Lekarima hleba preko pogače | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Lekarima hleba preko pogače\nLekarima hleba preko pogače\nVIDEO K9: Novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti je lekarima omogućio hleba preko pogače, a na uštrb građana, koji nedostatak adekvatne zdravstvene nege i predugačke liste čekanja sada praktično "leče" ozakonjenom korupcijom, smatraju u Nevladinoj organizaciji Doktori protiv korupcije.\nZdravstvo je, ispred sudova, policije i carine, najkorumpiranija institucija u Srbiji, pokazalo je istraživanja precepcije građana o borbi protiv korupcije koje je tokom prošle godine radio USAID.\nBoljoj situaciji u ovoj oblasti svakako nije dopreneo novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti iz aprila ove godine, koji je dozvolio postojanje paralelne državne i privatne prakse lekara, kao i neprimerenu praksu davanja poklona lekarima u iznosu do 462 evra, kažu u NVO Doktori protiv korupcije.\n“Taj zakon omogućava korupciju. Imate dva člana koja su zbilja baš koruptivna. Jedan je član 60. Ranije je to bio član 199 koji omogućava da državni lekar radi privatno. Znači, to je neverovatna situacija. Ja često, uz dozu ironije, komentarišem i kažem, pa zašto onda carinik ne bi mogao da bude špediter poslepodne, ili sudija advokat”, kazao je dr Draško Karađinović ispred NVO Doktori protiv korupcije.\nOvaj član Zakona, prema njegovim rečima, podriva sistem, jer model zdravstva nikako ne može da počiva na konfliktu interesa.\nDrugi je takozvani “bakšiš član” kojim je dozvoljeno da lekar primi poklon u vrednosti od oko 400 evra, što Karađinović naziva apsurdom.\n“Koliko je zakon ceo koji omogućava državnom lekaru da bude privatnik u isto vreme, a potom, pošto to očigledno nije bilo dovoljno, omogućava mu da na radnom mestu, u državnoj bolnici primi poklon od 430 ili 450 evra, pokazuje koliko je taj zakon neverovatan”, istakao je dr Karađinović.\nSvoju zahvalnost lekaru koji prima platu iz budžeta koji se puni porezom tih istih građana koji sede po čekaonicama, pacijenti ne bi trebali da izražavaju novcem ili poklonima, već bi naprotiv, takva praksa morala biti najstrože zabranjena, smatra on.\nOsim rekonstrukcije infrastrukturnih zdravstvenih objekata, koju treba pohvaliti, dodao je Karađinović, država bi morala da obezbedi sve druge uslove koji će građanima omogućiti pravovremenu i kvalitetnu zdravstvenu uslugu.\nPrethodni tekstZašto su utihnuli protesti?\nSledeći tekstBudžet AP Vojvodine 74,9 milijardi dinara nakon rebalansa


Šest institucija bez odbora za reviziju - Crno beli svet\nNacionalna kancelarija za reviziju (NKR), je u svom izveštaju o reviziji za 2019. godinu, ukazala na nedostatke u ovom sistemu revizije.\nOd 70 javnih institucija koje imaju svoje budžete, inače poznate kao budžetske organizacije, koje ispunjavaju kriterijume da uspostave jedinice za internu reviziju, propisane Uredbom 01/2019 o osnivanju i sprovođenju interne revizije, njih 5 nije osnovalo ovu jedinicu, uz obrazloženje da nemaju dovoljan budžet, i pozivajući se na nemar, ali i na neuspehe u procesima zapošljavanja.\nČlan 5 ove uredbe u stavovima koji slede, predviđa da subjekat u javnom sektoru koji raspolaže budžetom od 3 do 7 miliona evra, mora imati najmanje dva interna revizora, dok svaki javni subjekat koji raspolaže budžetom većim od 7 miliona evra mora imati najmanje tri revizora.\nSa druge strane, više od polovine budžetskih organizacija koje su osnovale ovu jedinicu za internu reviziju ima manji broj revizora nego što je predviđeno uredbom.\nDalje, izveštaj pominje kao izazov uspostavljanje odbora za internu reviziju, sa 6 budžetskih organizacija od njih 65, koje nisu osnovale ovaj odbor za reviziju.\n„Ono što je i dalje izazov je neuspostavljanje odbora za reviziju (OR ) u svim organizacijama. Od 65 BO, u njih (6) OR nisu osnovani 2019. godine. Među njima se nalaze: Južna Mitrovica, Ranilug, Agencija za verifikaciju i uporedbu imovine, CIK, Institucija ombudsmana i MONT”, stoji u izveštaju revizora.\nDalje, od 57 budžetskih organizacija, u kojima je funkcionisao odbor za reviziju, primećeno je da su u njih 15 ovi odbori održali manje od 4 sastanka, zahtevanih odnosnim Administrativnim uputstvom. Takođe, 28 odbora za reviziju nisu podneli godišnji izveštaj u skladu sa uputstvom. Prema revizoru, ovo pokazuje da odbori za reviziju još uvek nisu delotvorni u potpunom podržavanju rada jedinica za internu reviziju.\nSistem unutrašnje kontrole, uprkos poboljšanju u odnosu na prethodnu godinu, još uvek nije na zadovoljavajućem nivou, dok su interne revizije mnogo više usmerene na ocenu usaglašenosti, a manje na revizije učinka sistema.\nGlavni revizor u Odeljenju za opštine NKR-a, Luljeta Morina, takođe govori o pravnoj infrastrukturi koja propisuje kriterijume za uspostavljanje jedinica za internu reviziju. Pored onih budžetskih organizacija koje su dužne da uspostave ovu revizorsku jedinicu shodno budžetu, Morina se osvrće na to kako budžetske organizacije koje imaju budžet manji od 3 miliona evra dobijaju usluge interne revizije.\n„Iako ove jedinice imaju budžet do 3 miliona, one ne uspostavljaju jedinicu za internu reviziju, već usluge revizije dobijaju preko druge institucije, koja ima svoju jedinicu za internu reviziju, ali uvek uz saglasnost Ministarstva finansija, u smislu angažovanja profesionalne kompanije za internu reviziju ili dobijanja odobrenja Ministarstva finansija ili osnivanjem zajedničke jedinice za reviziju, čije kriterijume ponovo određuje Ministarstvo finansija“, istakla je ona.\nPozivanje na odgovornost i izazovi internih revizora\nGlavni revizor u Odeljenju za opštine NKR, Luljeta Morina rekla je nešto više o tome kome su interni revizori odgovorni.\n„Na lokalnom nivou su direktno odgovorni i njihov godišnji plan odobrava predsednik opštine, a ako postoji posebna vanredna revizija koja nije uključena u plan, na njegov zahtev se vrši vanredna revizija. Dok u ministarstvima to čini ministar u javnim preduzećima odbor za internu reviziju formira odbor direktora. Oni ovim telima predočavaju svoje planove, strateški plan”, kaže Morina.\nMorina dalje ističe da su novim Zakonom o zaradama, zarade internih revizora izjednačene zaradama u Nacionalnoj kancelariji za reviziju, ali ovaj zakon još uvek nije na snazi usled nemara, još uvek nije uređen i kaže da je o ovom pitanju bilo reakcija službenika za internu reviziju.\nMorina kaže da su zarade internih revizora ostale po starom zakonu.\n„Budući da nije na snazi, zarade su ostale na nivou na kome su bile po starom zakonu, uključujući centralni nivo ili ministra, koji propisuje da je zarada direktora ekvivalentna zaradi stalnog sekretara, dok su drugi službenici dobili koeficijent od oko 700 evra. Iako je u javnim kompanijama nešto drugačije, jer se zarada određuje na osnovu njihovog budžeta, tako da ovo pitanje nije jednoobrazno.” ističe ona.\nOna dalje dodaje da su glavni problemi javnih kompanija verovatno i nedostatak budžeta, prijave kandidata, u skladu sa novim zakonom, moraju biti propraćene i licencom internog revizora, a nedostatak ovih ljudi je problematičan.\nRevizor Morina kaže da su oni koji vrše revizije, u samom startu dužni da pogledaju rad interne revizije, odnosno kvalitet njihovih izveštaja.\nPrema Morini, zvaničnici jedinica za reviziju u razgovorima nisu isticali da nisu nezavisni.\n„U izjavama službenika koje prikupljamo, eventualno u razgovorima sa njima, poput onih o tehnikama revizije, nijedna jedinica za internu reviziju niti službenik nije izjavio da nemaju svoju nezavisnost. Zapravo oni se, u svojim odgovorima, barem raduju svojoj nezavisnosti”, poručuje Morina\nMeđutim, moguće je, govoreći na osnovu praksi, da nije potpuno profesionalno razvijena.\nOna dalje dodaje da opštine imaju, na primer službenike za reviziju koji nisu pohađali ili su pohađali obuku ali nisu previše pripremljeni, ali da smatra da veliki deo revizorskih jedinica i eventualno službenika za reviziju ima odgovarajuću spremu.\nNa pitanje da li se interni revizori suočavaju sa različitim pritiscima?, glavni revizor Odeljenja za opštine, Morina kaže da nema informacija o takvim preprekama.\n„Nemam informacije da takve prepreke postoje, jer bih upravo ja pokrenula pitanje odbora za reviziju. Na neki način, odbor za reviziju se obrazuje na osnovu uredbe, ona je u određenom obliku obavezujuća, i kada se radi o kvalitetu njihovog rada i o preporukama i da vrši pritisak na upravu da te preporuke i primeni“, ističe ona.\nOna dalje dodaje da je možda odbor za reviziju telo koje bi prosto moglo da pogura jednog predsednika opštine, jednog ministra da primeni preporuke jedinice za internu reviziju.\nUpražnjena mesta i smene u javnim preduzećima\nJavna preduzeća na Kosovu i dalje beleže velike nedostatke u sistemu finansijskog upravljanja i kontrole te trebaju suštinska poboljšanja.\nZbog lošeg kvaliteta finansijskih sistema predstavljenih u Godišnjim finansijskim izveštajima javnih preduzeća, od 14 preduzeća koja je prošle godine revidirao generalni revizor, revizor je za njih 13 dao neizmenjeno mišljenje dok je u pojedinačnim godišnjim finansijskim izveštajima nekih preduzeća bilo i materijalnih grešaka.\nU javnom preduzeću „Autobuska stanica” a.d, u Prištini, revizor je našao da je radno mesto službenika za internu reviziju bilo upražnjeno do aprila ove godine. Uprkos činjenici da je preduzeće sprovelo aktivnost zapošljavanja, uspešan kandidat nije izabran zbog nezainteresovanosti kandidata da se prijave, zbog čega je ovo lokalno preduzeće moralo da ponovi konkurs.\nDa ovo javno preduzeće nije imalo uspostavljenu jedinicu za reviziju, kaže i revizor NKR-a, Luljeta Morina, koja podvlači da je na ovu preporuku odgovoreno ove godine.\n„Nacionalna kancelarija za reviziju je prošle godine sprovela reviziju 14 javnih preduzeća, od kojih dva nisu imala uspostavljenu jedinicu za reviziju. „Autobuska stanica“ Priština je tokom završnog sastanka održanog sa revizorom, odnosno tokom faze izveštavanja, priznala da su 2020. godine, sproveli ovu preporuku, dakle uspostavili su jedinicu za internu reviziju, prema informacijama tamošnjih direktora“, kaže ona.\nZa javno preduzeće KRM „Uniteti“ u Mitrovici, revizor Morina kaže da ono nema jedinicu za internu reviziju.\nZa razliku od gorepomenutih javnih preduzeća u kojima je bilo upražnjenih radnih mesta revizora, KALLXO.com je izveštavao da je Bord Regionalne vodovodne kompanije RVK „Priština” smenio svog internog revizora. Ovo je potvrdio i sam predsednik ovog Borda, Mentor Hyseni.\nRazlog za smenu prema rečima predsednika ovog odbora bio je taj što nije sprovedena revizija visokorizičnih područja\n„Razlog je što nije izvršio reviziju visokorizičnih područja, kako me je odbor obavestio. Kao direktor Borda, jedini organ koji ima nadležnost nad njima je odbor za reviziju”, citira se da je izjavio Hyseni\nIsta sudbina zadesila je i internog revizora „Pošte”, Blerima Krasniqija. Saopštenje za štampu navodilo je da je smenjen bez nekih bližih detalja, dok je Mimoza Vila imenovana za vršioca dužnosti službenika za internu reviziju.\n„Odbor za reviziju JP „Pošta Kosova”, danas je održao sastanak i doneo je sledeće odluke: Smenjuje se sa svoje funkcije g. Blerim Krasniqi sa radnog mesta službenika za internu reviziju JP „Pošta Kosova” a.d. Na mesto službenika za internu reviziju, u svojstvu vršioca dužnosti, imenuje se gđa Mimoza Vila”, stoji u obaveštenju.\nIako prošle godine nije bilo posebnih preporuka namenjenih sistemu interne revizije za javno preduzeće „Železnice Kosova” a.d. ipak su, slični problemi sa konkursima za zapošljavanje revizora nastupili i 2017. i 2018. godine.\nInače, interni revizor kompanije „Bifurkacija” nije u potpunosti realizovao plan, što je nastupilo usled nedelotvornog funkcionisanja JIR-a i odsustva nadzora od strane Odbora za reviziju.\nOrganizovana dezorganizacija interne revizije u opštinama\nPojedinačni izveštaji revizora za značajan broj opština otkrivaju različite razloge nedostataka i slabosti u funkcijama interne revizije.\nOpštine Glogovac, Kačanik i Srbica nisu imale kompletnu jedinicu za internu reviziju prema kriterijumima, ali i neke druge opštine sa obrazloženjem, da im nije odobreno zapošljavanje kandidata za ova radna mesta.\nSlično Ministarstvu pravde, i u Opštini Đakovica u kojoj predsednik Odbora za reviziju ne bi trebalo da bude na rukovodećoj funkciji, dve trećine (2/3) članova moraju da budu spoljni, a ostatak bi trebalo da čini interno osoblje subjekta iz javnog sektora.\nU Opštini Đakovica, predsednik Odbora za reviziju nalazi se na mestu šefa sektora za privredu, što u skladu sa ovim uputstvom nije dozvoljeno, zbog čega Odbor za reviziju nije bio u funkciji. Ova situacija je nastupila zbog toga što se uprava nije na odgovarajući način postarala da zameni predsednika odbora za reviziju.\nZbog nedovoljne pažnje predsednika opštine, slučaj u kome su ovaj odbor činili samo interni takođe se desio i u Opštini Štimlje.\nZbog nemogućnosti da obezbedi spoljno osoblje koje bi učestvovalo u radu Odbora za reviziju, Opština Mitrovica nije osnovala ovaj odbor.\nIako je javno preduzeće RVK „Priština“ smenilo svog internog revizora, zbog toga što nije sproveo reviziju visokorizičnih područja, isto nije postupila i Opština Kosovo Polje, pošto revizorski izveštaj navodi da interna revizija nije obuhvatila visokorizična područja: kao što su vlastiti prihodi, troškovi nabavke, subvencije itd.\nDok, usled nemogućnosti opštine da isplati naknadu članovima Odbora za njihove sastanke i angažovanje, Odbor za internu reviziju u Opštini Uroševac u 2019. godini nije održao nijedan sastanak, uskraćujući time pomoć́ NKR-u.\nGlavni revizor u Odeljenju za opštine u NKR-u, Lujeta Morina ističe koja je od severnih opština obavezna da ima jedinicu za internu reviziju\n„Opštine Zubin Potok, Severna Mitrovica, Leposavić́, Zvečan, Klokot i Parteš nemaju jedinice za internu reviziju. Novim Zakonom, Uredbom, koja propisuje ispunjavanje kriterijuma prema budžetu, samo Severna Mitrovica i Leposavić́ su u obavezi da imaju ovu jedinicu, jer njihov budžet premašuje 3 miliona, dok ostale nisu“, ističe revizor Morina.\nPrema Morini, Severna Mitrovica, koja nije obrazovala jedinicu za internu reviziju, pokušala je da otvori konkurs, na koji se odazvalo vrlo malo kandidata ili samo jedan kandidat, dok je konkurs za zarade poništen, da bi se utvrdila njegova zarada.\nMorina je dalje dodala da je na osnovu informacija kojima raspolaže, Opština Zvečan prošle godine koristila usluge interne revizije iz Ministarstva finansija, dakle na neki način su koristili internu reviziju jer su u obavezi da internu reviziju sprovedu najmanje jednom godišnje.\nS druge strane, Opština Mamuša je podnela ovaj zahtev, ali imajući u vidu da je zahtev podnesen sa zakašnjenjem, ona nije uspela da dobije ovu uslugu od Ministarstva finansija.\nMinistarstva nastavljaju da ignorišu internog revizora. Jedan broj ministarstva nije upotpunio svoje jedinice za reviziju i odbore za reviziju.\nZa razliku od Ministarstva lokalne uprave i Ministarstva rada i socijalne zaštite koja imaju funkcionalnu Jedinicu za internu reviziju i na zadovoljavajući način sprovode preporuke koje su im date, druga ministarstva nisu upotpunila ove jedinice i odbore za reviziju, dok neka druga ne uzimaju u obzir preporuke internih revizora.\nMinistarstvo javne uprave i ministar pravde zabeležili su slabu stopu sprovođenja preporuka internih revizora, sa manje od polovine ili izraženo u procentima preko 48 procenata. Problemi su takođe evidentirani u vladinim resorima kao što su: prosveta, regionalni razvoj i unutrašnji poslovi.\nAprila 2018. godine, nakon što je proglašen ukazom bivšeg predsednika Hashima Thaçija, stupio je na snagu Zakon o unutrašnjoj kontroli javnih finansija, a za njim je krenula i primena Administrativnog uputstva o osnivanju odbora za reviziju i Uredba o osnivanju i sprovođenju interne revizije, početkom 2019. godine.\nNovi zakon sastoji se od šest glava, od opštih odredaba do prelaznih i sadrži 36 članova čiji je cilj da urede sistem unutrašnje kontrole javnih finansija, što uključuje finansijsko upravljanje i kontrolu, internu reviziju i njihovo usklađivanje sa standardima.\nO internoj reviziji, koja je u žiži ove analize, govori se u trećoj glavi sa ukupno devet članova koji uređuju funkcionisanje i načela interne revizije, sastav i zapošljavanje, prava i odgovornosti kao i ograničenja i sukob interesa.\nDalje, unapređenje interne revizije takođe je jedan od ciljeva Strategije unutrašnje kontrole javnih finansija za period od 2015-2019, čiji je cilj da primeni program stručnog usavršavanja, kvaliteta i usklađivanja sa pravnim okvirom kako bi interni revizori imali potrebnu stručnu spremu.\nAko se osvrnemo u retrospektivi, pre nego što je ovaj zakon stupio na snagu vodile su se brojne rasprave u okviru gorepomenute strategije. Meseca oktobra 2016. godine, Odboru za nadzor javnih finansija koji je predvodio bivši poslanik Faton Topalli predstavljen je Predlog zakona o unutrašnjoj kontroli javnih finansija. U izlaganjima članova ovog odbora, bivši poslanik Ali Sadriu prepoznao je kao nedostatak, neuključivanje javnih preduzeća u ovaj zakon, dok je tadašnja članica ovog odbora, Synaver Rysha, izjavila da se korupcija ne može suzbiti degradiranjem revizora.


Šćepanović siguran, Partizan je ''u stanju da pobedi'' Igokeu - Sportske.net\nKK Partizan naciljao novog trenera, pregovori u toku!Partizanov dželat MVP kola Evrokupa, Srbin "izvisio"!Partizanovo iznenađenje za navijače!Ostoja progovorio o treneru i potvrdio - Partizan odbijao transfere i bolje finansijske uslove!Zašto Partizan ''nema ekipu sa napadačkim kvalitetima''?\n"Čeka nas Igokea koja je nakon startnog poraza vezala tri pobede i podigla samopouzdanje pred sutrašnji meč. Sa druge strane, siguran sam da smo u stanju da dođemo do pobede. Ali, da bismo do nje došli, potrebno je da pokažemo pre svega poštovanje prema sebi i dresu koji nosimo. Potrebno je da glavom i energijom budemo 100 odsto u utakmici, jedino tako možemo do trijumfa", rekao je Šćepanović za klupski sajt.\n"Svesni smo da nosimo grb koji mnogo vredi i još više obavezuje. Poštovanje prema tom grbu ili klubu se pokazuje zalaganjem na svakoj utakmici", istakao je Šćepanović.\nKapiten Partizana Novica Veličković rekao je da je jedini recept za pobedu da ekipa bude na maksimumu.\n"Ako nismo na maksimumu, onda smo itekako ranjivi. Igokea ima solidan tim, lepo su ukomponovani i sigurno nam neće biti lako, ali verujem da smo u stanju da se dignemo posle poraza i da odigramo dobru utakmicu", naveo je Veličković.


Amerikanci žele da istjeraju Ruse sa Krima i da zavladaju Crnim morem | Zvornik Danas\nAmerikanci žele da istjeraju Ruse sa Krima i da zavladaju Crnim morem\non: 16. јуна 2016 In: Svijet, VIJESTI\nVAŠINGTON,MOSKVA – NATO i SAD žele da istjeraju Rusiju sa Krima i zavladaju Crnim morem – u planu je stvaranje pomorske baze u neposrednoj blizini Krima, u kojoj bi bio prisutan eskadron sastavljen od diverzanata.\nAmerički ambasador u Bugarskoj Erik Rubin nedavno je izjavio da se u strateškom planiranju Pentagona razmatra otvaranje stalne pomorske baze na Crnom moru u sastavu Američke komande za specijalne operacije.\nRubin smatra da je dogovor sa bugarskom Vladom već postignut, te da se u narednim mjesecima očekuje značajno povećanje američkih borbenih potencijala u bazenu Crnog mora, uključujući i „primarnu specijalnu jedinicu“.\nOd 13. do 30. aprila na području Burgasa i Varne održane su združene vojne vježbe, u kojima je pored klasičnih pomorskih sastava učestvovala i grupa pomorskih diverzanata sa 70 ljudi.\nAmerička Specijalna jedinica „Nejvi sil“ stvorena je kako bi izvodila najsloženije tajne operacije po cijelom svijetu. Uglavnom, ove operacije uključuju eliminaciju terorista i drugih nepodobnih elementata koji se deklarišu kao neprijatelji SAD.\nOni obavljaju i čitav niz drugih posebnih zadataka širokog spektra, uključujući diverzantsku aktivnost, sabotaže, subverziju, operacije obuke i tehničke pomoći paravojnim i parapolicijskim jedinicama u različitim državama gdje su „ugroženi američki interesi“.\nProblem za SAD i NATO leži u tome što su Rusi, u međuvremenu, toliko ojačali svoje snage na Krimu da neki zapadni vojni eksperti tvrde da bi „lakše pala Moskva, nego Sevastopolj /glavni grad Krima/“. A, šanse da Moskva padne su – nikakve.\nIskonske želje Vašingtona da se Crno more pretvori u „jezero Atlantika“ su stare ideje.\nBrodovi NATO-a, prije svega SAD, praktično ne napuštaju ove vode. Oni neprekidno vrše rotaciju svojih pomorskih borbenih snaga, pa se pretpostavlja da se trenutno u Crnom moru nalazi operativna pomorska borbena grupa NATO-a.\nKrim, međutim, zbog svog specifičnog geografskog položaja i oblika, neodoljivo podsjeća na nepotopivi nosač aviona, navode vojni portali.\nRuski lider Vladimir Putin, uz pomoć vojnog ministra Sergeja Šojgua, napravio je od Krima „stravično jako uporište“.\nPored Kalinjingradskog „džepa“, ili granice koja dijeli Sjevernu i Južnu Koreju, to je trenutno najmilitarizovanija teritorija na svijetu.\nRusi ne sjede skrštenih ruku, pet od ukupno deset protivdiverzijskih brodova projekta „21980 Gračonok“ isporučeno je u sastav Crnomorske flote. Još pet ovakvih specijalizovanih patrolnih brodova gradi se u Zelendoljsku i nije isključeno da će uskoro svi otploviti za Krim.\n„Gračonok“ posjeduje hidroakustičnu stanicu „MG-757 Anapa“ koja otkriva podvodna transportna sredstva uglavnom u upotrebi ronilačkih diverzantsko-terorističkih grupa.\nTu je i specijalni podvodni uređaj „Falkon“, kojim se upravlja daljinski, putem TV-kamera, a koji može da radi na dubinama i do 300 metara.\nRusi su na Krim poslali i 112. brigadu Nacionalne garde – „Rosgvardija“, koja u svom sastavu takođe ima patrolne čamce opremljene tehnikom za otkrivanje podvodnih transportnih sredstava, od kojih su svi opremljeni adekvatnim naoružanjem za njihovo neutralisanje.\nMeđutim, najjače rusko oružje jeste – 102. samostalni odred za borbu sa podvodnim diverzantima ili „ljudi žabe“, jedinica analogna američkim specijalnim snagama. Ta jedinica je elita ruske Crnomorske flote i stacionirana je u Sevastopolju.\nNJihova selekcija, uvježbanost i motivacija na izuzetno su visokom nivou i, prema riječima načelnika Glavnog štaba mornaričkih snaga Olega Burceva, trenutno teško da imaju pandana u planetarnim razmjerima.


Poziv autorima da učestvuju na 9. Evropskom Fejsbuk pesničkom festivalu | Ki Fokus Poziv autorima da učestvuju na 9. Evropskom Fejsbuk pesničkom festivalu – Ki Fokus\nPoziv autorima da učestvuju na 9. Evropskom Fejsbuk pesničkom festivalu\nOrganizatori 9. Evropskog Fejsbuk pesničkog festivala, Banatski kulturni centar i Novosadski sajam, pozivaju pesnike da se prijave za učešće na ovom događaju. Ovogodišnji Festival biće održan 10. i 11. marta 2018. godine na Novosadskom sajmu u okviru Međunarodnog sajma knjiga.\nSlanjem jedne svoje neobjavljene pesme na maternjem jeziku, autori stiču mogućnost da govore svoje stihove na Međunarodnom sajmu knjiga u Novom Sadu, osvoje nagradu koja je objavljivanje zbirke pesama, kao i da njihove pesme budu objavljene u zborniku. Pored toga, stiču mogućnost da sretnu svoje Fejsbuk prijatelje pesnike i upoznaju nove iz raznih gradova i država, učestvuju na Festivalu putem Fejsbuka, ako su sprečeni da dođu u Novi Sad, a svojim učešćem steknu pravo da postanu državljani Pesničke republike i dobiju pasoš.\nAutori koji žele da učestvuje treba da pošalju jednu neobjavljenu pesmu na maternjem jeziku i lične podatke (ime, prezime, adresa, telefon) do 28. februara 2018. godine na e-mail: fejsbukfestival@gmail.com.\nPod neobjavljenom pesmom podrzumeva se pesma koja nije objavljena u katalogizovanoj publikaciji, u štampanoj ili elektronskoj formi (knjiga, časopis), a ne podrazumeva pesmu objavljenu na Fejsbuku, ličnom blogu i sl.\nPravo učešća na Festivalu imaju svi koji pišu poeziju bez ograničenja – starosnog, polnog, verskog, nacionalnog, profesionalnog.\nFestival svake godine okuplja, u virtuelnom i stvarnom svetu, oko 500 pesnika iz oko 20 država sveta, koji svoje stvaralaštvo predstavljaju na Fejsbuku, sa ciljem da njihovu virtuelnu pesničku komunikaciju pretvori u stvarnu gostovanjem na Novosadskom sajmu. Pesnici koji nisu u mogućnosti da prisustvuju Festivalu učestvuju virtuelnim putem preko Fejsbuka postavljanjem svoje pesme na Fejsbuk stranici Festivala.\nSve dodatne informacije moguće je dobiti putem e-mejl adres: fejsbukfestival@gmail.com\n← Svetski dan dece obolele od raka: Puštanje balona u znak podrške i sećanja\nGrad Kikinda sugrađanima poklanja koncert za Dan zaljubljenih →


REŠENJE KOSOVSKOG ČVORA NA "DEJTONU DVA": Velike sile spremaju Međunarodnu konferenciju za KiM! - Informer\nnovosti.rs | 16. 08. 2018.\nMeđunarodna konferencija na kojoj bi se postiglo konačno rešenje za kosovsko pitanja mogla bi da bude jedini izlaz iz situacije u kojoj su se našli Beograd i Priština posle više od sedam godina pregovora pod pokroviteljstvom Evropske unije\n- Pre toga je neophodno izbalansirati pritisak EU i SAD, pre svega, koji je dosad uglavnom bio fokusiran na Beograd. Odsustvo političke volje za kompromis od strane Prištine iziskuje i nešto drugačiji pristup međunarodne zajednice koja treba da šalje jasnu poruku da ne može biti trajnog i održivog rešenja ako jedna strana dobije sve, a druga ništa. Smatram da sui generis rešenje može da se nađe na konferenciji tipa „Dejton 2".\nUkoliko se ide na brzo rešavanje kosovskog pitanja, što je trenutno utisak, verujem da se format pregovora do kraja neće menjati. Ali, to ne znači da oko pronalaženja rešenja neće biti angažovanja i lobiranja uticajnih država poput SAD, Rusije ili Nemačke, koje su i dosad, svaka na svoj način, „nadgledale" ovaj proces - kaže nam Aleksandra Joksimović, predsednica Centra za spoljnu politiku.\nKosovo i Metohija Međunarodna konferencija Dejton 2 rešenje Srbija


IX Upravni odbor projekta „Ovde smo zajedno-Evropska podrška za inkluziju Roma“ - Minority News\nPaunović je napomenula da je za 17 preduzeća koja zapošljavaju 60 Roma/kinja uručena oprema čija ukupna vrednost iznosi oko 375.000 evra, podsetivši da je održan Prvi sajam zapošljavanja pripadnika romske manjine. Na Sajmu su predstavljene najbolje prakse u zapošljavanju Roma i Romkinja, i po prvi put su uključene i velike kompanije i mladi.\nZavršen je proces sertifikacije pedagoških asistenata, njih 191 je primilo diplome o završenom programu. Time je završen višegodišnji proces i asistenti su postali deo obrazovnog sistema Republike Srbije, naglasila je Paunović.\nU okviru projekta na konferenciji u Smederevu razgovaralo se o izazovima i šansama u inkluziji Roma. 32 lokalne samouprave su tom prilikom razmenile dobre prakse i iskustva sa drugim zainteresovanim opštinama. Uz to, potpisana je i Deklaracija o unapređenju položaja Roma na lokalnom nivou. Ovom prilikom je opštinama predstavljen i Vodič za osnivanje mobilnih timova koji treba da posluži širenju ovog vida lokalne saradnje.\nUspostavljena baza podataka za praćenje rezultata mera za inkluziju Roma na lokalnom nivou se intenzivno dopunjuje, a informacije iz ove baze uticaće na kreiranje politika nacionalnih i lokalnih institucija kao i na donošenje odluka donatora.\nPaunović je ocenila da su veliki rezultati postignuti u jednoj od najkompleksnijih oblasti, a to je stanovanje. Pored uspostavljanja Geografskog informacionog sistema za praćenje stanja u podstandardnim romskim naseljima, urađen je pregled i analiza svih do sada primenjivanih modela stanovanja u romskim naseljima. Izrađeno je 13 urbanističkih planova podstandardnih naselja u 11 opština. Zatim, u 14 opština je pripremljena tehnička dokumentacija za 20-ak infrastrukturnih projekata. Sa ovim projektima su se opštine prijavile na konkurs za fondove u okviru programa IPA 2013.\nDirektorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava je istakla da su uspešno okončane komponente u vezi sa pristupom osnovnim pravima, kao i obuka za više od 70 nevladinih organizacija.\nPaunović je istakla da je Vlada Republike Srbije preuzela da realizaciju započetih aktivnosti nastavi kroz Akcioni plan za primenu Strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja do 2025. godine.\nOna je ukazala da u narednom periodu treba usmeriti pažnju na dalje podizanje kapaciteta jedinica lokalne samouprave da složeni posao u oblati inkluzije Roma uspešno realizuju.\nŽivojin Mitrović, ispred Nacionalnog Saveta romske nacionalne manjine, je naglasio da je kroz ovaj projekat prvi put obezbeđena puna participacija pripadnika romske zajednice, od učešća u Upravnom odboru projekta do krajnjih korisnika.\nNikolas Bizel, šef prvog sektora operacija, ispred Delegacije Evropske unije u Srbiji, je IPA 2012 ocenio kao jedan od najuspešnijih projekata u oblasti inkluzije Roma koji se sprovodi u Srbiji. On je pohvalio čvrstu upravljačku strukturu projekta i napore koje projektni tim preduzima u podsticanju ciljeva predviđenih ovim projektom.\nJan Lueneburg, šef odeljenja za demokratizaciju Misije OEBS u Srbiji, je izrazio zadovoljstvo dinamikom realizacije projektnih aktivnosti i posvećenošću svih resora i projektnog tima koji su uključeni u realizaciju ovog projekta. Lueneburg je istakao da će Misija OEBS nastaviti da pruža podršku programima inkluzije Roma, ali i programima u oblasti zaštite ljudskih prava svih nacionalnih manjina.\nLojd Tudik, menadžer projekta, je detaljno predstavio postignute rezultate projekta u prethodnom periodu, uz posebno isticanje teme stanovanja, kao oblasti u fokusu na ovom sastanku UO.\nOznake:\tInkluzija ROma, Kancelarija za ljudska i manjinska prava


UNS traži mlade novinare i studente novinarstva za istraživanje trošenja budžetskog novca u poljoprivredi\nUdruženje novinara Srbije (UNS) raspisuje konkurs za četiri mlada novinara/ke i studente/kinje novinarstva motivisane da istražuju puteve novca državnih subvencija i trošenje budžetskog novca u poljoprivredi.\nPozivamo mlade novinare i studente novinarstva da istražuju trošenja budžetskog novca u poljoprivredi (Izvor: uns.org.rs)\nOdabrani studenti/kinje i mladi novinari/ke imaće priliku da na istraživačkim pričama rade sa iskusnim koleginicama i kolegama i sa njima zajedno objave podatke do kojih su došli.\nIstraživačke priče UNS će objaviti na sajtu i društvenim mrežama.\nBiografije sa kratkim motivacionim pismom koje ne prelazi 2000 karaktera treba poslati na imejl dragana.bjelica@uns.rs do 20. septembra 2020. godine.\nUNS će na istraživačkim pričama raditi u okviru projekta „Tragom budžetskog novca – novinari istražuju, a građani saznaju kako se troši novac u poljoprivredi“ koji je podržao UNDP.\n„Drugovi članovi“: Masovne prijave novinara za UNS, da li se umešala politika?\nUNS formirao klub frilensera (VIDEO)\nBurno u UNS – u pred izbore za novo rukovodstvo (VIDEO)\n← Vojtehovski sutra na saslušanju u Beogradu?\nFejsbuk neće dopuštati nove političke reklame u nedelji pred američke izbore →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Rudari prekidaju protest, ali ne nastavljaju proizvodnju uglja\n24. 11. 2021. 23:30 >> 23:37 0\nRudari prekidaju protest, ali ne nastavljaju proizvodnju uglja\nRudari iz Federacije BiH danas su odlučili da prekinu protest u Sarajevu ispred zgrade vlade tog entiteta BiH, iako njihovi zahtjevi nijesu ispunjeni.\nUmjesto nastavka protesta, rudari su donijeli odluku da do daljnjeg neće nastaviti proizvodnju uglja.\nPredsjednik Sindikata radnika rudnika Federacije BiH Sinan Husić rekao je okupljenim rudarima u Sarajevu da nijesu dobili odgovor iz Vlade Federacije BiH u vezi sa zahtjevima koje su joj postavili.\n"Do 15 časova nijesmo dobili dostojan odgovor i naši zahtjevi nijesu ispunjeni. Mi više ne čekamo, vraćamo se u rudnike uglja Federacije BiH. Imamo aktivnu radničku neposlušnost, koju Sindikat radnika rudnika BiH podržava. Nema proizvodnje uglja u rudnicima Federacije BiH. Nećemo početi s proizvodnjom dok svi naši zahtjevi ne budu prihvaćeni", kazao je Husić.\nProtest rudara u Sarajevu počeo je juče, a iz Vlade Federacije BiH u dva navrata su pozivali predstavnike rudara na razgovor, navodeći da neki od zahtjeva mogu da budu ispunjeni, a neki, poput smjene direktora sedam rudnika, ne.\nRudari nijesu pristali na pregovore, već su tražili bezuslovno ispunjenje svih zahtjeva.\nOsim smjene direktora sedam rudnika, koji posluju u okviru koncerna Elektroprivreda BiH, rudari su zatražili i smjenu generalnog direktora tog koncerna Admira Andelije.\nRudari traže stavljanje van snage pravilnika o radu i radnom učinku u Rudniku uglja Kreka, povezivanje radnog staža radnicima i minimalnu platu od 1.000 maraka (oko 500 eura).


Ministar Aleksandar Vulin razgovarao sa grčkim ambasadorom - Radio televizija Pančevo\n23. juna 2021. 23. juna 2021. 098\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srbije Aleksandar Vulin sastao se danas sa grčkim ambasadorom Jorgosom Djakofotakisom. Tom prilikom, Vulin je istakao da je naša zemlja veoma zahvalna Grčkoj na principijelnoj podršci teritorijalnom integritetu Srbije i nepriznavanju lažne države Kosovo.\nMinistar Aleksandar Vulin ocenio je da je saradnja policija Srbije i Grčke odlična i podsetio da je, na nedavno održanom trilateralnom sastanku ministara unutrašnjih poslova Srbije, Grčke i Kipra dogovoreno unapređenje saradnje putem stalnog održavanja ovakvih sastanaka, kao i konstantne razmene iskustava i zajedničke policijske obuke, posebno u oblasti borbe protiv organizovanog i visokotehnološkog kriminala, kao i ilegalnih migracija.\nNa današnjem sastanku, ministar Aleksandar Vulin i ambasador Jorgos Djakofotakis izrazili su uverenje da će potpisivanje sporazuma o zajedničkim policijskim patrolama dve zemlje omogućiti još efikasniju saradnju u oblasti reagovanja u vanrednim situacijama, kao i očuvanju javnog reda i mira.\nMinistar Vulin izrazio je nadu da će se uskoro održati zajednička vežba pripadnika srpskih, grčkih i kiparskih specijalnih jedinica.


Nemačka kancelarka Angela Merkel razgovaraće o regionalnoj saradnji sa čelnicima država Zapadnog Balkana na sastanku u Albaniji\nObjavljeno: 14.09.2021. 13:51h\nNemačka kancelarka Angela Merkel je u Tiranu stigla iz Beograda, gde se susrela sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem.\n- Geostrateški interes Evrope je članstvo zemljalja Zapadnog Balkana u EU, došla sam da pružim podršku Nemačke tim zemljama, koje su napravile veliki napredak na evropskom putu, poručila je nemačka kancelarka Angela Merkel u Tirani sad već davne 2015. godine.\nSada je, na svojoj oproštajnoj turneji po Zapadnom Balkanu šest godina kasnije, opet u Albaniji ponovila iste želje, nadanja i težnje.\nNemačka kancelarka Angela Merkel razgovaraće o regionalnoj saradnji sa čelnicima država Zapadnog Balkana na sastanku u Albaniji.\nMerkel se po dolasku u Tiranu sastala sa albanskim premijerom Edijem Ramom, a potom će biti organizovan sastanak sa premijerima Srbije, Crne Gore, Severne Makedonije, Bosne i Hercegovine i predstavnicima Kosova.\nAngela Merkel je u Tiranu na susret sa Ramom stigla iz Beograda, gde se susrela s Aleksandrom Vučićem i podržala ga na putu ka EU.\nKako piše Jutarnji list, Merkel je na svojoj poslednjoj turneji - posle 16 godina na čelu Nemačke, Merkel napušta aktivnu politiku nakon izbora 26. septembra - donela za svakog po nešto.\nPodržala je evropske integracije šest zemalja, ali upozorila da se okanu bilo kakvih razmišljanja o promenama ili korekcijama međusobnih granica, što naročito važi za Bosnu gde je novi visoki predstavnik Kristijan Šmit, njen bliski saradnik.\nMerkelinog naslednika na kancelarkoj poziciji čeka rešavanje problema Severne Makedonije čiji početak pregovora blokira Bugarska. Nemačka, kao "lokomotiva" EU će morati da odblokira i Albaniju ali i da Kosovu garantuje podršku i ubrzanje evroatlantskih integracija.\nAli agencija DPA navodi kako Merkel, na oproštaju, više predstavlja interese nemačke ekonomije (svim tim zemljama Nemačka je glavi ekonomski i investicioni partner) i važnija joj je stabilnost od demokratije.\nPRAVA ISTINA O ODNOSIMA SRBIJE I NEMAČKE: Nakon odlaska Angele Merkel, Vučić objavio SNIMAK! (VIDEO)\nAngela MerkelAlbanijaTiranaZapadni BalkanAleksandar VučićEU\nNUR SULTAN IMA SVOG ŠAMPIONA: Korejac Kvon je najbolji u Kazahstanu!


ISTORIČAR PREDRAG MARKOVIĆ: Prva epizoda "Nemanjića" nas posramila- a Hrvati su od nepoznatih kraljeva napravili pitu - MediaSfera\nStefan Nemanja kao i život njegove dece bio je jako uzbudljiv, pa su mogućnosti predstavljanja te veličanstvene epohe naše istorije u televizijskom formatu neograničene, pilot epizoda serije je izneverila očekivanja, ali treba sačekati da vidimo u šta će se serija razviti, kaže istoričar Predrag Marković.\nPosle emitovanja dugo očekivane pilot epizode serije „Nemanjići“ u programu Nacionalnog servisa nekoliko sati pre isteka 2017. godine, nastale su polemike u javnosti od onih da je pisanim uvodom trebalo gledaocima približiti epohu o kojoj je reč , do primedbi scenaristima Gordanu Mihiću i reditelju Marku Marinkoviću zbog loše glume, odsustva drame i upotrebe „modernog“ jezika kojim Nemanjići i njihovi savremenici nikako nisu mogli da govore.\nZa Markovića je međutim, kako kaže, najznačajnije kako će ova serija prikazati dinastiju Nemanjića, jer su oni jedna od najvažnijih evropskih dinastija Srednjeg veka sa čudesnim i komplikovanim životima u odnosu na koju , kako ocenjuje, junaci „Igre prestola“ izgledaju kao pojadnostavljeni strip junaci.\n„U dve generacije Nemanjići su osnovali državu i podigli je na nivo evropske ravnopravne sile. Osnovali su i crkvu i stvorili jezik. Stefan Nemanja je uspeo da se sretne dva najmoćnija Evrope – Fridrihom Barbarosom i Manojlom Komnenom, “ kaže on i dodaje da su svi očekivali da će najskuplji projekat u srpskoj kulturi, posle filma „Sveti Geogrgije ubiva Aždahu“ biti novi početak kako može da se na savremeni način i jedna od najvažnijih evropskih dinastija Srednjeg veka , ili kako su, recimo, „Hrvati od polupoznatih kraljeva uspeli da naprave pitu“.\n„Ali nas je pilot epizoda posramila“, kaže Marković uz opasku da Srednji vek na bioskopskim platnima i televizijskim ekranima u Srbiji kao da je uklet, jer za njega nema dileme da je promešen duh vremena u pilot epizodi koji najavljuje seriju „Nemanjići“.\n„U tom boju Stefan Nemanja drži govor u kojem kaže „Videli smo šta mogu da urade Srbi kada se slože“. To je bitka u kojoj je poginuo njegov brat što je neobično za takav motivacioni govor. Drugi element je rečenica koju izgovara Stefan Nemanja „Za krst časni i slobodu zlatnu“. Taj poklič je je nastao u 19. veku i koristi ga Mažuranić u knjizi „Smrt Smajlage Ccengića“ i Njegoš u „Gorskom vijencu“. Nisam siguran da je Stefan Nemanja čitao epske pesme iz 19. veka a sigurno nije čitao Mažuranića“ kaže Marković.\n„Dva dečaka Stefan i Vukan komentarišu bitku kod Pantina. Stefan u tom momentu ima 2 godine. Kako dete od dve godine može da bude tako izdžigljalo i da daje stručan vojno-politički komentar bitke”, kazao je Marković.\n„U našoj kulturi moramo da vratimo instituciju pažljive recenzije: red po red. Meni se dešavalo da potpišem recenzije knjiga koje sam samo prelistao. Kada sam ih kasnije čitao pažljivije čupao sam kosu od muke.“ kazao je Marković, koji insistira na tome da je, kada je reč o Nemanjićima, veoma važno poštovati istoriografiju.\n„Sveti Sava ima realistički portret u u manastiru Mileševa i znamo da je bio svetlokosi čovek sa svetlim očima. Verovatno je bio plavokosi kao dečak“.\n„On je režirao film „Banović Strahinja“ u kojem naslovnu ulogu igra Franko Nero. Svi treba da upute izvinjnje Zdravku Šotri. Film „Kosovski boj“ ima upade iz 21. veka kao u Zenekisovom „Povratku u budućnost“, ali to je nastalo usled kratkih rokova i malog budžeta. „Boj na Kosovu“ je, ocenjuje on, ipak pravljen na osnovu vrhunskog teksta Ljubomira Simovića„ kaže Marković.\nIstovremeno Marković upućuje i na to da su filmovi „Banivić Strahinja“ i „Boj na Kosovu“ naslonili na mit i epske narodnu poeziju, koja je odličan predložak za uzbudljive filmove za koje veruje da će tek nastajati u našoj kinematografiji.\nTagoviMarković Nemanjići Predrag serija


Građani sve zaduženiji, bankama duguju 2,4 milijarde KM @ InfoBijeljina \nKrediti koje su građani uzeli od banaka u Republici Srpskoj u prvoj polovini ove godine rasli su za pet odsto i iznose ukupno 2,4 milijarde KM.\nKrediti dati građanima porasli su za pet odsto u odnosu na kraj 2018. godine, koliko su porasli i ukupni depoziti. Međutim, brže su rasli depoziti na tekućim računima građana u odnosu na štednju građana.\nKrediti privatnim preduzećima porasli su za tri odsto, koliko i krediti dati Vladi i vladinim institucijama.\nBruto krediti na kraju juna ove godine iznosili su 5,1 milijardu KM ili 61,3 odsto bruto bilansne aktive i zabilježili su rast po stopi od tri odsto.\n„Veći rast od kredita u ovom izvještajnom periodu imale su hartije od vrijednosti, što može značiti promjenu u poslovnoj politici banaka“, naveli su u Agenciji za bankarstvo RS.\nOstale kategorije kredita nemaju značajno učešće u strukturi kredita. Krediti dati javnim i državnim preduzećima i ostali krediti imali su smanjenje, a krediti dati nebankarskim finansijskim institucijama i krediti neprofitnim organizacijama imali su povećanje u odnosu na kraj 2018. godine.\nBanke u Republici Srpskoj zaradile su u prvih šest mjeseci ove godine 50,9 miliona maraka. Iskazana neto dobit osam banaka na nivou bankarskog sektora Srpske manja je za pet odsto u odnosu na 30. jun 2018.\nOsam banaka koje posluju u RS imaju ukupnu aktivu od 9,01 milijardu KM.\nOdnos nekvalitetnih i ukupnih kredita je sa 30. junom 2019. godine iznosio 8,7 odsto i bio je očekivano viši u poređenju sa prosjekom EU zbog razlika u nivou razvijenosti.\n„Ovaj odnos se nalazi u dugoročnom padu, što predstavlja povoljan pokazatelj poslovanja banaka. Isto se odnosi na odnos nekvalitetnih i ukupnih kredita plasiranim stanovništvu (6,91 odsto) i pravnim licima (10,28 odsto) sa dugoročnim trendom smanjenja“, naveli su u Agenciji za bankarstvo RS.\nDodaju da je profitabilnost bankarskog sektora Republike Srpske viša u poređenju sa evropskim prosjekom, čime se kompenzuje veći rizik.


Od septembra opet onlajn nastava? Lekcije se već snimaju\nNaslovna Društvo Od septembra opet onlajn nastava? Lekcije se već snimaju\nRepublički krizni štab za suzbijanje kovida-19 trebalo bi narednih dana da razmatra mogućnost da od septembra đaci, umesto u školske klupe, ponovo sednu pred ekrane televizora i računara, odnosno da nastava bude organizovana onlajn.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević navodi da sa svojim timom uveliko diskutuje o mogućem uvođenju onlajn nastave od 1. septembra, piše „Politika“.\nBilo bi, kako ocenjuje, pošteno da Ministarstvo prosvete potpuno spremi i tu opciju, jer ima dobru platformu i uslove da ponovo pokrene časove od kuće.\nŠarčević navodi da to još uvek nije bila tema na sednicama Kriznog štaba, ali ukazuje na to da će tokom jula pokrenuti razgovor o onlajn nastavi na početku nove školske godine.\n„Već imam razrađene planove za starije osnovce, srednjoškolce i studente, sa njima neće biti problema. Mogli bismo da im uvedemo kombinovani nastavni režim u okviru kog bi deo gradiva učili od kuće, dok bi samo povremeno, podeljeni u grupe, dolazili u obrazovne ustanove. Đaci od prvog do četvrtog razreda su veći problem, jer ne mogu sami da budu kod kuće i za njih moramo do 1. septembra da spremimo više nastavnih scenarija. Naš onlajn nastavni sistem poredim sa nemačkim i slovenačkim modelom i mislim da smo se dobro prilagodili na ovaj novi način rada“, poručuje ministar za „Politiku“.\nPrethodni tekstTiodorović: Posle izbora i utakmice pravi pik epidemije za pet, šest dana\nSledeći tekstKon: Svakog koga sretnete možete smatrati zaraznim


Održana 79. sednica Veća opštine Lajkovac – GEM info\nOdržana 79. sednica Veća opštine Lajkovac\nTokom 79. sednice Veća opštine Lajkovac razmatrano je 5 tačaka dnevnog reda. Veće je usvojilo odluku o projektnom finansiranju i sufinansiranju projekata iz oblasti kulture, vezano za lokalitet “Anine“. Sredstva od naplate kazni za prekršaje u saobraćaju prema odluci Veća opštine biće iskorišćena za izgradnju pešačke i biciklističke staze u naseljenom mestu Rubribreza.\nVećnici opštine Lajkovac na održanoj 79. sednici razmatrali su 5 tačaka dnevnog reda. Jedna od najznačajnijih vezana je za projekat Zavoda za zaštitu spomenika kulture Valjevo, odnosno finansiranje arheoloških aktivnosti na lokalitetu “Anine“ u Ćelijama.\nVeće opštine Lajkovac razmatralo je predloge Izmena i dopune Programa korišćenja sredstava za finansiranje unapređenja bezbednosti saobraćaja na putevima opštine Lajkovac u 2018. godini.\nVeće je između ostalih tačaka razmotrilo i drugu izmenu Programa unapređenja kvaliteta zdravstvene zaštite stanovništva opštine Lajkovac, kojim je razmatrano finansiranje nabavke novog vozila. Direktorka DZ “Lajkovac“ Ljiljana Molerović najavila je da će tokom 2019. godine biti obezbeđena sredstva za angažovanje dva doktorka, imajući u vidu da je ove godine dva doktora iz lajkovačke zdravstvene ustanove otišlo na specijalizaciju.\nŠeruj post "Održana 79. sednica Veća opštine Lajkovac"\n← Svečano otvaren vrtić „Leptirić“ u Lajkovcu\nAsfaltirana ulica Milovana Petrovića u MZ Petka →


Konkurs za pohađanje prakse - Forum mladih sa invaliditetom\nHome / Radna praksa / Konkurs za pohađanje prakse\nKonkurs za pohađanje prakse\nKONKURS je otvoren za motivisane mlade sa invaliditetom, koji imaju do 35 godina i žele da steknu radno iskustvo kroz praksu u privrednim subjektima. U okviru tromesečne prakse, mladi sa invaliditetom će imati priliku da uče i da stiču iskustvo, pri čemu će od Foruma mladih sa invaliditetom dobijati i novčanu nadoknadu na mesečnom niovu za pokrivanje troškova prevoza i toplog obroka.\nSvakom od izabranih praktikanata će biti dodeljen mentor iz privrednog subjekta u kojem će pohađati praksu.\nPraksa traje 3 meseca: sredina marta – sredina juna 2018. godine\nRok za prijavu je petak, 23.02.2018.\nOpise pojedinačnih pozicija za praksu, kao i prijavni formular možete naći ovde\nNakon isteka roka za prijavu, vršiće se selekcija kandidata. Svi kandidati će biti obavešteni o ishodu selekcije.\nOdabrani kandidati će, pre početka pohađanja prakse, proći petodnevnu obuku za sticanje dodatnih znanja i veština u oblasti rada. Pohađanje obuke je obavezno za odabrane praktikante.\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti Forumu mladih sa invaliditetom putem telefona 011 3220632 (radnim danima od 09.00 do 17.00 h) i putem mail-a office@fmi.rs.\nPraksa se realizuje u okviru projekta „Radna praksa za mlade sa invaliditetom“, koji za cilj ima unapređenje zapošljivosti mladih sa invaliditetom kroz razvoj i primenu programa radne prakse.\nOčekivani rezultati projekta odnose se na uvećane mogućnosti za zaposlenje za mlade sa invaliditetom i sticanje novih znanja i veština putem pohađanja prakse, dok će, sa druge strane, poslodavci imati na raspolaganju pilotiran model prakse za mlade sa invaliditetom, uz primenu inkluzivnih procedura. Program prakse je razvijen kroz saradnju predstavnika poslovnog, civilnog i državnog sektora, sa iskustvom u oblasti zapošljavanja osoba sa invaliditetom.\nPoziv za podnošenje predloga projekata: “Aktivno uključivanje mladih sa invaliditetom/hendikepom u aktivnosti civilnog društva”\nRealizovan trening Aktivizacija omladinskih organizacija za socijalno uključivanje mladih sa invaliditetom/hendikepom\nZavršena obuka za mentore za osnaživanje dugoročno nezaposlenih osoba sa invaliditetom


Mala podrška javnog sektora za inovacije - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tMala podrška javnog sektora za inovacije\nGeneralna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu u autorskom tekstu na sajtu RCC navodi da Zapadni Balkan ulaže manje od jedan odsto BDP-a za inovacije i istraživanja, te da se samo 30 do 40 odsto poslovnih subjekata bavi inovacijama i većina njih se samostalno finansira, bez ikakve podrške javnog sektora.\nOna navodi da bi investiranje u inovacije ubrzalo reforme i dalo novi podsticaj razvoju regiona, te istovremeno stvorilo dobre mogućnosti za gradjane i zaustavilo sve veći odliv kvalifikovane radne snage.\nBosna i Hercegovina, Severna Makedonija i Srbija bile su, piše Bregu, medju prvih deset zemalja sveta po odlivu kvalifikovane radne snage u 2018. godini. U poslednjih pet godina 5,7 miliona ljudi je migriralo i napustilo Zapadni Balkan, što je jedna trećina stanovništva.\n“Tehnološka digitalna revolucija je globalnog karaktera, medjutim, brzina prilagodjavanja i reakcije na nivou politika su i dalje, s pravom ili ne, u velikoj meri nacionalnog ili regionalnog karaktera i odražavaju različite ekonomske strukture i društvene sklonosti”, navodi se u tekstu.\n“Inovacije otvaraju nova preduzeća i predstavljaju osnovni izvor rasta preduzeća i industrije”, navodi ona i dodaje da se inovacije brže šire na ujedinjenom tržištu i donose veću konkurentnost na globalnoj sceni.\n“Inovacije povećavaju sposobnost društva da na održiv i efikasan način deluje i rešava zajedničke probleme, obično uz primenu nove tehnologije”, navodi Bregu i dodaje da tehnologija iz dana u dan oblikuje svetsku ekonomiju te da su inovacije osnova konkurentnosti.


Budžetska kancelarija do marta 2018. – Bankar.me\nBudžetska kancelarija do marta 2018.\nJuly 16, 2017 Članci, CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nUkoliko Skupština usvoji izmjene pravilnika o sistematizaciji do marta 2018. godine, crnogorski parlament će biti prvi u regionu sa zvanično formiranom Parlamentarnom budžetskom kancelarijom (PBK) unutar svoje strukture, kazao je koordinator Vestminsterske fondacije za demokratiju (VFD) u Crnoj Gori Marko Sošić. On je kazao da se u martu završava projekat između Skupppine i VFD, koje su 19. maja 2016. godine potpisale memorandum o razumijevanju u cilju formiranja Parlamentarne budžetske kancelarije, u sklopu dvogodišnjeg projekta koji Vestminsterska fondacija za demokratiju sprovodi uz podršku ambasade Velike Britanije u Podgorici.\nIdeja je potekla od samog Odbora za ekonomiju, finansije i budžet, a predložila ju je za podršku ambasada Velike Britanije Vestminsterska fondacija za demokratiju, koja ima iskustva u jačanju parlamentarnog finansijskog nadzora, na osnovu najboljih praksi britanskog parlamentargoma. Nakon pripremnih radnji, PBK je započela sa radom 16. septembra 2016. godine, pod okriljem VFD-a Čine je dvoje istraživača, prethodno zaposlenih u službi Odbora za ekonomiju, uz koordinaciju rada od strane predstavništva VFD-a u Crnoj Gori, pojasnio je Sošić za “Dan”.\nPlan je da u početku istraživači budu angažovani od VFD-a i da prođu kroz intenzivan program obuka i pripreme probnih analitičkih proizvoda, da bi do kraja projekta postali sastavni dio Skupštine preko izmjena pravilnika o organizaciji i sistematizaciji Skupštine, rekao je on.\n“Rad ove kancelarije usmjeren je na pružanje podrške poslanicima u vršenju parlamentarne kontrole budžeta. Po uzoru na praksu najrazvijenijih parlamenata, projektom se namjerava stvoriti stručno jezgro koje će omogućiti Skupštini da značajnije učestvuje u budžetskom ciklusu, a poslanicima da imaju na raspolaganju podršku prilikom analize i rasprave o ključnim budžetskim dokumentima i zakonima sa značajnim fiskalnim uticajem”, naveo je Sošić.\nProjekat je u martu ove godine ušao u drugu fazu tokom koje će se raditi na prelasku budžetske kancelarije iz okrilja VFD-a u organizacionu strukturu Skupštine.\n“Kancelarija je na raspolaganju svim poslanicima, koji joj se obraćaju zahtjevima za istraživanje, u skladu sa pravilnikom o radu Parlamentarne budžetske kancelarije, uz sopstveni proaktivni rad na teme koje smatra potrebnim i od koristi poslanicima”, zaključio je Sošić.\nIstraživanja će biti dostupna javnosti\nU dosadašnjem radu, PBK je pripremila petnaest probnih analitičkih proizvoda, istraživanja i prikaza, a istraživači su prošli i kroz brojne obuke i trening programe, kao i studijske posjete parlamentima i budžetskim kancelarijama drugih zemalja, kazao je Sošić.\n“U pripremi je i internet stranica PBK preko koje će sva istraživanja biti dostupna i široj zainteresovanoj javnosti, kao vizuelizacijom podataka po 12 ključnih ekonomskih indikatora za petogodišnji period, i ona će biti redovno ažurirana. PBK je, između ostalog, pružila podršku poslanicima prilikom usvajanja Zakona o budžetu za 2017. godinu, kao i prilikom razmatranja važnih godišnjih izvještaja raznih institucija i zakona sa značajnijim fiskalnim uticajem”, rekao je on.\nPOJMOVIBudžet Crne Gore Budžetska kancelarija Parlamentarna budžetska kancelarija\nManjak u budžetu 70 miliona eura\nZeleno svijetlo za budžet: Bez povećanja minimalca i smanjnja doprinosa\nZa advokate, notare i savjetnike tri miliona


Politika - datum: 2018-08-20 BORIS RAONIĆ U RAZGOVORU ZA „DAN” OCIJENIO\nRaonić Radna grupa može da popravi izborne zakone U atmosferi ozbiljne političke krize, podrška iz EU, plan i prihvatanje dijaloga od strane DPS-a su blagotvorni, jer bez dijaloga nijedno društvo ne može da napreduje u bilo kojem pogledu. Ono što brine je takođe visok nivo animoziteta u opoziciji, pa će se veoma teško izboriti za ono što im je zajednički interes, a to su uslovi za fer izborni proces, kazao je Raonić\nProgramski direktor Građanske alijanse Boris Raonić kazao je u razgovoru za “Dan” da u Crnoj Gori već duže vrijeme vlada ozbiljna politička kriza, sa veoma visokim nivoom tenzija i nedostatkom elementarne komunikacije, koja sprečava kvalitetan politički život države.\nRaonić navodi da Plan za prevazilaženje političke krize i najavljena radna grupa mogu da poprave izborne zakone.\n– U atmosferi ozbiljne političke krize podrška iz EU, plan i prihvatanje dijaloga od strane DPS-a su blagotvorni, jer bez dijaloga nijedno društvo ne može da napreduje u bilo kojem pogledu. Ono što brine je takođe visok nivo animoziteta unutar opozicije, pa će se veoma teško izboriti za ono što im je zajednički interes, a to su uslovi za fer izborni proces. Naravno, ovaj ljetnji period služi za isticanje maksimalističkih zahtjeva prije procesa pregovora i dodatno homogenizovanje izbornih baza. Već od septembra nadam se da će se svi politički akteri ponašati državnički odgovorno i dati svoj doprinos da se konačno spuste tenzije i stvore uslovi da Crna Gora, po prvi put u istoriji, dobije rezultate izbora koji oslikavaju slobodno izraženu volju građana.\nOčekujete li da se OEBS i drugi iz međunarodne zajednice aktivnije uključe u proces definisanja boljih izbornih uslova?\n– Sve međunarodne organizacije moraju biti uključene u proces, kako bi doprinijele svojim znanjem i iskustvom, ali prvenstveno kako bi njihovo prisustvo spriječilo jeftinu politizaciju procesa. Ono što brine je da se vlast fokusira na usko tehničke detalje, dok je opozicija fokusirana na finese koje su imanentne suštinski demokratskim zemljama, dok proces treba da proizvede suštinske promjene i proizvede pravni okvir koji će trajati duže, a ne da se pojave inicijative za nove promjene nakon sledećih izbora. Takođe, brine i što opozicija ništa nije naučila iz prethodnih sličnih procesa, u kojima je DPS na kraju prihvatao njihove inicijative, koje su se pokazale kao po pravilu neefikasne, poput sprejova, elektronske identifikacije i sličnih.\nKako vidite odnos Vlade prema NVO sektoru, je li bilo opipljivog napretka poslednjih godina?\n– U Crnoj Gori moć odlučivanja nije uvijek u rukama Vlade, pa odnos prema NVO ne treba gledati iz uskog ugla. Postoje strukture u vlasti koje imaju „putinovski“ odnos prema NVO i njihova dominatna moć je rezultirala svim ovim problemima o kojima pričamo mjesecima. Sa druge strane, postoje odgovorne strukture u vlasti sa kojima je zadovoljstvo komunicirati. No, postoje problemi i kod NVO, koje nemaju znanja ili imaju parapolitičke ambicije što biva prepoznato kod Vlade, što ograničava komunikaciju. Problem je i na trećoj strani, ali nema dovoljno hrabrosti da se to kaže, a to su pojedini donatori koji kršeći svoja pravila podržavaju NVO sa radikalnim pristupom, čime vjerovatno nesvjesno i indirektno pogoršavaju odnose NVO i Vlade, jer se brojni NVO prilagođavaju tom donatorskom interesovanju, dok one NVO koje žele da iskreno rješavaju probleme zbog kojih su osnovane, ostaju bez sredstava.\nPartije moraju razmišljati o apstinentima\nDa li su i poslednje izbore u Podgorici i još deset gradova obilježile izborne krađe i manipulacije?\n– Atmosfera na poslednjim izborima nije bila demokratska. Svjedočili smo brojnim problemima, nekim i novim, na koje opozicija nije imala odgovor. Ali kako su prihvatli iste, sada imaju dovoljno vremena da razmisle svi. Zašto je toliki broj apstinenata, kuda vodi klijentelističko vođenje politike, da li je kadrovska baza dovoljno kvalitetna, koji su to prigrami i ideologije koje se nude i slično.


NovaEnergija.net » Foresighter za Novu Energiju – Prognoza kursa evra i ekonomije EU Foresighter za Novu Energiju – Prognoza kursa evra i ekonomije EU – NovaEnergija.net\nwritten by Nevena Jovanović April 18, 2016\nNeki ga nazivaju propalim eksperimentom i propalom valutom koja ne može opstati na dugi rok i koja je bila osuđena na propast još kada je uvedena u monetarni sistem Evropske Unije, dok neki smatraju da je Evropa odnosno da su njene noseće ekonomije isuviše jaki, temeljno izgrađeni i uređeni sistemi da bi se tek tako mogli urušiti, a kriza, bilo deflatorna ili dužnička postoji i Evropa ima znanje i moć da se izbori sa tim.\nKako god bilo, Evro je na velikom iskušenju i vreme će pokazati kakva je njegova sudbina zaista.\nU ovoj analizi, pokušaćemo da definišemo aproksimativnu prognozu kursa evra i kretanja ekonomije EU do 2020. godine.\nPostoji nekoliko scenarija o daljem razvoju događaja, ali stručna javnost se slaže u jednom: Niko ne može u potpunosti predvideti kako će svetska ekonomija pa i Evro zona izgledati za godinu dana, koji će odnosi valuta biti u svetu i da li je na pomolu početak rešavanja dužničko poverilačkih odnosa unutar Unije ili će se problem dodatno produbiti povlačeći za sobom u ambis kako zajedničku valutu, tako i sve vrednosti na kojima počiva EU.\nSuviše je mnogo faktora i nestabilnosti u celom svetu da bi se Evropska unija i njeni unutrašnji problemi mogli gledalti izolovano. Pominju se optimistična predviđanja da će Evropa polako ali sigurno napustiti zonu deflacije i ojačati, a u budućnosti ponovo povratiti staru slavu i poverenje investitora i centralnih banaka koje jedna rezervna valuta mora da ima da bi bila dugoročno stabilna.\nSa druge strane, stručnjaci koji predviđaju kolaps zajedničke valute pa i same Unije nisu usamljeni. Glavni razlog za to pominje se prevelika zaduženost pojedinih zemalja unutar same Unije, a koji dugovi samo teoretski mogu biti vraćeni bez ozbiljnog reprograma ili otpisivanja.\nIpak, uzimajući u obzir statističke podatke, istorijske i političke okolnosti, daleko više argumenata ide u prilog prognozama o postepenom oporavku i izlasku Unije iz krize u kojoj se našla.\nPod uslovom da se u narednom periodu ne dogode vanredne i nepredviđene okolnosti u vidu oružanih sukoba, kraha tržišta, svetskih valuta ili baknarskig sistema bilo gde u svetu (jer svetska ekonomija u dobroj meri funkcioniše po zakonu spojenih sudova), Evropska unija i Evro čekaju ipak nešto bolji dani.\nNapred ćemo izneti nekoliko prognoza vezanih za Evropsku uniju i Evro zonu do 2020. godine.\nPrema zvaničnicima EU i analitičarima, kritiča zona na pragu deflacije bi konačno trebala da bude iza Unije. Iz ove perspektive godišnja stopa od 2% koliko je projektovano za 2020 zvuči vrlo realno, ali podsećamo da su deflatorne krize često dublje i dugotrajnije od inflatornih i samo makroekonomisti znaju kako je teško izvući se iz začaranog kruga deflacije a da se dugoročno ne ugrozi monetarna stabilnost valute.\nTakođe, predviđeni rast BDP-a od 2,5% u 2020. godini nije preambiciozan gledajući u svetlu predviđenog oporavka Unije, međutim treba imati u vidu da se od razvijenog i zasićenog tržišta kakvo je evropsko veći rast i ne može očekivati.\nU odnosu na trenutnu situaciju, nezaposlenost na nivou Unije bi takođe trebala da padne ispod 10% do 2020.\nIako od mnogih investitora otpisan kao opcija za investiranje pre nego što FED podigne kamatnu stopu, nakon što je u decembru 2015. Evropska komisija objavila da će kamatnu stopu spustiti još dublje na -0.3% kao i da će nastaviti sa labavom monetarnom politikom do marta 2017 na tržištu se desilo nešto što je malo ko očekivao.\nNakon što je Evropska Centralna Banka nastavila sa kvantitativnim popuštanjem i spustila kamatnu stopu dublje na 0,3%, EUR nije izgubio na vrednosti. Naprotiv ojačao je. Šta se desilo zapravo?\nUsled izostanka restriktivnijih mera i većeg smanjenja kamatne stope, EUR je skočio u odnosu na Američki dolar za 3% u svega nekoliko sati, što ukazuje da je slab kurs Evra prema dolaru u većoj meri nego što se pretpostavljalo odnos kratkoročnih investitora i špekulanata prema ovim dvema valutama, a ne pokazatelj stvarne jačine dolara i nemoći Evra.\nČak ni podizanje kamatnih stopa od strane FED-a samo nekoliko dana nakon toga nije bitnije uzdrmalo EUR, jer je brojnim najavama očekivanog podizanja stopa u SAD, ovaj događaj već bio ukalkulisan unapred u odnos dveju valuta.\nUpravo ovaj događaj pokolebao je mnoge koji su predviđali da će dolar dugoročno preskočiti Evro i da se zadrži duže na tom nivou.\nUzimajući u obzir druge pokazatelje, naročito ekonomije SAD i loš uticaj jakog dolara na izvoz, i pored krize u koju je EU upala očekuje se da će Evro u narednih nekoliko godina dugoročno jačati u odnosu na dolar.\nŠto se tiče odnosa Evra prema Švajcarskom franku, sada je svima jasno da je Švajcarska Centralna banka prinuđena da monetarnu politiku prilagođava Evru, pa se očekuje stabilan odnos ove dve valute u narednih nekoliko godina, sa blagom tendencijom jačanja franka.\nAproksimativna prognoza kursa Evra i Švajcarskog franka u odnosnu na Američki dolar do 2020.\nGlobalno gledano, razloga je mnogo za zabrinutost, a predviđanje budućnosti nacionalnih i svetskih ekonomija nikada nije bilo teže i nezahvalnije. Međutim, ukoliko ne dođe do velikih potresa ili ako ne započne globalna kriza velikih razmera u vidu savršene oluje, EU ekonomija bi trebala da ostane stabilna, bez većih padova, ali i bez izgleda za nekim značajnim oporavkom.\nForesighter za Novu Energiju – Prognoza kursa evra i ekonomije EU was last modified: April 18th, 2016 by Nevena Jovanović\nTako je govorio Zakerberg: Pogledajte stari intervju osnivača Facebooka


Časopis Industrija :: Novi koncept platforme – DB Schenker povezuje Evropske poslovne centre - Nova transportna mreža povezuje 430 lokacija u 38 evropskih zemalja\nNovi koncept platforme – DB Schenker povezuje Evropske poslovne centre - Nova transportna mreža povezuje 430 lokacija u 38 evropskih zemalja\n26.07.2017 Komentari: 0\nDB Schenker međusobno povezuje sve evropske poslovne centre sa svakodnevnim konekcijama. Omogućena je brza distribucija robe i veća proizvodna fleksibilnost u evropskim kompanijama.\nTranzitno vreme od Budimpešte do svih evropskih destinacija – možete pogledati na sledećoj slici.\nNova DB Schenker mreža, koja povezuje 430 postojećih DB kancelarija u 38 evropskih zemalja sa novim logističkim sistemom, dizajnirana je kako bi mogla da primi sve veću potražnju za slanjem međunarodnih pošiljaka.\nKao rezultat novog koncepta međunarodnog drumskog transporta, tranzitno vreme između glavnih Evropskih poslovnih centara biće značajno smanjeno. U nekim slučajevima, tranzitno vreme može biti 24 h.\nPrednosti koncepta nove platforme:\n- Najveća evropska mreža\n- Dnevni polasci sa više od 430 terminala\n- Jedan logistički partner od početka do kraja transporta\n- 24-48 h do Nemačke, Švedske, Italije, Mađarske, Slovačke, Česke, Poljske\n- Više od 20 000 zaposlenih u novoj pan-evropskoj zbirnoj mreži, pomaže kompanijama širom Evrope da međusobno posluju.\n- Zaposleni upravljaju sa više od 280 000 pošiljaka dnevno i 32 000 direktnih drumskih konekcija nedeljno u Evropi.\nNovi koncept drumske platforme se takođe zasniva na optimizaciji slanja pošiljaka, konsolidacijom u planski raspoređenim terminalima, sa akcentom na očuvanju životne sredine.\nU svojstvu najvećeg provajdera u pružanju usluga drumskog transporta, DB Schenker je u mogućnosti da konsoliduje međunarodne pošiljke i da koristi nove logističke strategije, koje omogućavaju značajna smanjenja tranzitnog vremena kao i značajne redukcije štetnih CO2 emisija.\nDB Schenker Beograd je sa svim ostalim centralama povezan preko terminala u Budimpešti, dnevnim drumskim linijama, kako u uvozu tako i u izvozu.\nZahvaljujući najmodernijim tehnološkim dostignućima, status svake pošiljke može da se prati sa bilo kog mesta u bilo koje vreme.


Odbrojavanje do direktnog sukoba Rusije i NATO-a - Naša Borba\nNa otvorenu poruku vašingtonskih zvaničnika da američki cilj više nije samo odbrana Ukrajine, već i slabljenje Rusije, iz Moskve poručuju da već smatraju da su „u suštini” u ratu sa Severnoatlantskom organizacijom, pa upozoravaju na opasnost od nuklearnog sukoba i trećeg svetskog rata.\nTokom posete Kijevu prvi čovek Pentagona Lojd Ostin istakao je da je američki cilj da oslabi Rusiju. To je promena u odnosu na dosadašnju retoriku, koja se uglavnom zasnivala na tvrdnjama da Sjedinjene Države samo žele da se Ukrajina odbrani od agresora.\nKako je američki sekretar za odbranu objasnio u ponedeljak, SAD žele da vide Rusiju koja je toliko obesnažena da više ne može da napadne nijednu zemlju.\n„(Želimo) tako oslabljenu Rusiju da više ne može da radi stvari kao što je invazija na Ukrajinu”, podvukao je Ostin.\nŠef Pentagona je promenio ton tokom posete Kijevu, gde se obreo s američkim državnim sekretarom Entonijem Blinkenom da bi pružili podršku Ukrajini i tamošnjem predsedniku Volodimiru Zelenskom tokom ruskog napada. Kako piše „Njujork tajms”, Ostin je diskretno, ali smišljeno poručio da se američki cilj pomerio ka neposrednijem sukobu s Moskvom.\nVašington je dosad vodio računa da se rat u Ukrajini ne pokaže kao sukob Istoka i Zapada. Predsednik Džozef Bajden je isticao da ne želi da se konflikt na istoku Evrope pretvori u takmičenje između SAD i Rusije, upozoravajući da bi to moglo da preraste u treći svetski rat. Da ne bi došlo do neposrednog sukoba između Amerike i Rusije, šef Bele kuće je odbacio svaku mogućnost da pošalje vojsku u Ukrajinu ili da nad ovom zemljom proglasi zonu zabrane letenja.\nIpak, i pre Ostinove izjave, Zapad je vodio politiku koja je trebalo da smanji ruske potencijale u Ukrajini i drugde. Vašington i Brisel od početka rata uvode sankcije ruskoj ekonomiji da bi vladu s Crvenog trga lišili novca za vojsku. Zapad zabranjuje i izvoz odbrambene tehnologije, posebno čipova, bez kojih je nezamisliva savremena armija.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov potvrdio je u ponedeljak da Kremlj na rat u Ukrajini gleda kao na rat putem posrednika između Zapada i Moskve. Lavrov je optužio NATO da vodi rat putem posrednika protiv Rusije zato što Ukrajini šalje oružje.\n„Ovo naoružavanje biće legitimna meta ruskih snaga u specijalnoj operaciji. Skladišta oružja u Ukrajini su napadnuta nekoliko puta. Kako i ne bi? NATO je, u suštini, uključen u rat protiv Rusije putem posrednika i naoružava tog posrednika. Rat je rat”, poručio je šef ruske diplomatije u intervjuu za rusku državnu televiziju.\nPrema njegovim rečima, postoji „znatan” rizik od nuklearnog sukoba i stvarna opasnost od izbijanja trećeg svetskog rata.\nLavrov je ovo istakao pred jučerašnji sastanak Severnoatlantske alijanse u američkoj vojnoj bazi „Ramštajn” u Nemačkoj. Amerika je sazvala skup da bi se sa saveznicima i partnerima dogovorila o jačanju vojne podrške Ukrajini. Kako prenose mediji, SAD nastoje da Ukrajini pošalju haubice, naoružane dronove i municiju. Ostin je na tom sastanku poručio da će Vašington „pomeriti nebo i zemlju” da Ukrajini dostavi naoružanje koje joj je potrebno da se odbrani.\nŠef ruske diplomatije podvlači da zapadno oružje u Ukrajini, uključujući protivtenkovske projektile „džavelin”, oklopna vozila i napredne bespilotne letelice, provocira Rusiju i samo produžavaju sukob umesto da ga zaustave.\nRuski predsednik Vladimir Putin je na početku napada na Ukrajinu stavio nuklearno oružje u stanje visoke pripravnosti, pravdajući svoju odluku „agresivnim izjavama” sa Zapada. Direktor Centralne obaveštajne agencije Vilijam Berns nedavno je izjavio da nije izgledno da će Moskva upotrebiti nuklearno oružje, ali da se ne može sasvim odbaciti mogućnost da će Putin baciti „malu” nuklearnu bombu ako konvencionalno oružje podbaci.\n„Ako uzmemo u obzir mogući očaj predsednika Putina i ruskog rukovodstva i vojne neuspehe s kojima su se dosad suočili, niko od nas ne može olako da shvati pretnju pribegavanja taktičkom nuklearnom oružju”, istakao je Berns.\nKako je dodao, iako su male šanse, to bi moglo da se dogodi ako ruska vojska ne bude ostvarivala ciljeve na terenu pa Putin baci nuklearnu bombu na nenaseljeno područje u Ukrajini da bi poručio Zapadu da se povuče.\nPrethodni tekstKanadski parlament proglasio genocidom ruski napad na Ukrajinu\nSledeći tekstZELENSKI: Rusija koristi energente da ucenjuje Evropu


Tužba protiv NATO – Odštete na dugom štapu | WebTribune\nHome SPEKTAR Tužba protiv NATO – Odštete na dugom štapu\nDok sve više državljana članica NATO-a dobija odštete zbog obolevanja od kancera, kao posledice izlaganja osiromašenom uranijumu bačenom tokom bombardovanja SRJ, naši građani, za sada, tužbe pokreću pred domaćim sudovima u nadi da će te presude priznati i sudovi zemalja Alijanse\nVeć dvadeset godina Srbija se podseća na žrtve i ogromnu materijalnu štetu prouzrokovanu agresijom NATO-a. Nižu se podaci o porastu broja obolelih od raka, što se povezuje s delovanjem osiromašenog uranijuma i drugih toksičnih supstanci koje su usled bombardovanja dospele u vazduh, zemlju, vodu i hranu.\nA do dana današnjeg nijedan građanin naše zemlje nije dobio odštetu zbog bolesti niti zbog smrti najbližih. Nijedan takav postupak dosad nije bio ni pokrenut.\nSMRT ZASTAVNIKA DIJANE\nNedavna smrt italijanskog vojnika, nekadašnjeg pripadnika NATO snaga na KiM, zastavnika Marka Dijane, koji se godinama borio za istinu o posledicama osiromašenog uranijuma po zdravlje, ponovo je ovu temu dovela u središte pažnje.\nDijana, bivši pripadnik italijanske vojske, umro je u 50. godini života, podlegavši raku limfnog sistema, bolesti koja se dovodi u vezu sa osiromašenim uranijumom i vojnom službom. Upravo je njegova smrt otvorila pitanje dokle se stiglo u Srbiji sa istragom o efektima korišćenja ovakve municije po zdravlje i životnu sredinu.\nTrebalo je da prođu skoro dve decenije pa da se u Srbiji s mrtve tačke pokrene inicijativa naučnika i stručnjaka iz različitih oblasti kako bi se konačno utvrdile sve činjenice o posledicama NATO agresije.\nU tu svrhu je pre dve godine formirano Koordinaciono telo i nacionalna laboratorija za naučno istraživanje posledica NATO bombardovanja, kako bi se konačno utvrdile uzročno-posledične veze ove agresije i naglog porasta malignih bolesti, na šta upozoravaju mnogi eminentni stručnjaci kod nas i u svetu.\nIstovremeno je formirana i parlamentarna Komisija za istragu posledica NATO bombardovanja po zdravlje građana Srbije, čiji mandat je upravo istekao. Po rečima njenog predsednika Darka Laketića, izveštaj Komisije je napisan i treba da bude predstavljen za mesec dana, dok dalji potezi zavise od države.\nUjedno, prenose „Novosti“, do kraja meseca prvih pet pilot-tužbi protiv članica NATO snaga s odštetnim zahtevima biće podneto višim sudovima u našoj zemlji.\nTim povodom je ovih dana u Nišu boravio italijanski advokat Anđelo Fjore Tartalja kako bi pomogao srpskom kolegi Srđanu Aleksiću. Oni će finalizovati tužbe protiv članica Alijanse zbog ugrožavanja zdravlja i života ljudi, i životne sredine, tokom bombardovanja 1999. godine.\nTartalja je, inače, pred italijanskim pravosuđem dobio više od 170 presuda u korist vojnika iz mirovnih misija na teritoriji bivše Jugoslavije koji su oboleli od kancera, a neki od njih i umrli.\nPrema organizaciji Vojna opservatorija, u Italiji se, od devedesetih do danas, razbolelo od kancerogenih oboljenja 7.500 vojnika koji su učestvovali u vojnim misijama u ratnim zonama, a 366 je preminulo.\nOvakve slučajeve u Italiji zovu „Balkanski sindrom“. Prvi oboleli pojavili su se 2001. godine, nakon što su se kući vratili vojnici koji su bili u misijama u Bosni i Hercegovini i na Kosovu. Sudovi širom Italije potvrdili su da postoji veza između njihovih oboljenja i boravka na bombardovanoj teritoriji.\n„Tužbe ćemo podneti u Nišu, Vranju, Kragujevcu, Beogradu i Novom Sadu“, rekao je Aleksić za „Novosti“, a tužitelji su nekadašnji rezervisti, oficiri, policajci na dužnosti na KiM i civili.\nSvi su oboleli od karcinoma, a za vreme NATO bombardovanja bili su na KiM ili u Vranju. „Izabrali smo slučajeve koji su identični onima koje je kolega Tartalja u Italiji dobio“, reći će Aleksić, uz napomenu da će uz pilot-tužbe biti dostavljeni i medicinski dokazi da je uzročnik bolesti osiromašeni uranijum.\nU međuvremenu, Aleksić je podneo Komisiji za zaštitu ljudskih prava i okolinu UN i oko 1.000 predstavki naših građana. Zatraženo je da UN pošalju dva nezavisna istraživača za zaštitu životne sredine i ljudskih prava. Odgovora, međutim, još nema.\nItalijanski advokat Tartalja uspeo je da dokaže prisustvo teških metala kod obolelih, a u tome su mu pomogli veštačenja Univerzitetske klinike „Sapijenca“ u Rimu, Instituta za nanotehnologije u Milanu i Univerziteta u Torinu.\nPošto naš Zakon o parničnom postupku dozvoljava veštačenje iz inostranstva, u ovim slučajevima biće angažovani italijanski onkolozi koji su već veštačili za italijanske vojnike.\nNiški advokat Aleksić objašnjava da su se opredelili za srpsko pravosuđe zbog velikih parničnih troškova u inostranstvu, ali i zato što se strani sudovi mogu oglasiti nenadležnim jer tužitelji nisu njihovi državljani. Ako presude našeg suda budu u korist obolelih, da bi došlo do naknade, moraće da ih priznaju zemlje članice NATO-a.\nKorisni u svakom slučaju mogu da budu odštetni zahtevi koji se vode u članicama NATO-a. Italija je obeštetila svoje vojnike koji su boravili na Kosovu u vremenu posle agresije NATO-a na SRJ, jer su po povratku kući oboleli od karcinoma i zbog toga su tužili svoju državu.\nTakođe, tri vojnika Velike Britanije pokrenula su spor i na prvom stepenu dobila presudu u svoju korist, a oni su samo utovarivali municiju s osiromašenim uranijumom i oboleli.\nI oko 220 nemačkih vojnika koji su službovali u okviru NATO-a na Balkanu ponovo je zatražilo odštetu od svoje države zbog izlaganja osiromašenom uranijumu.\nTu bi značajnu ulogu imao sudski precedent, odnosno sudska presuda kojom je odlučeno o konkretnom predmetu, a koja istovremeno obavezuje sudove na jednako postupanje u budućim novim predmetima iste sadržine. To bi važilo i za naše građane, pod uslovom da se sudovi tih zemalja ne oglase nenadležnim, kako je to već naslutio advokat Aleksić.\nPOLITIKA JAČA OD PRAVA\nIako je i pre 20 godina, kao i danas, jasno da nije bilo pravnog osnova za agresiju i da je reč o zločinu, nijedan čelnik NATO-a nije po tom osnovu krivično odgovarao.\nDoduše, bilo je i tužbi i presuda, ali je politika bila jača od prava, pa smo mi, po običaju, vukli poteze na sopstvenu štetu.\nAko se vratimo u 2000. godinu, podsetićemo se i da su predsednik SAD Bil Klinton, državna sekretarka SAD Madlen Olbrajt, britanski premijer Toni Bler, francuski predsednik Žak Širak, nemački kancelar Gerhard Šreder i još devet čelnika NATO-a i zemalja koje su učestvovale u bombardovanju SR Jugoslavije, zbog krivičnog dela podsticanja na agresivni rat, povrede teritorijalnog integriteta, pokušaja ubistva najviših državnih funkcionera, ratnog zločina protiv civilnog stanovništva i upotrebe nedozvoljenih sredstava borbe, osuđeni u Okružnom sudu u Beogradu na po 20 godina zatvora.\nNedugo posle 5. oktobra 2000, a na insistiranje zapadnih funkcionera koji zbog te presude nisu želeli da dolaze u Srbiju, Vrhovni sud je tu presudu ukinuo i vratio Okružnom sudu na ponovno odlučivanje, čije tužilaštvo je od pet tačaka optužnice odustalo od četiri i ostalo samo pri gonjenju za krivično delo povrede teritorijalnog integriteta.\nKako su i dalje naši pravosudni organi optužene visoke zvaničnike teretili za krivično delo za povredu teritorijalnog suvereniteta, po Krivičnom zakoniku SR Jugoslavije taj predmet je prepušten Vojnom sudu, koji je poslednjeg dana 2004. godine ukida, pa se taj predmet na osnovu Zakona o preuzimanju nadležnosti vojnih sudova ponovo našao u nadležnosti Okružnog suda.\nOd tada mu se gubi svaki trag i, s obzirom na to da za delo povrede teritorijalnog integriteta posle 20 godina nastupa apsolutna zastarelost, za razliku od ostalih dela od kojih se odustalo, sada ga je izlišno i tražiti.\nTreba reći da je, pod političkim pritiskom, i Haški tribunal za bivšu Jugoslaviju odustao od gonjenja članica NATO-a za zločine počinjene tokom bombardovanja 1999. godine iako je prema svom statutu u vreme NATO agresije protiv SRJ bio nadležan za sve zločine izvršene u to vreme na teritoriji biše Jugoslavije. Nezavisno od toga ko ih je počinio, dakle i za zločine NATO snaga.\nTom prilikom se nije ulazilo u pitanje odgovornosti za agresiju, jer ona, kao što je poznato, nije uključena u krug krivičnih dela iz stvarne nadležnosti Tribunala, kao ni u druga gruba kršenja međunarodnog prava, pa čak ni o civilnim žrtvama koje se obično cinično definišu kao „kolateralna šteta“.\nPosledice bombardovanja osećaju se i danas u vidu zdravstvenih i ekoloških problema, a prema nekim procenama UN, u Srbiji će od raka najverovatnije oboleti i umreti oko 200.000 ljudi, a na KiM između 750.000 i 800.000. Naš čuveni onkolog Slobodan Čikarić procenio je da je u Srbiji od posledica bombardovanja već obolelo više od 50.000 ljudi, a da će ova, 2020. godina, nažalost, biti najcrnja u ovoj statistici.\nNATO je, u početku, čak negirao da je koristio projektile sa osiromašenim uranijumom, da bi to kasnije priznao, ali istovremeno i demantovao da su njihova punjenja opasna po zdravlje ljudi i životnu okolinu (pošto je uvideo da to može „debelo“ koštati američku državnu kasu).\nNATO propaganda je uspevala, naročito kroz zapadne mejnstrim medije, da podatke i tvrdnje o pogubnosti osiromašenog uranijuma omalovaži ili jednostavno ukloni iz fokusa javnosti. U tome je često imao i ovde pomagače i bukače, koji bi na svaki pomen tragičnih posledica korišćenja ovog oružja pokušavali da te tvrdnje obesmisle i prikažu ih kao teoriju zavere.\nJedan od najglasnijih zagovornika stava da „u Srbiji nema povećanog obolevanja od raka“, te da ga „osiromašeni uranijum ne izaziva“ je Zoran Radovanović, epidemiolog i predsednik Etičkog komiteta Srpskog lekarskog društva. On smatra da su oni koji „štetne efekte osiromašenog uranijuma preuveličavaju do besmisla“ zapravo „neznalice i prevaranti“.\nRadovanović, koji je kao epidemiolog proteklih meseci oštro kritikovao vlast za rasplamsavanje virusa korona, za svoje tvrdnje se najviše poziva na Svetsku zdravstvenu organizaciju (SZO) i njen izveštaj iz 2001. godine – iako je iz izveštaja o osiromašenom uranijumu SZO izbacila nalaze dr Kejta Baverštoka da je oružje sa ovim materijalom kancerogeno i genotoksično, o čemu je u više navrata pisano, pa je dakle bilo poznato i dr Radovanoviću.\nNaučni nalaz o genotoksičnosti bio je 2001. godine nešto sasvim novo. Iako to na prvi pogled deluje iznenađujuće, Baverštokovo istraživanje oslanjalo se na rezultate istraživanja dr Aleksandre Miler iz Radiološke laboratorije Ministarstva odbrane SAD, u koje je imao uvid i koje je nedvosmisleno pokazalo genotoskičnost osiromašenog uranijuma.\nDr Baverštok ne samo da 2001. svoje nalaze nije mogao da unese u monografiju o osiromašenom uranijumu, u čijem se uredničkom rukovodstvu nalazio, već mu je SZO, kao svom zaposlenom, zabranila da ih objavi i na bilo kom drugom mestu.\nBaverštok je izneo uverenje da su SAD uticale da njegovi izveštaji budu cenzurisani i da je odluka o tome došla s vrha organizacije, od tadašnje generalne direktorke SZO dr Gro Harlem Bruntland, bivše predsednice vlade Norveške.\nIpak, za neke paradokse smo i sami krivi. Počev od ambivalentnog odnosa sa NATO-om. Dok država i vlasti koje su se smenjivale od 2000. godine produbljuju dugogodišnju saradnju s Alijansom, njena popularnost u narodu nikada nije bila manja.\nA pitanje je i kako mislimo da tužimo Zapad za nanetu štetu a da svoju ekonomiju guramo u ruke onih koji su nas bombardovali. Na ova pitanja (još) nema odgovora.


Kada je kapetan Džejms Kuk otkrio ovaj predivni arhipelag, koji je prvobitno bio nazvan Sendvička ostrva, nije ni mogao da sanja kakav raj je ponudio ostatku sveta. Havaji, koji čine skup vulkanskih ostrva, svojom klimom i ljubaznim stanovništvom godišnje privuku hiljade gostiju sa svih strana sveta. Danas su Havaji pedeseta država u sastavu Sjedinjenih Američkih Država, a glavno ostvro arhipelaga je Veliko ostrvo, koje je ujedno i najveće od osam ostrva koja čine Havajski arhipelag. Glavni grad ostrva je Hilo.\nVeliko ostrvo nekada je bilo prestonica kralja Kamehameha Velikog, koji je i ujedinio ceo arhipelag u jednu zemlju i kome Havaji duguju ime, jer su nazvani po ostrvu na kome je kralj rođen. Na ostrvu se nalazi pet vulkana, što je i razumljivo, jer su i sama ostrva nastala vulkanskim delovanjem. Ti vulkani su: Kohala – najstariji i ugašen vulkan, Mauna Kea – uspavani vulkan, ujedno i najviši na svetu, Hualalai – vulkan koji miruje, Mauna Loa – najveći aktivni vulkan na svetu, Kalauea – najaktivniji vulkan na svetu, a ujedno i deo vulkanskog nacionalnog parka Havaja.


U francuskom dokumentarcu posvećenom prvom mandatu Baraka Obame, jedan od najupečatljivijih momenata prikazuje američkog predsednika kako se pred dopisnicima iz Bele kuće grubo šali na račun Donalda Trampa.\nKorupcija i demokratija - Kada je i zašto politička korupcija bitna?\nU načelu, izbori donose obećanje demokratske odgovornosti - omogućuju biračima da retrospektivno kazne političare koji ne uspevaju da dobro upravljaju, kao i da aktivno biraju kandidate za koje se veruje će upravljati najbolje.\nInformisanje sirijskih izbeglica o krijumčarenju: nalazi sa terena\nDr Danilo Mandić je sociolog i docent na Harvardu, gde predaje kurs „Izbeglice iz globalne perspektive“. Osnovne studije je završio na Prinston univerzitetu, a doktorske studije na Harvard univerzitetu. Stipendijom Karnegi korporacije, on i kolege iz BCARS su sproveli studiju o sirijskim izbeglicama u pet zemalja.\nNakon duge nedelje na sajmu informacionih tehnologija CeBIT, brojnih sastanaka i razgledanja raznolike ponude preko 3000 izlagača, sedim na aerodromu u Hanoveru i sumiram utiske.\nSumorna budućnost industrije uglja nakon Pariskog sporazuma\nTokom proteklih par godina sve više se može uočiti uticaj klimatskih promena širom sveta. Do sada nezapamćene poplave teško su pogodile Jugoistočnu Evropu 2014. godine, dok je naredna 2015. bila najtoplija zabeležena godina. Ovakvi događaji poduprli su di\nDanašnji energetski resursi ne mogu da odgovore zahtevima budućnosti koja je pred nama. Najjednostavniji i najjeftiniji način da se zadovolje potrebe rastuće potražnje za energijom bio bi sagorevanjem fosilnih goriva, da nije došlo do fundamentalne promen\nPariski sporazum koji je usvojen 12. decembra 2015. osigurao je svoje mesto u svim budućim razgovorima o klimatskim promenama, na svim nivoima. Vrlo brzo po usvajanju sporazuma bilo je jasno da on predstavlja prekretnicu u višedecenijskim naporima da se n


Marovići grade zgradu na imanju Miljana Miljanića - Vijesti.me\nPLAN - PETOSPRATNICA\nMarovići grade zgradu na imanju Miljana Miljanića\nNezvanične informacije govore da je kuća najprije cijenjena 1,5 miliona eura, ali da je na kraju prodata za 1,2 miliona Edit\nĐorđina Marović, Sveto Marović (Foto: Savo Prelević)\nDražen Đurašković 23. oktobar 2012, 18:16 ažurirano 23. februar 2019, 02:18\nSupruga potpredsjednika DPS-a Svetozara Marovića, Đorđina-Đina Marović dobila je građevinsku dozvolu od opštinskog Sekretarijata za prostorno planiranja za gradnju stambene zgrade u naselju Babin Do, na mjestu porodične kuće, koju je prethodno kupila od proslavljenog fudbalskog selektora Miljana Miljanića.\nMarović je, kako saznajemo, u maju kupila kuću od 207 kvadrata, koju je prije više od dvije decenije izgradio Miljanić u tada mirnom budvanskom naselju iznad Jadranske magistrale.\nPorodica Miljanić je poslije njegove smrti u januaru ove godine, odlučila da proda vrijednu nekretninu u Budvi, u kojoj su godinama ljetovali, za nepoznatu svotu novca. Nezvanične informacije govore da je kuća najprije cijenjena 1,5 miliona eura, ali da je na kraju prodata za 1,2 miliona. Navodno je cifru od 500.000 eura Marović odmah isplatila, dok je za ostatak porodica Miljanić dobila dva stana u Budvi.\nKuća, koja je bila okružena borovima i mediteranskim rastinjem i voćnjakom, nalazi se na placu od ukupne površine 800 kvadrata, piše u katastarskoj evidenciji Uprave za nekretnine.\nGrađevinska operativa je u proteklih sedam dana potpuno srušila nekašanju Miljanićevu kuću, te iskopala temelje za gradnju buduće petospratnice, a postavljen je i građevinski kran. Na desetine građevinskih radnika, koji su svakodnevno angažovani na gradilištu, trebalo bi da počnu izlivanje temelja i postvaljanje čvrste građevinske podloge, jer je riječ o strmom rastresitom terenu, budući da se naselje nalazi u podnožju brda Spas.\nMarović je uredno dobila svu neophodnu građevinsku dokumentaciju na osnovu DUP-a „Babin Do“, nakon što je prethodno i zaključila ugovor oko izmirivanja komunalija za gradnju stambene zgrade.\nOvo je i prvi izlet gospođe Marović u građevinske vode, jer se tim biznisom do sada bavio njen sin Miloš Marović, koji je u Budvi i izgradio zgradu nedaleko od Mediteranskog sportskog centra u kojoj porodica Marović i živi.\nInače, supruga potpredsjednika DPS-a osim placa u Babinom Dolu, na kome je započeta izgradnja, kako se navodi u katastarskoj evidenciji Uprave za nekretnine, vlasnica je i poslovnog prostora od 36 kvadrata na prizemlju i stambenog prostora od 22 kvadrata na prvom spratu zgrade u Starom gradu.\nBivši predsjednik Fudbalskog saveza Jugoslavije, selektor reprezentacije, te trener Crvene zvezde, Miljan Miljanić zenit karijere postigao je u Real Madridu, sa kojim je osvojio duplu krunu i tako postao prvi stranac u Španiji kome je to pošlo za rukom. On je osim kuće u Budvi, imao i stan u Beogradu.


Kultura - Arhiva vesti 20.08.2010 - Naslovi.net\nKultura » Arhiva vesti za petak 20. avgust 2010\n(VIDEO) Srbi su najbolji trubači na svetu\nPress petak, 20. avgust 2010.\nU ekipnom i pojedinačnom takmičenju trubača iz 12 zemlja u Guči pobedili naši predstavnici - orkestar Ekrema Mamutovića i Dejan Petrović. s1 Svetski šampioni... Dejan Petrović i orkestar Ekrema Mamutovića Od juče je Guča svetska prestonica trube, a najbolji na planeti su srpski trubači! U ekipnoj... »\nRTV: Saborsko kolo za Ginisa\nS media: Saborsko kolo za Ginisa\nBradić otvorio Dane srpskog duhovnog preobraženja\nMinistar kulture Nebojša Bradić otvorio je sinoć, na Trgu despota Stefana Lazarevića u centru Despotovca, tradicionalnu kulturnu manifestaciju 18. Dane srpskog duhovnog preobraženja. Bradić je istakao da mu je veliko zadovoljstvo što je večeras u Despotovcu i Manasiji gde može da "oseti i dodirne... »\nRTS: Otvoreni Dani srpskog preobraženja\nBEOGRAD - Glumica Neda Arnerić ovogodišnja je dobitnica nagrade "Pavle Vuisić", saopštilo je danas Udruženje filmskih glumaca Srbije. Nagrada se sastoji od plakete s likom glumca Pavla Vuisića, filmske storije i monografije o dobitniku, navodi se u saopštenju. Žiri koji je dodelio nagradu čine... »\nS media: Neda Arnerić dobitnica nagrade Pavle Vuisić\n„Kate Kapuralica” pobednik Tvrđava teatra\ne-Novine petak, 20. avgust 2010.\nPozorišni festival u Smederevu. Predstava "Kate Kapuralica" pozorišta iz Sombora, u režiji Jagoša Markovića, najbolje je ostvarenje na pozorišnom festivalu "Tvrđava teatar" u Smederevu, saopštila je predsednica žirija Đurđija Cvetić. "Glumački ansambl, predvođen mladim rediteljem, smislio je 1995... »\nRTS: “Kate Kapuralica” najbolja predstava\nNovi Toni Parsons iz "Lagune"\nBeogradska izdavačka kuća "Laguna" upravo je objavila novi roman jednog od najpoznatijih pisaca u Velikoj Britaniji Tonija Parsonsa "Ljudi i dečaci", koji su kritičari okarakterisali kao "najbolju knjigu koju je Parsons do sada napisao". Prema rečima PR Lagune Vanje Gavrovski, ovo je treća knjiga... »\nVesti online: Novi roman Tonija Parsonsa\nBlic: Novi roman Tonija Parsonsa\nRestauracija Hičkokovih nemih filmova\nBritanski filmski institut (BFI) počeo je restauraciju devet nemih crno-belih filmova Alfreda Hičkoka koje je režiser snimio u rodnoj Engleskoj, pre odlaska u Holivud. Stručnjaci arhiva BFI smeštenog u Berhamstedu, severozapadno od Londona, pod mikroskopom analiziraju krhke nitratne filmske rolne... »\nB92: Restauracija Hičkokovih filmova\nSlike i dokumenti Tivadara Vanjeka\nZRENJANIN - U Savremenoj galeriji u Zrenjaninu, 23. avgusta, biće otvorena izložba "Tivadar Vanjek-dokumenti", posvećena l00. godišnjici rođenja poznatog slikara, jednog od osnivača i prvog upravnika Umetničke kolonije "Ečka". Autor izložbe, kustos Slavica Popov, kaže da je, uz obeležavanje... »\nGlas javnosti: Slike Tivadara Vanjeka u Savremenoj galeriji\nDušan iz Knez Mihailove ide na Berkli\nPolitika petak, 20. avgust 2010.\nPrvi muzičar iz Srbije koji je dobio punu stipendiju Univerziteta Berkli u Bostonu jeste saksofonista Dušan Vukmirović, koji za nedelju dana odlazi na taj ugledni univerzitet. Vukmirović je juče rekao Tanjugu da je njegov uspeh još veći, s obzirom na to da Univerzitet Berkli stipendira godišnje... »\nGlas javnosti: Dušan Vukmirović se sprema za Berkli\nBEOGRAD - Komedija "Art" Jasmine Reze, u režiji Nebojše Dugalića, biće izvedena večeras na Letnjoj sceni na Gardošu, u okviru manifestacije "Leto na Gardošu", najavila je Gradska opština Zemun. Komedija govori o krizi prijateljstva i krizi srednjih godina, a duhovit tekst poznate francuske... »\nB92: "Art" Jasmine Reze na Gardošu\nStavljanje smederevske tvrđave na listu Uneska i priprema za stalnu listu te organizacije jeste jedan od sedećih koraka Ministarstva kulture Srbije, kako bi smederevska tvrđava mogla da učestvuje u kulturnom turizmu i bila uvažena kao spomenik kulture, rekao je agenciji Beta ministar kulture... »\nGlas javnosti: Bradić: Smederevsku tvrđavu na listu Uneska


Ministar odbrane Srbije za obavezan vojni rok\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović tokom susreta sa vojnicima Vojske Srbije, 26. septembar 2021.\n"Očekujem da ćemo u naredne dve nedelje imati izrađen plan sa kompletnim analizama i najboljim rešenjima u pogledu finansijskog aspekta, aspekta obuke i aspekta regrutacije", navedeno je.\nKako se navodi u saopštenju, ministrov lični stav po ovom pitanju od ranije je poznat.\n"Kao što je predsednik Vučić i rekao, Srbija je vojno neutralna zemlja i kao takva smatram da treba da ima obavezni vojni rok, baš kao što ga imaju i Austrija i Švajcarska. Njegovim uvođenjem bi, pre svega, pojačali odbrambene kapacitete naše zemlje", rekao je Stefanović.\nKo u Srbiji ne odustaje od vojnog roka?\nMinistar je istakao da je važno da mladi ljudi prođu obuku u vojničkim veštinama i da se upoznaju sa složenim borbenim sistemima i ostalom savremenom tehnikom, opremom i naoružanjem koje Vojska Srbije ima, a čime u prethodnim decenijama i Srbija, kako se navodi, nije mogla da se pohvali.\nStefanović je naveo i da će mladi posle služenja vojnog roka ne samo biti obučeni da u svakom trenutku mogu da priteknu u pomoć svojim bližnjima, već će steći i veštine i znanja koja će im značiti i te kako i u životu i u radu.\n"Naravno, konačnu odluku doneće parlament, ali duboko sam ubeđen i kao ministar odbrane i kao neko ko je služio vojni rok, da je to izuzetno korisno i za mlade ljude i našu zemlju", zaključio je Stefanović u saopštenju Ministarstva odbrane.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je 6. maja da predlaže da se u Srbiji uvede obavezni vojni rok koji bi trajao 90 dana.\nVučić tvrdi da Putinovo pominjanje Kosova pojačava pritisak na Srbiju\nOn je najavio da je na nadležnim vojnim organima da procene koliko bi to Srbiju koštalo, a na parlamentu da to prihvati ili odbije. Vučić je takođe najavio da će odluci prethoditi duga rasprava u javnosti.


Saborna crkva SPC u Nišu\nNIŠ - Niški Saborni hram, koji je rekonstruisan posle požara oktobra 2001. godine, osveštali su juče episkopi Srpske pravoslavne crkve. Iako je bio najavljen dolazak patrijarha Pavla, on ipak nije prisustvovao osveštavanju crkve, ali su ovaj čin, uprkos jakoj kiši, ispratili mnogobrojne Nišlije i čelnici gradske vlade.\nNa predlog patrijarha Pavla, ordenom Svetog Save prvog reda odlikovana je Prizrenska bogoslovija, koja je 1999. godine izmeštena u Niš, a čije su prostorije osveštane prethodnog dana. Donatorima su dodeljeni ordeni svetog cara Konstantina, a među dobitnicima su gradonačelnik Smiljko Kostić, Komanda kopnenih snaga Vojske Srbije, Vlada Srbije, Skupština grada, JKP "Medijana" i drugi.\n- Obnovom ovog hrama zalečena je velika rana nastala od požara pre pet godina. Zahvaljujući donatorima i vernicima, mi smo hram obnovili u istom obliku kakav je bio pre požara, ali nikada nećemo obnoviti dragoceni ikonostas i freske koje su stradale u požaru. Baš kao u vremenima kada je Saborni hram građen, dok je srpski narod bio pritisnut turskom vlašću i neslobodom, narod je i ovom prilikom pomogao da obnovimo hram i doživimo dan njegovog osveštanja - rekao je vladika niški Irinej.\nU obnovu Saborne crkve, koja je trajala tri godine, uloženo je više od milion evra. Najveći deo sredstava uložili su kompanija "Filip Moris", bivša državna zajednica i grad Niš, a dobar deo priloga za rekonstrukciju hrama obezbeđen je prilozima vernika iz zemlje i inostranstva.\nRekonstruisana zgrada identična je onoj izgoreloj u požaru, ali je izgrađena od materijala koji su otporniji na vatru. Crkva je u potpunosti obnovljena, osim uništenog ikonostasa, koji je bio rad poznatih srpskih slikara devetnaestog veka. Mada istraga nije utvrdila uzrok požara, vladika Irinej izjavio je ranije da je on izazvan nepažnjom prilikom radova na crkvi.\nVladika niški Irinej ranije je najavio i prisustvo premijera Koštunice, ali se na ceremoniji niko iz republičke vlade, osim ministra vera Milana Radulovića, nije pojavio, pa i predsednik Srbije Boris Tadić.


Saobraćajna nesreća | Za media\nPovređen motociklista na raskrsnici Izvorskog puta i puta za Negotin\nDanas nešto pre podneva na veoma prometnoj raskrsnici ka Velikom Izvoru, dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj je kako nezvanično saznajemo povređen vozač motocikla koji je udario u drugo vozilo na putu. U Hitnoj pomoći kažu da se vozač motora žalio na bolove u leđima i da je sa mesta nesreće prebačen u Urgentni centar. Povređeni nije životno ugrožen.Više\nPročitaj više o Povređen motociklista na raskrsnici Izvorskog puta i puta za Negotin\nU lančanom sudaru tri vozila, koji se jutros dogodio na magistralnom putu Zaječar – Kladovo, stradala je jedna osoba, na licu mesta poginuo je muškarac (1960. godište) iz Negotina. Ostala lica koja su učestvovala u sudaru lakše su povređena i kako smo saznali u zaječarskom Zdravstvenom centru tokom dana biće puštena na kućno lečenje. Nesreća se dogodila kod Salaša, oko 9 sati ujutru i saobraćaj...Više\nPročitaj više o U saobraćajnoj nesreći kod Salaša na licu mesta nastradao pedesetdevetogodišnji muškarac (VIDEO)\nOporavljaju se povređeni u jučerašnjoj saobraćajnoj nesreći u Zaječaru\nNakon sinoćnje saobraćajne nesreće na nadvožnjaku kod zaječarske bolnice, u kojoj su povređena četvorica pripadnika Vojske, saznajemo da su nakon opservacije dvojica puštena na kućno lečenje, a dvojica zbrinuta na Ortopediji. Prema rečima direktora bolnice dr Jovana Stevanovića, kod jednog se radi o prelomu ključne kosti, a drugi povređeni ima iščašenje zgloba ramena. Podsetimo, juče se na...Više\nPročitaj više o Oporavljaju se povređeni u jučerašnjoj saobraćajnoj nesreći u Zaječaru\nČetvorica povređenih u saobraćajnoj nesreći hospitalizovani u ZC Zaječar\nDanas nešto posle 15 sati, na nadvožnjaku na ulazu u Zaječar iz pravca Knjaževca dogodila se saobraćajna nezgoda. Prema našim saznanjima povredjeno je četvoro lica koji su hospitalizovani u Urgentnom centru zaječarskog Zdravstvenog centa. Načelnik Urgentnog centra doktor Miljan Jović potvrdio nam je da su povredjeni zbrinuti i da se radi o pripadnicima Vojske Srbije. Kako smo nezvanično saznali,...Više\nPročitaj više o Četvorica povređenih u saobraćajnoj nesreći hospitalizovani u ZC Zaječar\nNovi detalji o uzrocima teške saobraćajne nesreće kod Zvezdana\nPolicija i tužilaštvo još ispituju uzroke koji su doveli do teške saobraćajne nesreće u kojoj je život izgubilo devetogodišnje dete i muškarac u srednjim godinama. Udes se dogodio sinoć oko 18 i 30 na magistralnom putu Zaječar Paraćin kod Zvezdana.Prema rečima portparola PU Zaječar Milene Božić Milić policija sumnja da je saobraćanju nesreću izazvao vozač Škode koji je iz za sada neutvrdjenih...Više\nPročitaj više o Novi detalji o uzrocima teške saobraćajne nesreće kod Zvezdana