da žene zauzimaju znatno manje vodećih pozicija u poslovnom i političkom svetu u odnosu na muškarce\nVesti 20.11.2015. - 13:02h Autor: Beta\nSvetski ekonomski forum (WEF) smatra da će biti potrebno 118 godina da plate muškaraca i žena na globalnom nivou budu izjednačene.\nOd 145 rangiranih zemalja na listi koja prati ravnopravnost polova, Srbija se nalazi na 45. mestu sa 0,72 poena, pri čemu 1,0 poen predstavlja potpunu jednakost, a 0,0 poena potpunu nejednakost. Srbija je prošle godine zauzimala 54. mesto na listi.\nWEF rangira zemlje i meri ravnopravnost u četiri ključne oblasti: ekonomiji, politici, obrazovanju i zdravstvu.\nPrema izveštaju objavljenom na sajtu organizacije, žene danas zarađuju u proseku onoliko koliko su muškarci zarađivali 2006. Žene u svetu su te godine u proseku zaradile 6.000 dolara, a muškarci 11.000, dok danas žene zarađuju 11.000 dolara, a muškarci 21.000, i pored toga što je od tada više od četvrt miliona žena uključeno u radnu snagu.\nUšle u istoriju: Po prvi put žene kapetani za upravljačem boinga 737! (FOTO)\nZemlje u kojima su razlike u platama najmanje su, očekivano, sa severa Evrope: Island, Norveška, Finska, Švedska i Irska, dok su na dnu lestvice Jemen, Pakistan, Sirija, Čad i Iran.\nOd zemalja iz okruženja, najbolje je rangirana Slovenija, na visokom 9. mestu, a slede Bugarska na 43, Hrvatska na 59, Makedonija 69, Albanija 70, Rumunija 77, Crna Gora 79 i Mađarska na 99. poziciji. Jaz u primanjima je u poslednjoj deceniji najviše smanjen u obrazovanju.\nU 98 zemalja sveta studira više žena nego muškaraca, ali se to značajnije ne odražava na plate, budući da žene zauzimaju znatno manje vodećih pozicija u poslovnom i političkom svetu u odnosu na muškarce, navodi WEF.


U Beču počela vakcinacija dece od pet godina\nBEČ – U Beču je danas, na osnovu odluke gradskih vlasti, počela vakcinacija dece od pet godina protiv korona virusa, iako Evropska agencija za lekove još nije odobrila vakcinu za decu od pet do 11 godina.\nPrijava za vakcinaciju pokrenuta je u subotu i do sada je prijavljeno 9.200 dece za vakcinaciju.\nVakcinacija dece se sprovodi na najvećem punktu za vakcinaciju, u „Austria center Vienna “ od 7 do 10 i 15 do 19:45 sati.\nDnevno će, u prvoj fazi, kako su najavile bečke vlasti, biti vakcinisano oko 200 dece, a pre davanja vakcine pedijatri će razgovarati sa roditeljima i decom.\nDeci se daje manja količina vakcine Biontek/Fajzer, a o dozi odlučuje lekar, i ona zavisi od zdravstvenog stanja i telesne težine deteta.\nNakon pilot faze akcija vakcinacije dece biće proširena, najavljuju bečke vlasti.\nGradonačelnik Beča Mihael Ludvig saopštio je da su svi aktuelno raspoloživi termini za vakcinaciju dece popunjeni.\nUkazao je da će uskoro biti ponuđeni novi termini.\nU ostalim austrijskim pokrajinama nije počela vakcinacija za decu ispod 12 godina, jer se čeka odobrenje Evropske agencije za lekove, jedino je Beč odlučio da tu mogućnost ponudi pre odobrenja zbog velikog interesovanja.


THC iz medicinske Marihuane pomaže u sprečavanju širenja HIV/AIDS-a – Irka\nIstraživači sa Univerziteta u Luizijani su objavili u prošlonedeljnom broju časopisa Istrazivanje AIDS-a i ljudskih retrovirusa, Studiju u kojoj se iznosi da Kanabis/Marihuana može da pomogne u sprečavanju širenja bolesti HIV/AIDS, kao i kod pratećih simptoma, kao sto su hronični bolovi, mučnina, iscrpljenost, i drugi. Specifični sastojak koji zaustavlja širenje HIV-a na zdravo tkivo, je niko drugi, nego tetrahidrokanabinol (THC), glavni psihoaktivni sastojak u biljci Kanabis. Milioni ljudi boluju od HIV/AIDS-a, ili, kao da to nije dovoljno, oni su često prognani iz društva i prezreni, kao što se opisuje u najnovijem filmu “The Dalas Bajers Klub”.\nIstraživanje, koje potvrđuje ove rezultate, vršeno je, do sada, samo na primatima, ali je neverovatno obećavajuće. AIDS uzrokuje sindrom smanjenog imuniteta, koji napada sopstveni imuni sistem. Naučnici su 17 meseci lečili grupu zaraženih primata, količinom od 0,64 mg THC/kg, i zaključili da: “tkivo majmuna lečenih tetrahidrokanabinolom (THC) pokazalo je manje znakova HIV-a.“ Uzorci tkiva su uzeti iz utrobe, posto je ona veoma važan deo opsteg imuniteta, i učestvuje u njemu sa čak 80%. U izvodu iz studije se navodi: “Naša istraživanja su pokazala da stalno unošenje Delta 9 tetrahidrokanabinola (THC) rezultuje opštim slabljenjem snage virusa i smanjivanjem upalnih procesa kod majmunskog imunodeficijentnog virusa, (SIV), na zaraženim mužjacima rezus makakija. Limfoidno tkivo iz utrobe je važno mesto za replikaciju HIV-a i upala koje utiču na širenje bolesti. Rezultati istraživanja pokazuju da je dugotrajna primena THC-a promenila brojnost duodenalnih T. ćelija, podstakla pro-Th2 citokini Balans (?), i smanjila smrtnost ćelija creva.” “Ova saznanja otkrivaju nove mehanizme koji mogu da doprinesu lečenju bolesti kanabidoidima”, napisala je Dr Patricia Molina, glavna istražiteljka. U izveštaju se dalje objašnjava da, dok se HIV širi, tako što zaražuje i ubija imuno celije, kod majmuna koji su primali dnevne doze THC-a, zadržan je veći broj zdravih ćelija. Kanabis pomaže kod lečenja raka, Alchajmerove bolesti, i, sada, i HIV/AIDS-a, kao i kod još više od 40 drugih bolesti. Ovo je zaista cudesna biljka!


In memoriam: Slobodan Milutinović - Adrenalin (1959-2021) - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » In memoriam: Slobodan Milutinović – Adrenalin (1959-2021)\nIn memoriam: Slobodan Milutinović – Adrenalin (1959-2021)\nK. D.03.06.2021. 16:18\nU Beogradu je u 62. godini preminuo strip autor Slobodan Milutinović – Adrenalin, saopštilo je Udruženje stripskih umetnika Srbije.\nMilutinović je rođen u Beogradu 1959. Po profesiji i vokaciji bio je grafičar, dizajner, stripar, scenarista i poslednjih godina prozaista. Završio je Srednju školu za dizajn u Beogradu i studirao istoriju umetnosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\nOd 1986. objavljivao je stripove u glavnoj alternativnoj periodici Srbije i Hrvatske: Student, Mladost, Patak, Grafička zavera… Izlagao je na samostalnim i grupnim izložbama. Bio je član-osnivač Udruženja stripskih umetnika Srbije.\nAdrenalin je bio prepoznatljiv po lirizovanom, svedenom izrazu, cenjenom kod poznavalaca širom Jugoslavije. Poslednjih godina inicirano je u Udruženju stripskih umetnika Srbije da se ovaj opus monografski sabere i protumači u celini.\nPolitika • danas 14:07\nJovanović (DSS): Očekujem neku vrstu dogovora na dašnjem sastanku o poboljšanju izbornih uslova\nPolitika • danas 13:56


Kurs knjigovodstva u Narodnom univerzitetu\nJU Narodni univerzitet Vranje obaveštava javnsot da je u toku prijavljivanje za pohađanje tromesečnog kursa knjigovodstva, tokom kog ćete steći sva teoretska znanja za uspešno savladavanje programa dvojnog knjigovodstva.\nČasovi knjigovodstva odvijaju se 2 puta nedeljno, radnim danima u trajanju od sat i po. Za polaznike koji su zainteresovani da obuku završe ranije omogućeno je održavanje nastave i više puta nedeljno.\nPrema planu i programu obuke, polaznici kursa upoznaće se sa zakonskim propisima koji regulišu vođenje poslovnih knjiga, kontnim okvirom i primenom, otvaranju poslovnih knjiga, upoznaće se sa osnovnim sredstvima i izvorima sredstava – nabavkom i prodajom.\nU programu je i amortizacija i revalorzacija osnovnih sredstava i kapitala, knjigovodstvena evidncija novčanih sredstava na žiro računu, računu izdvojenih sredstvta i blagajne, evidencija hartija od vrednosti, evidencija kratkoročnih potraživanja, evidencija materijala – stanje, nabavka, utrošak, evidencija nabavke i prodaja robe i gotovih proizvoda sa izradom kalkulacija cena, obračun razlike u ceni u prodatoj robi, troškovi - rashodi i kalkulacije, knjigovodstveno obuhvatanje rashoda i prihoda, obračun i knjiženje zarada, utvrđivanje finansijskog rezultata, sastavljanje periodičnog i godišnjeg računa (bilans uspeha, bilans stanja i dr.)\nzaključivanje poslovnih knjiga, sastavljanje kalkulacija cena, poreska evidencija i drugo\nNakon završene obuke, polaže se ispit- pismena provera znanja knjiženja promena u preduzeću uz sastavljane početnog i završnog bilansa.\nSertifikat koji budete stekli u Narodnom univerzitu poznata je i proverena garancija kvaliteta.\nPrijave na kurs knjigovodstva su u toku , pozovite 017/422-367 I prijavite se!\nCena kursa je 20.000 din, a mogućnost plaćanja je u 3 mesečne rate.


Ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović, sa državnim sekretarkama u Ministarstvu ekonomskog razvoja dr Milenom Lipovina-Božović i mr Ivanom Đurović i državnim sekretarom u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja Jankom Odovićem, sastao se danas sa privrednim udruženjima u cilju nastavka dijaloga iz decembra prošle godine, i tom prilikom predočio privrednicima status novog paketa podrške za prvi kvartal 2021. godine.\nKako je saopšteno iz Ministarstva ekonomije, novi paket podrške je pripremljen zahvaljujući inputima i preporukama koje su dobijene od privrednih udruženja u periodu od održavanja inicijalnog sastanka 18. decembra prošle godine do danas, a koji su dalje detaljno analizirani u intezivnoj komunikaciji među različitim resorima.\nKako se navodi u saopštenju, novim paketom podrške za prvi kvartal 2021. godine se predviđa snažnija podrška cjelokupnoj privredi kroz različite vrste poreskih olakšica, jači intezitet subvencija na zarade uz proširen opseg djelatnosti na one koji su u prethodnom periodu pretrpjeli najveće gubitke.\n“Zadržavanje radnih mjesta, ali i podsticanje novog zapošljavanja, jedan je od prioritetnih ciljeva koji se žele postići mjerama ovog paketa. Dodatno, ovim paketom ce biti podržani i nezaposleni, penzioneri, korisnici prava na lične invalidnine, korisnici materijalnog obezbjeđenja, a predviđena je i posebna podrška koja je namijenjena zdravstvenim i prosvjetnim radnicima”, poručuju iz Ministarstva ekonomije.


Narodna stranka: “Država uništava male poljoprivrednike“ - KruševacGrad\n– Pored najskuplje nafte u regionu, najmanjih subvencija, najvećih doprinosa za penzijsko osiguranje, srpski poljoprivrednici sada dobijaju i konkurenciju iz Albanije – rekla je na konferenciji za novinare članica Gradskog odbora Narodne stranke u Kruševcu Ljiljana Rajić Čolić, komentarišući nedavno potpisan Sporazum o slobodnom protoku robe i ljudi sa predsednicima Severne Makedonije i Albanije\nOna je citirala izjavu srpskog predsednika da albanski proizvođači paradajza “sada ne moraju da brinu da ce njihov paradajz da propadne dok stigne u Srbiju jer se radi o kvarljivoj robi”, uz zaključak da je cilj aktuelne vlasti urušavanje srpskih poljoprivrednika i srpskog sela.\n– U Albaniji je ove godine, podignuto 1000 hektara plastenika za proizvodnju povrća, uz subvenciju države, a predlog budžeta Republike Srbije za sledeću godinu predviđa smanjenje subvencija za poljoprivredu i to za više od 3 milijarde dinara – kazala je Rajić Čolić. Navela je i da su mala poljoprivredna gazdinstva najveći poslodavac u Srbiji, ali da su “za državu potpuno nevidljiva”.\nNarodna stranka će, kaže Rajić Čolić, kada osvoji vlast, za poljoprivredu izdvajati 7 odsto budžeta i to prvenstveno za mala poljoprivredna gazdinstva.\n– Pokrenućemo program “Jedan projekat jedno radno mesto”, ukinućemo akcizu na dizel gorivo za poljoprivrednu proizvodnju, izgradićemo 20 javnih hladnjača za skladištenje voća i povrća, tako da neće samo privilegovani imati mogućnost da sačuvaju svoje proizvode – objasnila je Ljiljana Rajić Čolić.\nPredrag Petronijević, takođe član gradskog odbora NS, ocenio je da „u Kruševcu demokratija ne postoji od 2012 godine, jer je od tada nastupila autokratija sa kontrolom medija, kontrolom institucija, zastrašivanjem stanovništva, rasprodajom i pljačkom državne i gradske imovine, i tajkunsko-mafijaškim udruživanjem“.\nNavodeći da „u normalnom demokratskom uređenju opozicija mora da postoji kako bi kontrolisala vlast, kako se vlast ne bi identifikovala sa državom i kako država ne bi postala partijska država“, Petronijević je rekao da se baš to dogodilo Srbiji i Kruševcu.\n– Na najvišim gradskim funkcijama nema mesta za intelektualce, već su ta mesta rezervisana samo za podobne i poslušne. Samim tim dobijamo nestručne ljude na najodgovornijim mestima.Ova vlast je korupcijom obesmislila zakone, uništila je privredu grada stvorivši efikasan sistem reketiranja privrednika i stvorila različite aršine pravde, zavisno od partijske knjižice – dodao je Petronijević.\nOn je rekao i da „slika naprednog Kruševca nije samo u novim kružnim tokovima“, već da je to „slika državnih izvršitelja, slika u kojoj ljudi dižu ruku na sebe zbog nemaštine, i gde roditelji ispraćaju decu u beli svet, jer ovde nema mesta za učene“.\n– Narodna stranka u Kruševcu će nastaviti da pruža otpor i da se suprotstavlja sistematskom uništavanju i otimanju našeg grada. Zato pozivam sve obespravravljene, potlačene, ponižene, prevarene, ucenjene i one koji su svedoci krivičnih dela da nam se jave, kako bismo se zajedno izborili za slobodu i pravdu i našem gradu – poručio je Petronijević.\n26.05.2021 0 40\n17.05.2021 0 64\n03.05.2021 0 164\n14.04.2021 0 117\n06.04.2021 0 63\n31.03.2021 0 190\n13. juna 2021., 04:35


Poručivanje van Srbije - Afrička Šljiva\nPoručite pakete i\nBLUE - AŠ\n1 kutija Afričke Šljive za 10 dana korišćenja.\nSILVER - AŠ\n3 kutije Afričke Šljive za mesec dana korišćenja.\nGOLD - AŠ\n6 kutija Afričke Šljive za 2 meseca korišćenja.\nFORTE AFRIČKA ŠLJIVA\n1 kutija FORTE Afričke Šljive za 10 dana korišćenja.\n3 kutije FORTE Afričke Šljive za mesec dana korišćenja.\n6 kutija FORTE Afričke Šljive za 2 meseca korišćenja.


ODRŽANA KONFERENCIJA ZA ŠTAMPU POVODOM PROTESTA PROTIV DONOŠENjA ZAKONA O RADU I ZAKONA O PIO\nNa konferenciji za novinare, održanoj danas u prostorijama SSSS, predsednici SSSS i UGS Nezavisnost sa saradnicima još jednom su javno izrazili neslaganje zaposlenih sa odredbama Zakona o radu i PIO, ali i nedemokratskim načinom njihovog donošenja.\nNa žalost, pregovora nije bilo. Pregovori su završeni 29. maja, bez postignutog dogovora, a sve što je usledilo je pokušaj nametanja jednostranih i za zaposlene neprihvatljivih rešenja. Bahatost takozvanih vladinih pregovača ogledala se i u činjenici da su, iako je ranije dogovoreno sa premijerom da se razgovara samo o 5 instituta, te da ostali instituti iz zakona ostanu nepromenjeni, samovoljno uneli brojne izmene kojima se umanjuju zarade zaposlenih.\nNa konferenciji su oštro osuđeni načini na koji se pokušava kompromitovanje sindikata, lidera sindikata naručenim i neistinitim tekstovima, pritiscima, ucenama i pretnjama.\nNajavljene su dalje aktivnosti sindikata i zaposlenih, koje se nastavljaju svakodnevnim okupljanjem sindikalaca, organizovanjem javnih tribina, razgovorima sa građanima. Najvljeno je i sutrašnje okupljanje i postavljanje šatora u pionirskom parku zaposlenih u realnom sektoru.\nMi ne želimo da zaustavimo reforme, mi samo radimo svoj posao, štitimo zaposlene. Kordoni milicije nisu došli da brane nas. Zašto nam jednostavno nisu, argumentima objasnili šta je u zakonima dobro i kako zakon zapošljava, rekao je Orbović.\n„Na zahtev pokojnog Đinđića kada se pravio Zakon o radu 7 eksperata iz MORA je sedelo 20 dana u Beogradu i radilo na Zakonu o radu, a sada nijedan pripravnik ekspert iz MORA nije prisustvovao izradi zakona zato što ne bi podržao ovakav zakon“, rekao je Branislav Čanak, predsednik UGS NEZAVISNOST.\n„Sutra krećemo u proteste časno i pošteno. Doći će ljudi iz cele Srbije da nas podrže. Postavićemo šatore na Trgu Nikole Pašića, razgovaraćemo sa građanima, sakupljaćemo potpise da se ovi zakoni povuku. Želimo da se branimo protiv nečega što nije dobro“, rekao je Goran Milić, predsednik sindikata Vojvodine.\nPredstavnici UGS NEZAVISNOST istakli su na konferenciji da su izašli iz Socijalno ekonomskog saveta što će i Savez samostalnih sindikata učiniti na prvoj sednici.\n„SES i Socijalni dijalog i onako ne postoje, iz čega da izađemo, zapitao se Čanak. Formiranjem Socijalno ekonomskog saveta u novom sazivu kao i činjenicom da je premijer postao ne samo član već je i redovno prisustvovao sednicama, nadali smo se da će u Srbiji napokon zaživeti Socijalni dijalog“, istakao je Čanak.\nOrbović je rekao da je ovo što se dogodilo sa usvajanjem ova dva zakona jasna poruka da su sindikati izigrani.


Javno - istrazivanja - Objekat kulture ili kafana za nepoznatog zakupca\nGradilište budućeg ''kulturno umetničkog ili ugostiteljskog'' objekta na Kalemegdanu\nNa sredini velikog šetališta na Kalemegdanu, parku koji ima status kulturnog dobra od velikog značaja za Srbiju, visokom ogradom je od očiju javnosti skriven deo zelene površine unutar koje se radi na „adaptaciji i rekonstrukciji” zapuštenog objekta.\nSredinom oktobra novinari BIRN-a posetili su mesto na kome se rekonstruiše budući „objekat kulture”. Sedam dana kasnije, 22. oktobra 2017. godine, delovalo je kao da se na gradilištu ništa nije promenilo. Identično poslagane drvene daske, nešto cigala, mala kartonska ostava sa leve strane, čak i plava kesa za đubre naslonjena na nju zatečena je u istom položaju. I najvažnije – kao i prošli put teren je bio poravnat i prazan, bez tragova zgrade koja se tu prethodno nalazila. Od objekta koji bi navodno trebalo da bude rekonstruisan, praktično ništa nije ostalo.\nJedina promena bila je to što je veliki beli ‘’poster’’sa podacima o radovima na ulazu zamenjen gradilišnom tablom, na kojoj piše da je Javno preduzeće Beogradska tvrđava investitor radova na adaptaciji i rekonstrukciji objekta kulture, da je projekat izradila firma Intellinea, a da je izvođač radova DN&T investing group, inače firma specijalizovana za montažu i instalaciju IT sistema, kako piše na njihovom zvaničnom sajtu.\nPrema zvaničnim navodima Javnog preduzeća Beogradska tvrđava, reč je o rekonstrukciji i adaptaciji oronulog objekta veličine 77 metara kvadratna u osnovi, koji je napravljen između dva svetska rata i ‘’u kome je čak tokom devedesetih godina bespravno stanovalo više porodica’’.\nIako se na tabli i u rešenju Ministarstva građevinarstva, kojim se odobrava rekonstrukcija i adaptacija, navodi da objekat investira JP Beogradska tvrđava, u ovoj gradskoj firmi tvrde u pisanom odgovoru da troškovi idu na račun “zakupca objekta koji se adaptira za kulturno-umetničke ili ugostiteljske namene’’.\nObjekat na Kalemegdanu pre rekonstrukcije / Foto: Print Screen / Bing Maps\nPrazno gradilište na Kalemegdanu, 22. oktobar 2017 / Foto: BIRN\nU tom odgovoru Andrijašević kaže da su „odlučili da pomenuti objekat daju u zakup u viđenom stanju pod uslovom da zakupac o svom trošku izvrši rekonstrukciju i adaptaciju objekta i privede ga nameni’’.\nIzvođača radova - firmu DN&T investing group – prema njegovim rečima, odabrao je zakupac objekta. Ovu firmu je Beogradska tvrđava 2014. godine angažovala za poslove servisiranja računara za koje je inače i specijalizovana.\nAndrijašević dalje objašnjava da „zakupac objekta snosi sve troškove rekonstrukcije i adaptacije objekta, pa u planu i programu rada Beogradske tvrđave nisu planirani troškovi rekonstrukcije’’, a da ‘’predračunska vrednost radova u Projektu za izvođenje radova iznosi 16.054.527 dinara bez PDV-a’’. Zbog toga se, po njegovom tumačenju, ovaj projekat i nije našao u Planu rada za 2017. u kome nema ni naznake da će se ovakva investicija sprovoditi.\nS obzirom na to da je Kalemegdan spomenik kulture od izuzetnog značaja, za ovakve radove neophodna je saglasnost Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture. Andrijašević navodi da su u okviru objedinjene procedure dobijeni uslovi svih nadležnih institucija „kao i Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture”.\nSlični uslovi stoje i u dokumentu o lokacijskim uslovima, koji je izdalo Ministarstvo građevinarstva februara 2017. godine, gde se navodi da su „kružni zid na zapadnoj strani objekta i deo postojećeg zida na severnoj strani predviđeni za restauriranje”, dok je dozvoljeno rušenje svih trulih i nestabilnih delova zgrade, kao i krova. Međutim novinari BIRN-a su se na licu mesta uverili da je zgrada u potpunosti srušena.\n„Ovaj objekat je po svim planovima revitalizacije Beogradske tvrđave bio predviđen za rekonstrukciju i uvođenje savremene namene – kulturno umetničke i ugostiteljske sadržaje’’, navodi Andrijašević.\nNa pitanje kada je bio sproveden konkurs na kome je njegova firma izabrana kao projektant, Jošić je kazao: „Bio je u svakom slučaju i mi radimo dosta poslova, tako da nemam baš sad trenutno podatke, ali to je sve urađeno kako treba’’.\nIako je novinare uveravao da je sve urađeno po zakonu i procedurama, nije želeo da govori o detaljima radova navodeći „da nije uobičajeno da daje novinarima podatke’’, već nas je uputio da svu projektnu i tehničku dokumentaciju tražimo od Ministarstva građevinarstva, koje je izdalo građevinske dozvole, što je BIRN i učinio.


Zanimljivost dana: Porsche 911 za koji sigurno niste čuli - Auto Republika\nTeško je zamisliti da postoji neki Porsche, a još manje model 911, o kome sajt Google ne zna gotovo ništa, ali tako nešto se zaista desilo tokom 2015. godine. Razlog za ovaj slučaj je očigledan, pošto je čuveni nemački brend izuzetno popularan među kolekcionarima, i svaki njegov potez je izuzetno dobro dokumentovan. A onda, na internetu su osvnule fotografije vozila koje, na prvi pogled uopšte ni ne liči na 911, ali ga je odao natpis na bočnoj strani vozila na kome je pisalo „Porsche HLS“.\nForumi na društevnim mrežama su bili prepuni priča o čemu je konkretno reč sve dok sam Porsche nije otkrio enigmu, iako će kasnije reći da je HLS bio toliko ružan da bi najradije zaboravio, na ovaj propali prototip iz šezdesetih godina prošlog veka.\nTokom 1964. godine, svet je dobio verovatno najvećeg sportistu u istoriji automobilske industrije kada je Porsche debitovao s modelom 911. Iako ga je bilo lako osuditi i reći da je u stvari bio samo „Volkswagenova Buba na stereoidima“, zbog očigledne dizajnerske i konstrukcione sličnosti sa čuvenim nemačkim narodnim četvorotočkašem, 911 će kroz istoriju pobediti na više profesionalnih trka, nego bilo koji drugi automobil i njemu smo posvetili posebno istorijsko izdanje.\nAli tokom 1964. godine, mnogi su ga još uvek uvek osporavali, i to je išlo do te mere da je Porsche tražio nekakav način kako bi isposlovao dominaciju na trkačkim stazama, i svaka pomoć je bila dobrodošla.\nNeko u kompaniji se dosetio da pošalje 911 na lokalni fakultet u gradu Ahen, gde se nalazilo posebno odeljenje za inženjering. Njihov zadatak je bio da osmisle aerodinamični model koji bi se lakše probijao kroz vazduh, a ovi su zadatak shvatili dosta bukvalno. Da bi se zadržala mala masa, većina dodatnih delova je bila razvijene od aluminijuma i ostalih laganih materijala.\nInženjeri su ugradili razne dodatke, kao što su na primer nešto niži prednji deo, i produženi krov u stilu festbeka , ali je najviše pažnje privukla kabina. Krov, vrata i šoferšajbna su bili u jednom delu, čime se oslobađao lakši prilaz kabini.\nNije bilo teško da zaključimo da je za dizajnersku inspiraciju preuzet legendarni Porsche 904 koji je pobedio u gotovo svakoj kategoriji u kojoj se takmičio. U stilu pravih trkačkih automobila, volan i sve sve komande su bile pomerene na desnu stranu, onu koja je bila bliža pit stopu.\nNakon što je fakultet završio svoj deo posla, automobil je poslat u lokalnu firmu na farbanje, a ovi su izabrali svetlo želenu boju sa natpisom „Porsche HLS“ na bočnom delu vozila. Spomenućemo da se inženjeri nisu bavili mehanikom, što znači da HLS pokreće 2,0-litarski atmosferski benzinac sa 130 „konja“, i da se snaga prenosi na zadnje točkove preko petostepenog manuelnog menjača.\nPretpostavićemo da se HLS nije dopao nikome od čelnika Porschea, pošto nikada nije video trkačke staze, pa čak ni promocije, iako će mladi inženjeri reći da bi značajno povećao maksimalnu brzinu serijskog modela, i da će mnogi aerodinamički detalji igrati veliku ulogu u budućim trkačkim planovima brenda.\nHLS je zatim proveo 40 godina na otvorenoj lokaciji pored jedne od fabrika, bez da je iko obraćao neku pažnju na njega. Pronašao ga je veliki ekspert za model 911, čovek po imenu Manfred Hering nakon što je slučajno posetio spomenutu fabriku, i primetio da nepoznati automobil propada u očajnom stanju.\nPorsche je čak imao ljudi i mogućnosti da ga restaurira, i ponudio je Heringu cifru od 30 hiljada evra, ali je ovaj odbio, pošto je imao želju da ga lično poseduje. Posle tri godine pregovora je uspeo u toj nameri, i kaže da je zatekao većinu mehanike u originalnom stanju, ali da su miševi tokom godina uglavnom uništili enterijer.\nMalo po malo, priča se širila po internet sajtovima, a i nemački gigant je vremenom postao voljan da podeli informacije koje su ranije javnosti bile nedostupne. Štaviše, Porsche je Heringu isporučio kompletnu dokumentaciju tehničkih rešenja koji bi mu pomogli tokom procesa restauracije.\nNe sumnjamo da će HLS jednog dana dobiti pažnju i poštovanje koje je zaslužio od prvog dana, i da će ga Porsche priznati kao jednu od verzija legendarnog sportiste s kultnom oznakom 911.\nAko ništa drugo, možda ova verzija nije uspela u svakom pogledu, ali je barem na momenat, tog dana 2015. godine bio najpoznatiji Porsche na svetu, dok su svi pokušavali da reše njegovu enigmu.\ntags: izdvojeno Manfred Hering porsche porsche 911 Porsche HLS\nnext Zanimljivost dana: Tri decenije od kada je poslednji novi Trabant skockan\nOrginalan ali gadan.Ubjedljivo najljepši auto na bubinoj mehanici je brazilski VW SP2.


RASPRAVA O KAZNI DRAGANU ZELENOVIĆU 23. FEBRUARA\n2007-02-16 HAG/DEN HAAG\nRasprava o kazni Draganu Zelenoviću koji je pre mesec dana priznao krivicu za višetruka silovanja i mučenja bošnjačkih devojaka u Foči biće održana 23. februara, saopšteno je u Tribunalu.\nOptužba i odbrana će Pretresnom veću ukazati na olakšavajuće i otežavajuće okolnosti od značaja za odmeravanje kazne. Prema Sporazumu o priznanju krivice, tužilaštvo je za Zelenovića predložilo kaznu od 10 do 15, a odbrana od 7 do 10 godina zatvora. Ti predlozi, međutim, ni na koji način ne obavezuju Pretresno veće koje optuženom, može da izrekne i veću kaznu, uključujući i doživotni zatvor.\nZelenović je priznao krivicu po sedam tačaka optužnice u kojima se silovanje i mučenje kvalifikuju kao zločini protiv čovečnosti. Ista dela su u optužnici kumulativno označena i kao kršenja zakona i običaja ratovanja, ali je tužilaštvo, nakon priznanja okrivljenog, povuklo optužbe po tom drugom osnovu.\nU vreme na koje se odnosi optužnica – od aprila 1992. do juna 1993. godine - Dragan Zelenović je bio jedan od zamenika komandira vojne policije bosanskih Srba i vođa paravojnih jedinica u Foči. Priznao je da je dve žene, navedene u optužnici pod pseudonimom 75 i 87, silovao u više prilika i na različitim lokacijama zbog čega je jedna od njih, koja je tada imala samo 15 godina, pomišljala na samoubistvo.\nVeće je Zelenovića formalno proglasilo krivim nakon što se uverilo da je njegovo priznanje dobrovoljno, nedvosmisleno i dato sa punom svešću o posledicama, kao i da postoje dovoljne činjenične osnove da je počinio zločine za koje se tereti.\nPred tribunalom su, osim Zelenovića, za silovanja žena u Foči optužena još sedmorica bosanskih Srba od kojih su dvojica poginula opirući se hapšenju. Preostala petorica su osuđena na ukupno 110 godina zatvora – pravosnažno, pred Tribunalom, Dragoljub Kunarac na 28, Radomir Kovač na 20, a Zoran Vuković na 12 godina, a pred Državnim sudom u Sarajevu gde je Tribunal prosledio dva predmeta, prvostepenim presudama Radovan Stanković na 16 i Gojko Janković, kome je kazna upravo danas izrečena, na 34 godine zatvora.\nTV Tribunal 310\nKAPETAN PROTIV GENERALA: Sudjenje kao nastavak rata\nTOTALNO PORICANJE: Da li se masakr na Markalama uopšte dogodio?\nPOLJA SMRTI: Dječak na srebreničkom stratištu\nBIH protiv SCG: U očekivanju presude Medjunarodnog suda pravde


011 (011) - Serije - mojtv.net\nAktuelna dešavanja i duh Beograda\n, 2017., Srbija, 20 min.\nEmisija koja će vam na najbolji mogući način približiti šta se u Beogradu događa, šta se radi, gradi, popravlja, menja, ulepšava i sređuje. Imaćete priliku da vidite gde, kako i ko radi na tome da naš grad izgleda još bolje.\nI gledaoci će kroz emisiju moći da kažu da li im se Beograd dopada, kao i da li bi i šta menjali u srpskoj prestonici. Brojni gosti će u svakoj emisiji odgovarat na sva pitanja gledalaca, a kroz emisiju vas vodi Snežana Petrović. Cilj ove emisije je da najobjektivnije prenese aktuelna dešavanja i duh Beograda svima onima koji Beograd vole.


Naša stranka i dalje insistira na osnivanju porodiljskog fonda FBiH - Istinomjer\nUoči sjednice Predstavničkog doma Parlamenta FBiH zakazane za 9. januar, a na kojoj bi se po hitnoj proceduri trebalo glasati za budžet za 2019. godinu, iz Naše stranke su najavili podnošenje amandmana kojim bi se planirana sredstva za povećnje plate u javnoj upravi za 4,5%, preusmjerila za sufinansiranje naknada porodiljama i trudnicama u FBiH. Kako navode iz ove stranke, preusmjerenje bi bilo samo interventna mjera, a i dalje insistiraju na osnivanju federalnog fonda kojim bi se trajno riješilo pitanje naknada porodiljama i trudnicama.\nAko premijer Novalić želi glasove zastupnica i zastupnika Naše stranke za podršku ovom budžetu, a svjesni smo ozbiljnosti situacije, onda će se morati odreći povećanja plaća. Mi tražimo da se ovaj iznos od 7,4 miliona KM koliko je minimalno predviđeno za povećanje plaća preusmjeri na tekući transfer kantonima za sufinansiranje naknada porodiljama i trudnicama, a kojim želimo izjednačiti naknade za nezaposlene porodilje u čitavoj Federaciji u prvih šest mjeseci porodiljskog, i to u iznosu od 180 KM, koliko dobijaju porodilje u Kantonu Sarajevo.”\nSabina Čudić, 05.01.2019.\nČudić je istakla da se u ovom slučaju radi samo o interventnoj mjeri, a najavila je da će Naša stranka u toku ove godine uputiti i inicijativu za dugoročno rješenje problema nezaposlenih porodilja i trudnica u FBiH.\nOvo na čemu sada insistiramo je interventna hitna mjera do osnivanja Porodiljskog fonda FBiH, što je za nas trajno rješenje. Taj fond zahtjeva izmjene zakona koje ćemo mi uputiti u proceduru ukoliko to u ovoj godini ne učini vlada.“\nNaša stranka već više godina insistira na dugoročnom rješenju problema diskriminacije nezaposlenih porodilja i trudnica u FBiH, a i članice Inicijative 50% Naše stranke u martu 2018. godine su od premijera FBiH tražile “formiranje porodičnog Fonda iz kojeg bi se plaćale sve porodiljske naknade.”\nS obzirom da iz Naše stranke i dalje insistiraju na osnivanju porodiljskog fonda u FBiH, Istinomjer će posljednju izjavu Sabine Čudić u vezi sa tim ocijeniti kao dosljednu.


EU: Zemljama Zapadnog Balkana 30 milijardi evra | Nova Ekonomija\nEU: Zemljama Zapadnog Balkana 30 milijardi evra\nZemlje Zapadnog Balkana dobiće devet milijardi evra bespovratnih sredstava i 20 milijardi evra investicija u okviru novog Ekonomskog i investicionog plana za region, potvrdila je EU na samitu za liderima zapadnobalkanskih država u Sloveniji, prenosi Balkan green energy.\nGotovo godinu dana po potpisivanju Sofijske deklaracije, šefovi država i vlada sa Zapadnog Balkana postigli su dogovor s Evropskom unijom o sprovođenju Akcionog plana za Zelenu agendu, što im otvara put ka ostvarivanju Ekonomskog i investicionog plana za region vrednog 30 milijardi evra.\nU Akcionom planu za period do 2030. godine najvažniji segmenti su naplata emisija gasova s efektom staklene bašte, planovi za postepeni prestanak korišćenja uglja, regionalne integracije, kontrola zagađivanja i zaštita životne sredine.\nUtvrđena je i 2024. godina kao indikativni vremenski okvir za harmonizaciju sa Sistemom EU za trgovanje emisijama.\nEU je obećala da će pružiti tehničku i finansijsku pomoć za razvoj sistema naplate emisija ugljenika u kontekstu Prekograničnog mehanizma za prilagođavanje ugljenika (CBAM), koji je u suštini porez na ugljen-dioksid za uvoznu robu i struju.\nKako Srbija da dekarbonizuje svoj elektroenergetski sistem?\nEkonomski i investicioni paket za region se sastoji od devet milijardi evra u grantovima i 20 milijardi evra ulaganja, koja će se sprovesti preko novog Mehanizma garancija za Zapadni Balkan (Western Balkans Guarantee Facility).\nEU je saopštila da će zajedno sa 600 miliona evra koje će Evropska komisija predložiti u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA), do kraja godine dati na raspolaganje 1,1 milijardu evra.\nEnergetska zajednica pokrenula postupak protiv Srbije zbog aero-zagađenja\nZemlje regiona treba da sprovedu ekonomske i socijalne reforme kao i da ojačaju vladavinu zakona, naveli su lideri i liderke EU i takođe ukazali na koristi za konkurentnost i digitalnu tranziciju.\nDržave su se obavezale i da će u središte svih privrednih aktivnosti staviti održivi razvoj, štednju resursa, zaštitu prirode i klimatsku akciju i da se usklade s ciljevima EU.


APELI NIKAKO DA PRODRU U SVEST GRAĐANA! Stanovnici Pazara se ne pridržavaju mera: Opšta bolnica pretvorena u kovid -\nEpidemiološka situacija u Novom Pazaru nestabilna i povećava se broj prvih pregleda.\nDeo novopazarske Opšte bolnice pretvoren je u privremenu bolnicu namenjenu isključivo za lečenje pacijenata obolelih od korona virusa i do kraja dana ona će biti na usluzi pacijentima, najavio je danas državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek\nU izjavi je pojasnio da ta privremena bolnica, osim 60 mesta, ima intenzivnu negu sa pet respiratora u slučaju da bude potrebe da se pacijenti koji su trenutno na kiseoničnoj potpori intubiraju i poluintenzivnu negu sa osam kreveta.\n– Ne želimo ništa da prepustimo slučaju i do kraja dana će ta prva faza ili privremena bolnica u okviru Opšte bolnice Novi Pazar, koja će biti isključivo za lečenje kovid pacijenata, biti na usluzi pacijentima – rekao je Ðerlek.\nDodao je da su planirane i druga, treća i četvrta faza i da su ukupni kapaciteti novopazarske bolnice za kovid pacijente 346 ležajeva, ali da se nada da će stalnim apelima građanima Novog Pazara, Sjenice i Tutina uspeti da “prodru” do njihove svesti da se pridržavaju epidemioloških mera i da ti kapaciteti budu što manje popunjeni.\n– Želimo da sačuvamo kapacitete Opšte bolnice za pacijente koji nisu pozitivni na korona virus.\nPošto smo u talasu u junu i julu celu bolnicu pretvorili u kovid bolnicu sada želimo da, dok god možemo, sačuvamo deo resursa bolnice za pacijente koji nisu zaraženi koronom – rekao je Ðerlek.\nDodao je da su dva pacijenta sa težom kliničkom slikom i na “high-flow” kiseoničnoj potpori.\nIstakao je da je epidemiološka situacija nestabilna i da se poveća broj prvih pregleda, pre svega u Novom Pazaru, ali i u domovima zdravlja u Tutinu i Sjenici što, dodao je, upozorava da korona i u tom delu Srbije “polako steže”.


Kanadska kompanija "Erin ventures" je u regionu Piskanja, nedaleko od rudnika uglja kod Baljevca na Ibru, pronašla rezerve rude bora.\nKako se pretpostavlja, bruto vrednost rude veća je od dve milijarde dolara, po čemu bi se nalazište svrstalo na treće po veličini u svetu.\nU skladu sa odredbama ugovora, "InvestKo" treba da uloži nešto više od 20 miliona dolara za nastavak istraživanja kod Baljevca na Ibru.\nNakon toga, ukoliko bi došlo do otvaranja rudnika, firma iz Velike Britanije, koja je specijalizovana za ovakvu vrstu investicija, bila bi većinski vlasnik u tom rudokopu, pišu "Večernje novosti".\nNakon sklapanja ugovora o strateškom partnerstvu, Ministarstvo rudarstva produžilo je dozvolu za istraživanje "Erinu" do 2020. godine sa opcijom produženja te licence i u naredne dve godine.\nInače, prema prvoj, preliminarnoj studiji izvodljivosti, ovaj rudnik bi mogao da bude u funkciji 21 godinu. U tom periodu, odavde bi moglo da se dobije skoro 12 miliona tona bora.


Milanu ceo plen u Napulju, Ibrahimović dvostruki strelac (video) - Povezane vesti - Naslovi.net\nBenevento pobedio Fjorentinu, Milenković i Vlahović odigrali ceo meč, slavila Mihina Bolonja. Fudbaleri Milana su večeras u gostima pobedili napoli 3:1, u osmom kolu italijanske Serije A. Strelci za Milan su bili Zlatan Ibrahimović u 20. i 54. i Jens… »\nValensija izbegla poraz protiv Alavesa, Valjadolid odneo sva tri boda iz Granade. Fudbaleri Eibara i Hetafea odigrali su bez golova u prvom meču današnjeg programa španske La Lige. Naš golman Marko Dmitrović branio je ceo meč za domaći tim… »\nFudbaleri Real Sosijeda najprijatnije su ovosezonsko iznenađenje španske LaLige. Sosijedad posle deset odigranih utakmica na prvom mestu tabele sa 23 osvojena boda, tri više od prvog pratioca Atletiko Madrida uz, doduše, dve utakmice više. Ekipa koju… »\nBaskijci nastavljaju da gaze. Fudbaleri Real Sosijedada pobedili su u gostima ekipu Kadiza rezultatom 1:0, u 10. kolu La Lige. Real Sosijedad je tako ostao lider na tabeli sa 23 boda, tri više od Atletiko Madrida, ali i sa dve utakmice više. Utisak je… »\nFudbaleri Beneventa pobedili su u gostima Fiorentinu 1:0 u utakmici 8. kola italijanske Serije A. Meč na "Artemio Frankiju" u Firenci odlučen je na startu drugog dela igre kada je Kristijano Biragi pogrešio, a "poklon" nije propustio Rikardo Improta… »\nPrandelija boli glava, treći meč u nizu bez gola, Vlahović promašio bod (video)\nFjorentina tone... Fjorentina nastavlja da posrće i Ćezarea Prandelija s razlogom boli glava. Treći meč u nizu tim iz Firence nije uspeo da dobije i što je još gore - nije uspeo ni gol da postigne. Od devet mogućih bodova osvojen je jedan, pa pad u… »\nSerija A - Ne pomaže ni Prandeli, Inzagi rastužio Blekija i Vlahovića i odneo bodove iz Firence!\nMoglo bi se reći - iznenađenje. U sedmom kolu italijanske Serije A, fudbaleri Beneventa savladali su Fiorentinu u Firenci rezultatom 1:0. Svoj drugi debi na klupi "ljubičarstih" Ćezare Prandeli neće pamtiti po dobrom pošto je doživeo poraz od… »\nPoraz Milenkovića i Vlahovića, Prandeli očajno startovao\nFudbaleri Fjorentine dočekali su Benevento u 8. kolu Serije A, nisu se proslavili - izgubili su sa 1:0 zbog naivnog kiksa Biragija. Iako su izneli veliki teret u reprezentaciji Srbije u prethodne tri utakmice, Nikola Milenković i Dušan Vlahović… »\nFudbaleri Juventusa pobedili su večeras Kaljari sa 2:0, u osmom kolu Serije A. Strelac je bio Kristijano Ronaldo u 38. i 42. minutu. Juventus je drugi na tabeli sa 16 bodova. Ispred je Milan sa 17 i utakmicom više, a priliku da prestignu Juventus imaće… »


PODJELJENA ODOJKAŠKA OPREME IZ DONACIJE CEV-A – ODBOJKAŠKI SAVEZ BiH\nPODJELJENA ODOJKAŠKA OPREME IZ DONACIJE CEV-A\nAutor: admin · 15/07/2015\nOdbojkaški savez Bosne i Hercegovine podijelio je danas opremu iz donacije CEV-a koja je namijenjena klubovima iz prostora neposredno zahvaćenih elementarnim nepogodama u maju 2014. godine.\nU donaciji CEV-a našlo se 250 MVA-200 Mikasa odbojkaških lopti, 400 SV-3 Mikasa odbojkaških lopti za škole odbojke, 150 VLS-30 Mikasa lopti odbojke na pijesku i 150 Mikasa odbojkaških dvoranskih mreža.\nPredsjednik Odbojkaškog saveza Bosne i Hercegovine, Milutin Popović istakao je da dio kontigenta opreme iz CEV-a prevazilazi potrebe klubova iz poplavljenih područja pa je ona, u skladu sa jasnim kriterijumima, raspoređena i ostalim klubovima iz cijele BiH.\n“Ova podrška je namijenjena Odbojkaškom savezu BiH, a mi smo u skladu sa utvrđenim kriterijumima i usvojenim odlukama, odlučili da dodijelimo opremu prioritetno klubovima iz područja pogođenim elementarnim nepogodama, a takvih je bilo 38 klubova. Dio opreme koji prevazilazi potrebe tih klubova dodijelili smo ostalim klubovima vodeći računa o razvoju odbojke u BiH. Podloge za takmičenja u dvoranama, koje takođe trebaju da budu na raspolaganju, biće raspoređena u dva regionalna prostora u BiH. Vlasnik će biti Odbojkaški savez BiH, ali će ta oprema biti na raspolaganju odbojkaškim klubovima” – rekao je Popović i dodao da se u vrijeme velike krize ulažu značajni napori da se održi dostignuti nivo organizacije odbojke u Bosni i Hercegovini, uz napore da se podiže kvalitet.\n“U vrijeme kada iz budžeta BiH sportski savezi dobijaju minorna sredstava, u vrijeme ekonomske i finansijske krize mi smo se opredijelili da pokušamo kroz ulaganje u razvoj odbojke zadržati dostignuti nivo organizacije, ali i učiniti dodatni napredak. Ovog ljeta počinje realizacija projekta opremanja terena odbojke na pijesku u okviru kojeg ćemo opremiti oko 40 terena u naredne četiri godine. U toku je realizacija projekta koji smo pokrenuli uz podršku Olimpijskog komititeta BiH, odnosno Olimpiske solidarnosti. Od Olimpijske solidarnosti dobili smo 30.000 dolara iz kojih finansiramo dva sedmodnevna semira u kojima učestvuje po 40 trenera iz prostora Odbojkaškog saveza Republike Srpske i Odbojkaškog saveza Federacije BiH, a predavači na tim seminarima bili su stručnjaci sa licencom eksperta FIVB-a. Takođe, u saradnji sa nacionalnim odbojkaškim federacijama iz regiona, imamo konsultacije u vezi sa pripremom projekta prekogranične saradnje, rada sa mladim odbojkašima/icama i perspektivnim trenerima koji ćemo realizovati u budućnosti” – zaključio je predsjednik Odbojkaškog saveza BiH, Milutin Popović.\nPopović se zahvalio Olimpijskom komitetu BiH na podršci, a posebno predjedniku CEV-a gospodinu Andre Meyer i prvom potpredsjedniku gospodinu Aleksandru Boričiću.


Potrebna perspektiva za usvajanje strategije za agrarni sektor | Banjaluka.net\nProjekat o perspektivama razvoja bh. poljoprivrede, koji realizuje Ured specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini (EUSR), nastavljen je forumom u Banjaluci, na kome se okupio veći broj poljoprivrednika i predstavnika udruženja.\nDomaćin otvorenog dijaloga o trenutnom stanju u bh. poljoprivredi kao i izazovima i prilikama koje se pružaju na putu ka EU, bio je šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU, ambasador Lars-Gunnar Wigemark, kome se pridružio ambasador Republike Hrvatske u BiH Ivan Del Vechio.\n„Naša glavna poruka je da želimo da čujemo šta su vaše potrebe, zabrinutosti ali i neke dobre primjere. Poljoprivrednici u Evropskoj uniji čine jako važnu zajednicu jer su dobro organizovani“, istakao je ambasador Wigemark, poručujući da je izuzetno bitno da se poljoprivrednici udruže i govore jednim glasom.\nAmbasador Del Vechio govorio je o iskustvima Republike Hrvatske i dao savjete o načinima smanjenja troškova proizvodnje, povećanja količine, te primjenjivanja EU standarda.\n„Ovo je bitan momentat, jer je BiH definisala odnose sa EU, i usvajanjem sektorske strategije će biti ostvareni preduslovi da EU operativno pomogne farmerima na podizanju konkurentnosti“, naveo je ambasador Del Vechio.\nKako bi se adekvatno pripremili za proces pristupanja EU potrebno je edukovati sve učesnike u tom procesu, od javne administracije pa do samih proizvođača. Profesor Poljoprivredno-prehrambenog fakulteta u Sarajevu Sabahudin Bajramović smatra da primjena adaptiranog SSP-a neće dovesti do velikih promjena na tržištu.\nGovoreći o iskustvima iz Srbije, Jovica Jakšić iz Nezavisne asocijacije poljoprivrednika Srbije naglašava važnost udruživanja poljoprivrednika zbog jačanja ekonomskog statusa.\n„Ako zajedno kupujemo repromaterijal, dobijamo popust na veliku količinu. Zajedno nastupamo na tržištu i tako smo zanimljiviji većim kupcima. Tako postajemo profitabilniji“, naveo je Jakšić.\nPoljoprivredni proizvođači iskoristili su priliku da domaće, regionalne i međunarodne stručnjake pitaju sve što ih zanima u vezi EU integracija, evropskih standarda koje moraju primjenjivati u svojoj proizvodnji, te na koji način da unaprijede svoje gazdinstvo.\nNakon foruma organizovan je informativno-edukativni sajam, na kome su izlagali UNDP BiH, EU ProLocal, USAID/Sweden projekat FARMA II, Care International Balkans, Udruga poduzetnika i poslodavaca Žepče (UPIP), te Farmofit – Fabrika stočne hrane Rapić iz Gradiške.\nBanjaluka je sedmi grad u kome se organizuje forum o perspektivama razvoja bh. poljoprivrede, naredni su zakazani za 16. i 17. februar u Gradačcu i Doboju, a projekat se završava 23. februara forumom u Trebinju.


Novi trijumf odbojkaša Srbije u Teheranu - Sportskacentrala.com\nNovi trijumf odbojkaša Srbije u Teheranu10.06.2017 20:43hOdbojkaši Srbije zabeležili su i drugu pobedu na turniru D grupe II vikenda I divizije XXVIII Svetske lige 2017 u Teheranu.\nNakon trijumfa nad slekcijom Argentine, izabranici Nikole Grbića savladali su i domaćina Iran rezultatom 3:1, po setovima 25:20, 25:23, 16:25, 25:16.\n"Orlovi" su bili bolji takmac u prva dva seta, pogotovo u finišu i brzo stekli prednost od 2:0. Odbojkaši Srbije naglo su popustili u trećem setu, što je protivnik iskoristio i uspeo da smanji rezultat na 2:1, ali to je bilo sve od pulena Igora Kolakovića. Srbija je ponovo zaigrala kvalitetno u četvrtom setu. Silovito su aktuelni šampioni Svetske lige stigli do vođstva 10:2 i potom uspešno priveli ovaj duel kraju.\nSrbija će se u trećoj utakmici u Teheranu sastati sa selekcijom Belgije, od koje je poražena proteklog vikenda u Novom Sadu, u nedelju, 11. juna od 15.30 časova po srednjeevropskom vremenu.


Srbija obeležava Svetski dan borbe protiv multiple skleroze: U našoj zemlji živi oko 9.000 ljudi sa tom dijagnozom\nFoto: bg osvetljenje / Ustupljene fotografije\nMS platforma Srbije uz podršku grada Beograda, 30.maja obeležava Svetski dan borbe protiv multiple skleroze.\nMultipla skleroza (MS) je oboljenje centralnog nervnog sistema, od kojeg najčešće oboljevaju mladi između 20 i 40 godina. Procenjuje se da u Srbiji živi oko 9.000 ljudi sa ovom dijagnozom, a u svetu oko 2,5 miliona.\nMS platforma Srbije po drugi put u Srbiji obeležava ovaj važan datum, i u to ime iskažimo solidarnost sa svim našim sunarodnicima obolelim od ove teške bolesti. Svoju podršku će pružiti grad Beograd uz tehničku asistenciju JKP“Javno osvetljenje“ Beograd, kolorizovanjem u narandžasto mosta na Adi, Brankovog mosta, Palate Albanija i velike kupole Doma Narodne Skupštine.\nJKP“Javno osvetljenje“ Beograd


Na skupu u Ustanovi kulture Parobrod, nazvanom „Porodično okupljanje ‘Kikindskih’ u odbrani slobodnih medija“ prikupljane su donacije za opstanak Kikindskih, čime se nastavlja kampanja „Branim Kikindske – za narednih 1.000 brojeva“.\nKako je istaknuto, bez obzira na okruženje u kojem rade mediji, koje nije i ne sluti na dobro, novinari i mediji u borbi za slobodu su među sobom solidarni. Glavni urednik „Kikindskih“ Željko Bodrožić podsetio je da je pre šest meseci sa 1.000. brojem tih novina nameravao da zaokruži njihovu misiju, međutim organizovana je kampanja za pomoć tom nedeljniku, koji je potom nastavio da izlazi.\nZahvaljujući tom impulsu mi radimo i dalje, i eto od aprila do danas izlazimo, naveo je i ocenio da je to pelcer za druge male medije, koji ne koštaju mnogo, a u maloj sredini su entuzijasti, koji ne žele da ćute. To je način kako mogu da rade i dalje, sugerisao je Bodrožić.\nUrednica NIN Vesna Mališić rekla je da kad predsednik Srbije i predstavnici vlasti vide kako opstaju „Kikindske“, napraviće neke „nove Kikindske“ koje će na konkursima dobijati sav novac.\nMožemo da naučimo nešto i od njih, oni su na prošlim izborima uradili nešto što svet nije video- kapilarni glasovi, svi esenesovci, prijatelji, rođaci, kumovi, moraju da se uvežu, izađu i glasaju, navela je ona. E, tako bismo mi morali da napravimo mrežu, da pozovemo prijatelje, rođake, istomišljenike, neistomišljnike, da pokušamo da uspravimo jednu stvar, da kažemo, negde smo uspeli- da jedne novine opstanu! Prema njenim rečima, to će biti mala pobeda za srpsko novinarstvo, ali ogromna za informisanje, medije i slobodu, zaključila je Mališić.\nKikindske Lokalni mediji Vesna Mališić Željko Bodrožić\n← Gajović: Nisam sluga režima\nAsanžu delimično odobren pristup sredstvima komunikacije →


Srpske vlasti najviše ograničavale slobode ljudi tokom pandemije u Evropi | EurActiv Serbia\nIstraživanje je pokazalo da su istočne evropske zemlje bile sklonije nasilnom sprovođenju mera, dezinformacijama i diskriminaciji, a najčešća kršenja bila su ograničenja medijskih sloboda.\nPet od 18 zemalja istočne Evrope je u odgovoru na pandemiju od marta 2020. kršilo međunarodne demokratske slobode, dok ni u jednoj od 12 zapadnoevropskih država nije bilo takvih slučajeva.\nBelgija je jedina zemlja zapadne Evrope u kojoj su zabeleženi umereni slučajevi kršenja sloboda. U toj zemlji je tokom pandemije postojala "nasilna policijska praksa koja je nesrazmerno pogađala manjinske etničke zajednice".\n"Čak iako su se gotovo sve zemlje borile da izbalansiraju vladavinu prava i intenzivan pritisak da deluju u vanrednom stanju", Grogan kaže da to ne znači da bi trebalo da budemo pođednako zabrinuti za sve zemlje.\nSlovenija je u junu ove godine dodata na listu zemalja u kojoj se beleži brz pad građanskih sloboda.\nPored Poljske i Mađarske, od 2010. zabeležen je značajni demokratski pad u Srbiji, Turskoj i Sloveniji.\nMeđutim, četiri istočnoevropske zemlje su prešle iz liberalne u izbornu demokratiju, dok su Mađarska i Srbija svrstane u kategoriju izbornih autokratija.\n"Opasnost normalizacije vanrednog stanja je to što se zaboravljaju uobičajena očekivanja koja prava možemo bezuslovno ostvariti i što se ignoriše koje odluke vlada treba da donosi samo uz dozvolu: možemo reći da imamo demokratiju, ali ne živimo u njoj", ocenila je Grogen.\nFoto: Beta/STA/Daniel Novaković


Nogometni savez BiH: Utakmice baraža i mlade reprezentacije neće biti otkazane! - Zenicablog\nNogometni savez BiH: Utakmice baraža i mlade reprezentacije neće biti otkazane!\nNogometni savez BiH: Utakmice baraža i mlade reprezentacije neće biti otkazane! – Povodom aktuelne situacije sa epidemijom korona virusa, Nogometni savez BiH izdao je saopštenje u kojem se navodi:\nPovodom aktuelne situacije sa epidemijom korona virusa, Nogometni savez BiH izdao je saopštenje u kojem se navodi:\nUtakmice baraža, kao i utakmica U-21 reprezentacije će biti odigrane prema zakazanom datumu i određenim terminima, ali je sigurno da će biti poduzete posebne mjere zaštite i prevencije svih učesnika događaja.\nNS/FS BiH sa posebnom pažnjom će nastaviti da prati situaciju oko širenja korona virusa te prema potrebi odrediti nove mjere i izdati nove upute, o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena”.\nTagovibaraž bih fudbal N/FS BiH nogometni savez reprezentacija stadion u21 zenica


Bivši savetnik za nacionalnu bezvednost SAD tokom intervjua za Glas Amerike, 24. juna 2020.\nBivši savetnik Bele kuće za nacionalnu bezbednost, Džon Bolton, u intervjuu za Glas Amerike branio je svoju oštru kritiku spram predsednika Donalda Trampa ocenjujući ga kao "čudnog" lidera, spremnog da potkopa američku bezbednost kako bi unapredio svoje šanse za reizbor.\n"Mislim da je način na koji donosi odluke opasan", rekao je Bolton Greti van Sasteren, autorki televizijske emisije Glasa Amerike "Plag in", koja prati američke i inostrane političke teme.\nBolton promoviše svoj nove, veoma kontroverzne memoare, "Soba u kojoj su dešavanja", o svom vremenu u Trampovoj administraciji. U knjizi, Bolton, dugogodišnji "jastreb" spoljne politike koji je napustio Belu kuću u septembru nakon što je proveo gotovo 18 meseci kao savetnik za nacionalnu bezbednost, iznosi oštre optužbe o lošem ponašanju predsednika i neuspesima spoljne politike.\nSudija: Bolton može da objavi knjigu\nOptužbe su izazvale oštre odgovore predsednika i njegovih bliskih saradnika, koji su ustvrdili da je Bolton ogorčen jer je predsednik odbacio njegove tvrdolinijske političke preporuke. Predsednik Tramp nazvao je knjigu "kompilacijom laži i izmišljenih priča", dok je u isto vreme optužio Boltona da krši zakon otkrivanjem strogo poverljivih informacija.\nU intervjuu, Bolton je opisao Trampa kao impulsivnog, nekompetentnog i preterano spremnog da čini ustupke američkim protivnicima, poput Irana i Severne Koreje, sa ciljem poboljšanja svoje sopstvene političke pozicije.\n"On je stalno na ivici da podlegne iskušenjima da sedne sa ajatolasima, kao što je želeo da sedne sa Kim Džong Unom", rekao je on govoreći o odnosu administrcije prema Iranu i Severnoj Koreji.\nBolton prepričava unznemirujuće razgovore za koje tvrdi da im je prisustovao, u kojima Tramp pita kineskog predsednika Ši Đinpinga da mu pomogne da pobedi u trci za reizbor, izražavajući spremnost da zaustavi krivične istrage kako bi pružio "lične usluge diktatorima koji mu se odpadaju" i kako se prebacuje iz razmišljanja da bi bilo "kul" da izvrši invaziju na Venecuelu do hvaljenja venecuelantsog autoritarnog lidera Nikolasa Madura kao "pametnog" i "čvrstog".\nTakođe kaže da je svedočio kako Tramp vrši pritisak na predsednka Ukrajine zbog štenih informacija po njegove političke rivale kod kuće, što je optužba koja je dovela do Trampovog opoziva prošle godine.\nMnoge slične optužbe pojaljuju se u Boltonovoj knjizi, čije je štampanje Trampova administracija pokušala da spreči. Prošle nedelje, američki okružni sud odbio je zahtev administracije za zabranu ali je sudija takođe izjavio da je "Boltonovo jednostano ponašanje ozbiljno podiglo zabrinutost po pitanju nacionalne bezbednosti".\nDržavni sekretar Majk Pompeo, u svom sapštenju, opisao je Boltona kao "izdajnika" zbog širenja "potpuno iskrivljenih poluistina i otvorenih neistina" i zbog izigravanja poverenja američkog naroda.\nU svojoj knjizi, Bolton tvrdi da je Tramp eksplicitno pitao kineskog predsednika Ši Đinpinga da pomogne njegove napore da bude reizabran kroz povećanje kineskog uvoza američkih poljoprivrednih proizvoda. Takođe kaže da je Tramp odobravao Šijeve planove da izgradi zatvore za više od milion Ujgra i članova drugih velikih musimanskih manjina.\nSAD tuže Boltona zbog nove knjige o dešavanjima u Beloj kući\nPeter Navaro, glavni trgovinski pregovarač Bele kuće, osporava Boltonovu tvrdnju da je Tramp mekan prema Šiju i brani predsednika zbog uvođenja tarifa na robu iz Kine, zbog nefer trgovine i kršenja ljudskih prava u Hong Kongu.\nOvog meseca, Trampova administracija uvela je sankcije odabranim kineskim zvaničnicima zbog kršenja ljudskih prava u vezi sa masovnim zatvaranjima kineskih Ujgra.\nOptužnice tokom opoziva\nBolton je takođe složio sa optužbama u jeku procesa Trampovog opoziva ranije ove godine, da je predsednik nepropisno zatražio pomoć od Ukrajine kako bi povećao šanse za svoj reizbor.\n"Fokus na Ukrajinu bio je u potpunosti u vezi sa nanošenjem štete Trampovim političkim protivnicima, i Hilari Klintom, i Džou Bajdenu. To nema nikakve veze sa temom korupcije u Ukrajini", rekao je on u intervjuu.\nTramp je optužen da je zadržavao vojnu pomoć Ukrajini u cilju vršenja pritiska na rukovodstvo u Kijevu kako bi se iskopale štetne informacije o njegovim demokratskim političkim rivalima. Senat, u kome republikanci imaju većinu, očistio je Trampa od optužbi. Bolton je već branio svoje odbijanje da svedoči, rekavši da to ne bi donelo nikakve promene pošto je proces postao visoko politizovana afera.\nU osnovi kritike Trampovih spoljnopolitičkih nedostataka nalazi se Boltonova beskompromisna pozicija da samo intenzivni ekonomski pritisak i vojna odlčnost mogu da prisile autoritane režine u zemljama poput Irana, Severne Koreje ili Venecuele da se promene. Ali mnogi u diplomatsoj zajednici ne slažu se sa tim "čvrstim" pogledima na svet.\n"Džon Bolton je bio uveliko u krivu tokom svoje karijere", kaže Majkl O'Hanlon, profesor spoljne politike i saradnjik Bruking instituta, dodaući da se ekstremistički režimi, dok ne budu saterani u ćošak, obično ne kapituliraju u potpunosti\nBolton se usprotivio odluci predsednika Trampa da se sastane sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom na Singapurskom samitu 2018. Takođe je rekao da je ceo Trampov tim za nacionalni bezbednost zatečen spuštenog garda kada je predsednik objavio da će SAD unilateralno obistaviti zajedničke vojne vežbe sa Južnom Korejom, na tragu severnokorejske suspenzije nuklearnih i proba raketa.\nU Singapuru dvojica lidera postigli su istorijski sporazum o mogućoj denuklearizaciji Koreje. Međutim, pregovori koji su usledili bili su blokirani, a drugi samit u Hanoju kasnije prošle godine završen je zbog odbijanja Vašingtona da ublaži oštre ekonomske sankcije u zamenu za obećanje Pjongjanga da će napraviti duboke rezove u svom nuklearnom programu i skladištenju.\nPo pitanju Irana, Bolton se usprotivio mogućem sastanku između Trampa i iranskog predsednika Hasana Rohanija za koji je rekao da je bio razmatran u Belij kući, zajedno sa predlogom da se Iranu ublaže sankcije zbog boljeg starta pregovora.\nBolton je takođe bio protiv povlačenja američkih trupa iz Avganistana nakon postizanja sporazuma sa Talibanima i pomogao je da organizuje sastanak na visokom nivou između Trampa i talibana u Kemp Dejvidu u blizini Vašingtona.\nPreviše otvoren za kompromise\nDok svi američki predsjednici koriste spoljnopolitička postignuća kako bi povećali domaću političku podršku, Bolton je izrazio zabrinutost da mu se čini da je Trump previše spreman da pravi kompromise u vezi sa dugoročnim prioritetima nacionalne bezbednosti da bi mogao da se pohvali diplomatskskim postignućima.\nMark Simakovski, analitičar nacionalne bezbednosti u Evroazijskom centru Atlantskog saveta, deli ovu zabrinutost. "Mislim da ono što izdvaja predsednika Trumpa od njegovih prethodnika je da mnoge odluke koje donose nisu vođene samo njegovim ličnim političkim interesima, već su one izričito navođene u njegovim interakcijama sa liderima", rekao je.\nBolton je napustio Belu kuću prošlog septembra, malo nakon što se nije složio sa Trampovom odlukom da opozove planirane vazdušne udare na Iran u znak odmazde zbog oborene američke osmatračke bespilotne letelice. I dok Bolton kaže da je dao ostavku, Tramp insistira na tom da je otpušten.\nBolton je kasnije odobrio Trampovu narednu u januaru da izvede napad dronom u kojem je ubijen general Kasem Solejmani nakon napada proiranskih grupa u Iraku u kojem je ubijeno jedan američki ugovorac i ranjena četvorica vojnika.


Saglasno odredbama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga ("Službeni glasnik RS", br. 36/2011 i 139/2014) Narodna banka Srbije donela je Odluku o izmenama i dopunama Odluke o uslovima i načinu obračuna efektivne kamatne stope i izgledu i sadržini obrazaca koji se uručuju korisniku ("Službeni glasnik RS", br. 65/2011 i 62/2018). Navedena Odluka primenjuje se od 1. januara 2019. godine.\nNavedenom odlukom propisano je da banka i davalac lizinga su dužni da korisniku finansijskih usluga uruče ponudu sa fiksnom nominalnom kamatnom stopom, a ukoliko takav proizvod nemaju, tada korisniku uručuju ponudu u dinarima s promenljivom nominalnom kamatnom stopom , osim ako korisnik ne zahteva da mu se usluga ponudi u dinarskoj protivvrednosti strane valute, odnosno u stranoj valuti.\nU slučaju, da korisnik finansijske usluge zahteva da mu se ponudi ugovor o lizingu s promenljivom nominalnom kamatnom stopom, ili u stranoj valuti, banka odnosno davalac lizinga, dužan je da korisnika obavesti o eventualnim rizicima zaduživanja.\nU jednom od narednih brojeva našeg časopisa "Revizor" objavićemo tekst sa bližim objašnjenjima oko primene navedene odluke.


JEŠIĆ NAPAO PRINCA FILIPA ZBOG JASENOVCA: Karađorđević mu odgovorio: “Nema potrebe za lažima” - Jutarnje.rs\nJEŠIĆ NAPAO PRINCA FILIPA ZBOG JASENOVCA: Karađorđević mu odgovorio: “Nema potrebe za lažima”\nPRINC Filip Karađorđević danas je odgovorio na ružne reči koje mu je uputio bivši potpredsednik Demokratske stranke Goran Ješić.\nMladi srpski princ je pre nekoliko dana na primeru filma “Dara iz Jasenovca” skrenuo pažnju na to koliko su takvi filmovi važni za negovanje kulture sećanja na srpska stradanja, i da su zločini nad našim narodom pet decenija bili zanemarivani i skrivani.\n– Naša je obaveza da negujemo kulturu sećanja na srpske žrtve, jer su Srbi jedan od retkih naroda nad kojim su kroz istoriju vršeni genocidi i etnička čišćenja – napisao je princ Filip.\nGoran Ješić je na to odgovorio prilično napadnim tonom da princ verovatno nije pohađao časove istorije u mladosti.\n– Jasenovac je dugo godina prikrivan od poštenog srpskog puka, reče Vam dečko sa Dedinja kome plaćamo struju svaki mesec i dnevne novine 4 miliona dinara godišnje. Ili nisi sine pohađao nastavu istorije redovno ili ti keva pravdala časove kod razrednog na ime nerazumevanja jezika – napisao je Ješić, na šta mu je princ Filip danas odgovorio da nema nikakve potrebe za takvom uličarskom komunikacijom.\n– Kao što nema potrebe ni da lažete svoje pratioce. Ne živim na Dedinju i moje životne troškove ne finansiraju građani Srbije. Kleveta je krivično delo. Tužno je što to niste naučili.\nMara iz Jasenovca\nPrethodni tekstRaspad u Vojvodini: Kriminal, reketiranje igrača, zavađena uprava, nema više ni treninga\nSledeći tekstDačić: Kriminalci ostali bez moćne zaštite u državnim organima\nOBRADOVIĆ: Dejan Bodiroga i Milo Lompar su idealni predsednički kandidati\nPreminuo Momčilo Krajišnik od posledica koronavirusa


Vreme 955 - Zeneva, UN protiv rasizma: Ko je kome rasista\nŽeneva, UN protiv rasizma >\nKo je kome rasista\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad uspeo je da antirasistički skup pretvori u pozornicu za sopstvenu antiizraelsku predstavu, a stotinak zemalja će uprkos tome u petak staviti potpis na neki politički nadasve korektan papir koji osuđuje rasizam i mržnju protiv stranaca\n"E sada ću baš da učestvujem na svim međunarodnim konferencijama", rekao je prkosno Mahmud Ahmadinedžad po povratku iz Ženeve u Teheran, pošto su zbog njegovog prisustva i najavljenog govora neke zemlje otkazale učešće na konferenciji pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija posvećenoj borbi protiv rasizma. Sjedinjene Američke Države, Nemačka, Italija, Holandija, Poljska, Australija, Kanada, Novi Zeland i Izrael bojkotovali su antirasistički skup na visokom nivou, a Češka ga je demonstrativno napustila pošto je Ahmadinedžad ispunio sva očekivanja: u vatrenom govoru "cionistički" režim u Izraelu prozvao je "brutalnim i najrasističkijim". On je optužio Tel Aviv zbog "teških zločina" prema Palestincima – da surovo okupira palestinske teritorije, da je država Izrael nastala pod "izgovorom jevrejske patnje" za vreme Drugog svetskog rata. Cionizam je "personifikacija rasizma", rekao je Ahmedinedžad na antirasističkoj tribini, "cionisti i njihovi saveznici" planirali su rat u Iraku, i tako dalje. Kritikovao je oštro i Savet bezbednosti UN-a, i zapadne države, a posebno SAD, da podržavaju zločin protiv Palestinaca, a za zemlje koje su bojkotovale konferenciju rekao je da su saučesnici Izraela. Delegacije iz islamskih zemalja aplauzom su pozdravile govor Ahmadinedžada, dok su predstavnici zemalja Evropske unije složno napustili salu. Njih su iranski mediji potom okarakterisali kao manjinu i "klovnove koje je angažovao Izrael".\nJAZ: Tako se masovni sastanak državnih delegacija iz čitavog sveta posvećen poštovanju različitosti i ljudskih prava, tj. toleranciji i antirasizmu, pretvorio u manifestaciju jaza i svađe između islamskog i hrišćanskog sveta oko jevrejsko-palestinskog pitanja. Izraelski vicepremijer Silvan Šalom uporedio je Iran sa Hitlerovom Nemačkom, rekao da Izrael nikada neće dopustiti da Iran poseduje nuklearno oružje jer želi da uništi Izrael. Francuski predsednik Nikola Sarkozi optužio je iranskog predsednika da poziva na "rasističku mržnju", da je pogazio ideale u vrednosti Povelje o ljudskim pravima i pozvao EU da "energično reaguje". Češka je kao predsedavajuća EU oštro odbacila optužbe da je Izrael rasistička država, a Ahmedinedžad je zapadnim zemljama prebacio da nisu tolerantne i da ne prihvataju drugačije poglede na stvarnost.\nGeneralni sekretar UN-a Ban Ki Mun je veoma oštro osudio iranskog predsednika zbog toga što je antirasistički plenum u Ženevi zloupotrebio kao platformu za optužbe i nametanje krivice, za širenje razdora i govora mržnje. Manje oštro kritikovao je zemlje koje zbog očekivanog nastupa Ahmedinedžada nisu ni došle u Ženevu, jer "naravno da je lakše sa strane kritikovati naša nastojanja", ali to ne pomaže univerzalnom stremljenju ka istrebljivanju rasizma. Mnogobrojne diplomate pri Ujedinjenim nacijama takođe su kritikovale odsustvo Berlina i Vašingtona, jer ako neko hoće da se zalaže za nešto, mora prvo da bude prisutan. Amerikanci i Nemci hteli su svojim odsustvom da pomognu Izraelu, ali su time postigli sasvim suprotno.\nAPSURDNI BOJKOT: Za Nemačku su zbog nacističke prošlosti, holokausta i "moralne obaveze prema jevrejskom narodu" sva pitanja vezana za Izrael naročito škakljiva, te je donekle razumljivo što je popustila lobiranju izraelskih organizacija da se skup u Ženevi zbog prisustva Amhadinedžada bojkotuje. Takvo držanje je apsurdno, rekao je član nemačkih zelenih Jirgin Tritin, jer na taj način se inicijativa prepušta antisemitama kova jednog Ahmadinedžada, a Nemačka se svrstala u grupu od samo četiri članice EU koje su imale drugačije motive od podrške Izraelu. Tako je Italija odsustvovala, da ne bi morala da sluša kritike zbog toga kako se ophodi prema Romima, rekao je Tritin.\nVašington nije poslao delegaciju u Ženevu upravo da ne bi došao u direktnu konfrontaciju sa Ahmadinedžadom, a samim tim i nekim drugim islamskim zemljama, što bi moglo da ugrozi tek najavljenu promenu politike Baraka Obame prema Bliskom istoku, prema kojoj dijalog treba da zameni dosadašnje zveckanje oružjem. Uprkos antiizraelskim ispadima iranskog predsednika, Vašington i dalje želi direktan dijalog sa Teheranom, rekao je prilično pomirljivo spoljnopolitički portparol Bele kuće Rober Vud. Ipak, ako Iran očekuje drugačije odnose sa međunarodnom zajednicom, moraće da promeni tu "užasavajuću retoriku".\nSve u svemu, Ahmadinedžad je uspeo da antirasistički skup pretvori u cirkusijadu i pozornicu za sopstvenu promociju, a stotinak zemalja će uprkos tome u petak staviti potpis na neki politički nadasve korektan papir koji osuđuje rasizam, mržnju protiv stranaca i promoviše ljubav među narodima, a naslanja se na konferenciju po tim pitanjima održanu još 2001. u južnoafričkom Durbanu. Skup nije neuspeh, već početak uspeha, rekao je ministar spoljnih poslova Francuske Bernar Kušner, jer godinama pripreman završni dokument nije, doduše, perfektan, ali sadrži skoro sve što su zapadne zemlje želele. Osim zabrane diskriminacije homoseksualaca, što, po Kušneru, ovom prilikom ipak nije moglo da se sprovede.\nTrinidad i Tobago, sveamerički samit >\nŠarmom protiv levičara\nPortret savremenika – Kim Džong Il >\nSin komunističke budućnosti\nBarometar svetske krize\nKoliko vredi likvidacija Krajslera\nŽivotna kultura i uživanje u luksuzu


Simens organizovao "Dane industrije"\nSimens organizovao „Dane industrije“ – Personal magazin\nSektor Industrija, kompanije Siemens d.o.o. Beograd, organizovao je konferenciju „Dani industrije“, koja se od 4. do 7. juna 2013. godine održava na Staroj planini, u hotelu „Falkensteriner“. Inženjerski tim kompanije…\nSektor Industrija, kompanije Siemens d.o.o. Beograd, organizovao je konferenciju „Dani industrije“, koja se od 4. do 7. juna 2013. godine održava na Staroj planini, u hotelu „Falkensteriner“. Inženjerski tim kompanije predstavio je inovativna rešanja čijom primenom se može ubrzati proces i poboljšati kvalitet proizvodnje i smanjiti troškovi u oblasti industrije.\nNa četvorodnevnoj konferenciji prisutni imaju priliku da se upoznaju sa najnovijim proizvodima i rešenjima u industriji, kao i softverskim alatima koji su na raspolaganju korisnicima. Od predavača, stručnjaka u ovoj oblasti, posetioci su takođe u prilici da čuju šta je to novo što kompanija Simens nudi kao i da se upoznaju sa podrškom koju mogu očekivati od Simensovih stručnjaka na realizaciji različitih projekata u industriji.\nDani industrije, grupna fotografija\n“Simens je u Srbiji prisutan 126 godina, i sa naprednim tehnologijama danas, kao i na samim počecima industrijalizacije u Srbiji, utičemo na razvoj domaće privrede i društva. Od ukupno 850 zaposlenih u Srbiji, čak 700 radi u Simensovoj fabrici vetrogeneratora u Subotici, što govori u prilog tome da smo jako industrijski orijentisani i stručno potkovani. Nalazimo se među deset najvećih izvoznika iz Srbije, i ponosni smo da je proizvodnja u srpskom Simensu na ovako visokom nivou i da možemo da odgovorimo na sve zahteve i inostranog tržišta”, istakao je Vladimir Duboka, direktor sektora Industrija. On je dodao da u ovom sektoru u celom svetu radi više od 80 hiljada zaposlenih.\nSektor Industrija je u Srbiji, ne uključujući rezulatate fabrike, u prethodnoj fiskalnoj godini ostvario vrednost porudžbina od 14 miliona evra i vrednost prodaje od 13 miliona. Pored zaposlenih u fabrici u Subotici ovaj sektor u lokalnoj kompaniji u Beogradu ima 38 zaposlenih, od kojih je 36 sa visokom stručnom spremom.\nU okviru konferencije „Dani industrije“ održaće se i mini sajam automatike kao i četiri CEP seminara, programa koji su namenjeni korisnicima iz industrije čiji je cilj, prvenstveno, da se upoznaju sa portfolijom proizvoda, korišćenjem softverskih alata za izbor opreme, održavanja i korišćenja Simensovih proizvoda.\nSimens organizovao „Dane industrije“ was last modified: June 6th, 2013 by Redakcija\nDani industrijeSiemensSimensSimens Srbija


''Šumadijsko zlato'' samo 10 dinara po kilogramu: Seljaci nezadovoljni - iKragujevac\n''Šumadijsko zlato'' samo 10 dinara po kilogramu: Seljaci nezadovoljni\nutorak, 16 jul 2019 13:15\nOvogodišnji dobar rod šljive preseo je seljacima u Šumadiji - vrhunska „čačanska rana“ juče se u selu Trnava kod Kragujevca otkupljivila za svega deset dinara po kilogramu!\nHladnjičari su ovu vrstu šljive koja prva na svetu stiže u Srbiji pre nedelju dana otkupljivali po ceni od 60 dinara za prvu, odnosno 40 dinara za drugu klasu. To je izazvalo revolt šumadijskih proizvođača.\n"Ni na toj ceni ne postoji zarada, nismo ni na „nuli“. Prošle godine cena je bila sto dinara", kaže mladi proizvođač Miloš Jevremović (30), koji je u rodnom selu Malo Krčmare u račanskoj opštini na porodičnom imanju sa bratom i ocem zasadio pet hektara. Preko trideset tona morali su da stave u buriće i da peku rakiju, „kako bi spasili šta se spasti može“.\n"Pa neka stoji. Preživećemo nekako, ali nam predstoji neizvestan period. Ljudi u Šumadiji seku stabla izrelvortirani, hrane svinje... Država ne garantuje cenu otkupa, ostavljeni smo na milost i nemilost sposobnosti ili nesposobnosti hladnjičara čiji je broj ove godine ograničen. Umesto da se pusti zdrava konkurencija", kaže Miloš.\nProšle godina šljiva „čačanska rana“ otkupljivana je po ceni od sto dinara po kilogramu. Na kvantašu u Moskvi cena je bila 2,5 evra, a u supermarketima četiri evra po kilogramu. Zarada kada se odbije cena prevoza tzv „hladnjačara“ bila je oko 80 eurocenti po kilogramu, baš koliko dobije i seljak pored svih jednogodišnjih ulaganja. Kada se ona odbiju na ovoj ceni zarada seljaka je 20 dinara, ili 18 eurocenti na ceni od sto dinara. Ove godine šljiva je kratko otkupljivanja po ceni od 60 dinara\nSamo nekoliko dana od početka otkupa dogodio se najcrnji mogući scenario. „Hladnjičari“ su obavestili seljake da je izvoz u Rusku Federaciju obustavljen, a samim tim i otkup. Ogromne količine šljive stoje u hladnjačama, a seljaci jednostavno ne znaju kud će sa rodom.\nDragan Jovanović iz sela Zagorice je još na početku otkupa javno na društvenim mrežama iz protesta hranio svinje i ovce prvoklasnom šljivom „čačanskom ranom“.\n"Hoće lopovi za džabe", napisao je Jovanović u komentaru ispod fotografija na kojima svinje i ovce hrani „šumadijskim zlatom“.\nSami „hladnjačari“ nisku cenu otkupa u početku pravdali su činjenicom da je šljiva stigla dve nedelje kasnije i da je na tržište Rusije ona stigla iz Ukrajine i drugih država čime je oborena prošlogodišnja cena za 40 odsto. Međutim, novi šok i zaustavljanje izvoza u Rusku Federaciju izazvao je kolaps na tržištu.\nOtkupljivači se sada žale „da su im hladnjače pune da se sada navrat nanos snalaze da prodaju šta mogu u Nemačkoj i na zapadu i da su i oni na gubitku“.\n"Sigurno se opet muvalo sa reeksportom. Srpska šljiva je najkvalitnija i ne postoji ni jedan razlog da se prestane sa njenim izvozom. Otkupljivati prvoklasnu šljivu za deset dinara i stavljati je u refuz je za robiju. Ne gubi samo seljak, već i država, a bogate se preprodavci i kompanije koje imaju novca da dođu do finalnog proizvoda", kaže Goran Jovanović iz sela Čumić kod Kragujevca.


Američki senat pozdravio kandidaturu Srbije za EU\nSenat u zasjedanju\nSenat SAD usvojio je rezoluciju u kojoj čestita Srbiji na podnošenju kandidature za članstvo u Evropskoj uniji i aktivnim naporima da se integriše u Evropu i globalnu zajednicu. Senat takođe poziva Savet EU da pravovremeno zauzme jasan stav o kandidaturi Srbije za članstvo i da nastavi aktivno da podržava evropske aspiracije svih zemalja Zapadnog Balkana.\n"Senat čestita narodu Srbije na opredeljenju za demokratiju, slobodno tržište, toleranciju, nediskriminaciju i vladavinu prava", ističe se u rezoluciji 483, čiji su predlagači senatori George Voinovich, John Kerry, Richard Lugar, Jeanne Shaheen i Benjamin Cardin.\nU tekstu rezolucije ukazuje se na Sporazum o stabilizaciji i asocijaciji, u kojem je EU iskazala spremnost da integriše Srbiju u glavne evropske političke i ekonomske tokove.\nIstovremeno, Senat poziva Vladu Srbije da pojača napore na hvatanju Gorana Hadžića i Ratka Mladića i njihovom prebacivanju u Hag i da u potpunosti sarađuje s Haškim tribunalom.\nUz isticanje da je demokratski izabrana Vlada Srbije opredeljena da regionalne sporove rešava diplomatijom i pod okriljem međunarodnog prava, Senat u rezoluciji pozdravlja odluku Vlade da se 2006. pridruži Partnerstvu za mir.\nU tekstu rezolucije podseća se da se ove godine navršava decenija napora Srbije da se reintegriše u Evropu i globalnu zajednicu što, kako se ističe, uživa podršku SAD, čiji deo je bila i poseta potpredsednika SAD Džozefa Bajdena Beogradu.\nRezolucija ne znači promenu politike\nAmerički i domaći posmatrači ne pridaju, međutim, isti značaj ovom dokumentu.\nSenatska rezolucija je gest kojim se reafirmiše američka podrška evropskim naporima Srbije, ocenjuje za Radio Slobodna Evropa Marko Papić, analitičar STRATFOR-a, američke agencije za globalna strateška istraživanja, ali ističe da ona ne donosi ništa novo, niti ima obavezujuću snagu.\n“To ne znači promenu američke politike prema Srbiji, koje su i do sada podržavale napore Srbije na putu ka Evropskoj uniji. Rezolucija Senata Sjedinjenih Američkih Država reafirmise tu podršku, ali treba dodati da ta rezolucija nema izvršnu snagu. Njeno usvajanje ne znači da će Sjedinjene Države, recimo, promeniti svoju politiku prema nezavisnosti Kosova ili da će biti umanjene razlike izmedju Sjedinjenih Država i Srbije u pogledu politike neutralnosti Srbije, na primer. Ona predstavlja samo lep gest, ako hoćete, ne više od toga”, pojašnjava Papić.\nUpitan da oceni značaj i domet dela Rezolucije u kojem se Evropska unija poziva da pravovremeno zauzme jasan stav o kandidaturi Srbije za članstvo, Papić kaže da ni u tom pogledu ovaj dokument ne donosi mnogo novog.\n“Sjedinjene Države su oduvek podržavale proširenje Evropske unije, kao i članstvo Srbije u EU. Moguće je da je namera bila da se Evropska unija malo pogura da uzme u obzir napore Srbije, ali na Uniju neće uticati neobavezujuća rezolucija Senata. Dakle, ona zaista nema toliki značaj. Da je kojim slučajem predsednik Obama lično uložop veliki napor da od ovoga učini prioritet svoje spoljne politike – da – to bi već bilo nešto drugo, ali ovo glasanje neće ništa bitno promeniti”, ističe Papić.\nS ove strane Atlantika senatska rezolucija je dočekana uz više entuzijazma. Iako nema obavezujuću snagu, Rezolucija Senata SAD je vrlo značajan gest i vrlo korisna poruka, smatra Sonja Liht, predsednica Spoljnopolitičkog saveta Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\n“Sama činjenica da se Senat odlučio na takav jedan gest pokazatelj je da se možda povećava interesovanje za ovaj deo sveta i, konkretno, za evropsku budućnost Srbije – i to je značajno jer se sticao dojam u poslednje vreme da se Srbijom bave sve niži nivoi u američkoj administraciji, što naprosto nije dobro, posebno ako se imaju u vidu svi problemi koji su još uvek pred nama i ogroman uticaj Sjedinjenih Država kako na pitanja vezana za Kosovo, tako i za Bosnu. Ja procenjujem da je ovaj dokument rezultat, konačno, i toga što je jedan od njegovih predlagača, senator Voinović, bio na briselskom forumu, učestvovao u panelu sa predsednicima Tadićem i Josipovićem i bio izuzetno srećan time što je čuo, video i doživeo. Sigurna sam da je takav jedan novi vetar, novi pozitivan i konstruktivan duh, uticao na njega da inicira takvu jednu rezoluciju. Naravno, vrlo je značajno što ju je Senat jednoglasno usvojio”, ocenjuje Sonja Liht.\nZnačaj rezolucije Senata slično ocenjuje i Tanja Miščević, profesorka Fakulteta političkih nauka u Beogradu i bivša šefica Kancelarije Vlade Srbije za evrointegracije.\n„Sama činjenica da se o tome raspravljalo u Senatu je vrlo značajna, posebno što rezolucija tog tipa podrške jednoj državi koja je tako daleko od Amerike govori o postojanju konsenzusa, što je jako važno imati na umu. Za nas je veoma važna stvar i dobar znak razumevanje napretka koji je u Srbiji učinjen od strane Sjedinjenih Američkih Država, kao i razumevanje našeg stepena procesa evropske integracije. To je, dakle, jako važan znak podrške i pomoći daljem napretku Srbije, pre svega u procesu evropskih integracija”, zaključuje Tanja Miščević.