Održana druga javnih debata o Predlogu izrade strategije razvoja Gradske opštine Medijana za period 2020. – 2029. godina sa temom: Komunalno uređenje i projektne aktivnosti na teritoriji GO Medijana\nDa bi potrebe građana bile realizovane i stigle blagovremeno do nadležnih institucija neophodna je bolja komunikacija između organa gradskih opština i samog Grada Niša. Realizaciji građanske inicijative doprinela bi i veća ovlašćenja svih gradskih opština, pa i Gradske opštine Medijana, jer bi put do ostvarenja zahteva građana bio mnogo kraći i brži.\nOvo je između ostalog istaknuto na drugoj panel diskusiji održanoj u okviru izrade Predloga strategije razvoja Gradske opštine Medijana za period 2020. – 2029. godina sa temom: Komunalno uređenje i projektne aktivnosti na teritoriji GO Medijana.\nUčesnici panel diskusije bili su mr Milan Ranđelović – Načelnik KLERP-a, Tatjana Panić Živković – Menadžer sektora za razvoj infrastrukture RRA Jug i Član Veća GO Medijana za komunalne delatnosti Gradske opštine Medijana Bojan Cvetković. U okviru panel diskusije predstavljen je ukratko i projekat uređenja Suvodolskog potoka. Panelu su pored rukovodstva, prisustvovali i odbornici Skupštine GO Medijana i građani.\nNačelnik KLERP-a, mr Milan Ranđelović koja je primer dobre prakse u privlačenju direktnih investicija, govorio je između ostalog o načina saradnje sa ostalim gradskim institucijama, ali i „vezi“ koju opštine imaju sa nadležnim ustanovama i sekretarijatima na nivou Grada. Smatra da opštine imaju dosta ovlašćenja na polju komunalnih delatnosti, ali da ih moraju koristiti na mnogo efikasniji način.\nNa panelu je između ostalog bilo reči i o mogućnostima primene sredstava iz fondova kod kojih konkuriše Regionalna razvojna agencija Jug i načinima da ona budu iskorišćena na teritoriji GO Medijana za razvoj komunalnih delatnosti i infrastrukture. U kratkim crtama predstavljen je projekat „Pametni gradovi“, čiji počeci, preko elektronskih verzija prijave komunalnih problema polako počinju da „žive“ i u Srbiji.\nČlan veća Gradske opštine Medijana Bojan Cvetković rekao je da komunalno uređenje na području opštine obuhvata postavljanje podzemnih kontejnera, koje je inače počelo na inicijativu opštine, postavljanje venjaka, sređivanje klupa, uređenje staza i ulica na zahtev građana, ali u saradnji sa gradskim preduzećima i službama i brojni drugi poslovi.\nInače, tema prve panel diskusije za izradu najvažnijeg desetogodišnjeg dokumenta centralne niške opštine koja je održana 7. februara bila je „Preventiva zavisnosti mladih“.\nPrilikom izrade Strategije razvoja najveće niške opštine radne grupe, odnosno radna tela uzeće u obzir sve predloge i sugestije građana.U narednih šest meseci biće održano deset panel diskusija na različite teme koje utiču na sve životne aspekte.


Zajedno sa Somborskim edukativnim centrom, NSHC je i 2015. godine odabran od strane Ministarstva omladine i sporta kao resurs centar za omladinske organizacije i neformalne grupe, a u okviru programa "Mladi su zakon".\nGlavni cilj projekta jeste da pruži podršku volonterskim grupama mladih u sprovođenju omladinskih volonterskih projekata, i to na području Zapadnobačkog (4 opštine), Severnobačkog (3 opštine), Severnobanatskog (6 opština), Južnobačkog (12 opština) i Sremskog (7 opština) okruga.\nNSHC će učestvovati u promovisanju javnog poziva za finansiranje omladinskih volonterskih projekata registrovanih i neformalnih udruženja mladih; pružiti podršku u organizovanju obuke iz oblasti pisanja i relizacije projekata i upravljanja projektnim ciklusom; učestvovati u odabiru volonterskih grupa čiji će omladinski volonterski projekti biti finansirani, i pružiti podršku volonterskim grupama u sprovođenju omladinskih volonterskih projekata.\nAktivnosti projekta će biti realizovane do kraja 2015. godine.


Terzić pisao Parlamentu BiH: Blokirano nam je 928 miliona KM za gradnju 41 kilometar autoputa – RTV BPK\nDirektor Javnog preduzeća Autoceste FBiH Adnan Terzić poslao je dopis Parlamentarnoj skupštini BiH u kojoj navodi da je trenutno blokirano 325 miliona eura (635 miliona KM) predviđenih za izgradnju novih 35 kilometara Autoputa na Koridoru 5C, saznaje Klix.ba.\nTakođer, Terzić navodi da je blokirano i 150 miliona eura (293 miliona KM) za izgradnju novih šest kilometara Autoputa na Koridor 5C u RS, dionica Rudanka – Putnikovo brdo, uključujući tunel na ovom lokalitetu.\nRiječ je, dakle o ukupno blokiranih 928 miliona KM za gradnju 41 kilometar Autoputa na Koridoru 5C.\nKako je naveo Terzić, bez saglasnosti Parlamentarne skupštine BiH, koja već duže ne zasjeda, ugovori o zajmu ne mogu biti ratificirani, a sredstva kredita ne mogu biti operativna.Dodaje se da je Predsjedništvo BiH uradilo svoj dio posla i ove ugovore poslao Parlamentu.\nDirektor Autocesta FBiH naveo je da je BiH u posljednje vrijeme potpisala niz međunarodnnih ugovora i to za finansiranje poddionice Vranduk – Ponirak u vrijednosti od 49 miliona eura, zatim za dionice Paprikuša – Nemila, poddionice Tunel Ivan, te poddionice Mostar jug – tunel Kvanj, ukupne vrijednosti od 180 miliona eura.\nSvi ovi ugovori su na čekanju, jednako kao i ugovori za finansiranje izgradnje poddionice Nemila – Vranduk i Nemila – Donja Gračanica, koje koštaju 26 miliona eura.\nTakođer, blokirana su i sredstva od 60 miliona eura za izgradnju poddionice Putnikovo brdo – Medakovo.Kako smo jučer objavili, zbog Dodikove blokade Predsjedništva BiH i nerada Parlamentarne skupštine BiH blokirani su finansijski sporazumu vrijedni više od 1,9 milijardi KM, a koje je ranije utvrdilo Vijeće ministara BiH.


VLADA RS ULOŽILA 15 MILIONA KM I PREUZIMA ‘ANDRIĆGRAD’ OD KUSTURICE | Hayat.ba\nVLADA RS ULOŽILA 15 MILIONA KM I PREUZIMA ‘ANDRIĆGRAD’ OD KUSTURICE\nVlada Republike Srpske, na osnovu uloženih 15 miliona maraka, preuzet će većinsko vlasništvo nad „Andrićgradom“ od Emira Kusturice, čije ulaganje je u taj projekat procijenjeno na oko pet miliona maraka.\nPrema ugovoru Vlada Srpske biće upisana u strukturu vlasništva privrednog društva „Andrićgrad“ sa 63,68 posto, općina Višegrad sa 14,50 posto, a preduzeće „Lotika“ i Emir Kusturica sa 21,82 posto udjela u vlasništvu. Donošenje ovog akta preduslov je da svaki od osnivača u Skupštini društva „Andrićgrad“ u odgovarajuće registre bude upisan na osnovu kapitala uloženog u ovaj projekat od 2011. godine do danas – rekli su u Ministarstvu trgovine i turizma Republike Srpske.\nGledajući procente, jasno je da je ulaganje Kusturice iznosilo oko pet miliona, a općine Višegrad oko tri miliona KM.\nPodsjećamo, portal CAPITAL je objavio da Vlada Republike Srpske ne zna tačno koliko je do sada uložila u „Andrićgrad“ i koliko to vrijedi, zbog čega je pokrenula proces procjene ulaganja.\nKusturica, odnosno njegovo preduzeće „Lotika“ Mokra Gora bilo je većinski vlasnik „Andrićgrada“ u Višegradu u kojem su, s druge strane, podjednak udio imale Vlada Republike Srpske i općina Višegrad.\n„Andrićgrad“ je osnovan 2011. godine potpisivanje ugovora između Vlade Republike Srpske, opštine Višegrad i preduzeća „Lotika“. Osnivački ulog bio je 10.000 KM, od toga je Vlada uplatila 2.450 KM, općina Višegrad 2.450 KM i „Lotika“ 5.100 KM, čime je postala većinski vlasnik.


Za radnike na internetu produžen važeći poreski tretman za godinu dana - Politički.rs\nPredsednik Udruženja radnika na internetu (frilenseri) Miran Pogačar rekao je danas da je Vlada Srbije prihvatila njihov zahtev o produženju važećeg poreskog tretmana za još godinu dana prema kome neoporezivi mesečni prihod iznositi 530 evra, a ne 18.300 dinara.\n“Vlada Srbije prihvatila je naš zahtev da se frilenserima produži važeći poreski tretman za još godinu dana po kome će neoporezivi mesečni prihodi iznositi 530 evra, a ne 18.300 dinara kako je predložila kao prelazno rešenje do usvajanja novog zakona o fleksibilnim oblicima rada kojim treba da budu obuhvaćeni i frilenseri”, rekao je Pogačar za Betu.\nDodao je da je poreska stopa 12 odsto po važećem modelu oporezivanja frilensera na platu od 1.000 evra, a 20 odsto je na zaradu iznad 2.000 evra.\nPogačar je rekao da će rok o važenju važećeg poreskog tretmana biti produžen ukoliko se u roku od godinu dana ne donese novi zakon.\nZa izradu novog zakona nedavno je oformljena radna grupa u kojoj i frilenseri imaju predstavnika i danas bi trebalo da se održi drugi sastanak za izradu novog zakona.\nFrilenseri su produženje važenja istog modela oporezivanja zatražili prošle nedelje pošto se kasnilo sa izradom novog zakona koji je, prema dogovoru od pre nekoliko mesec, trebalo da stupi na snagu 1. januara 2022. godine.\nKrajem prošle godine i početkom ove frilenseri su protestovali zbog toga što je Poreska uprava zatražila da plate porez na dohodak za proteklih pet godina sa obrazloženjem da su sami trebali da ga prijave.\nFrilenseri tvrde da su se raspitivali u Poreskoj upravi da plate porez na dohodak, ali da im je u pojedinim ekspoziturama rečeno da ne znaju po kojoj stopi mogu da ih oporezuju.\nVlada Srbije je u pregovorima nakon nekoliko protesta frilensera, a jedan je bio i u šatorima ispred Skupštine Srbije, predložila da mesečna neoporeziva osnovica bude 18.300 dinara, a da se na ostatak prihoda plati porez od oko 50 odsto.\nPoreska uprava je krajem prošle godine, nakon početka protesta, obustavila dostavu rešenja za izmirenje poreza u poslednjih pet godina i do sada nije ispostavila nova.\nU Srbiji 1.200 republičkih i oko 100 lokalnih administrativnih taksi\nTagged: FRILENSERI, POREZ, UDRUŽENJE RADNIKA NA INTERNETU


Dejvid Kim napustio StarCraft 2, radi na novom projektu u Blizzardu – RUR Esports\nDejvid Kim napustio StarCraft 2, radi na novom projektu u Blizzardu\nHome - eSports - Dejvid Kim napustio StarCraft 2, radi na novom projektu u Blizzardu\nBy Sawovsky 09/04/2017\nJedan od glasnogovornika i najpoznatije lice iz StarCraft 2 tima, glavni multiplejer balans dizajner Dejvid Kim, objavio je sinoć da napušta StarCraft 2 tim i da više neće raditi na balansu igre.\nU zvaničnom obraćanju na battle.net forumu, Dejvid je rekao da StarCraft 2 napušta srećan, uveren da je u pitanju najbolji i najlepši esport današnjice, koji nagrađuje zaista najbolje igrače.\nKako je rekao, balansiranje StarCraft 2 je bio rezultat zajedničke saradnje celog balans tima, pro igrača i čitave StarCraft 2 zajednice i smatra da će nastavkom ovakve stalne i otvorene komunikacije StarCraft 2 kroz naredne godine nastaviti da bude sjajna igra kakva je i sada.\nIskoristio je priliku i da se zahvali svima koji vole StarCraft i da kaže da će mu nedostajati da svakog dana vidi sa kolikom strašću ljudi pričaju o igri koju vole, bila to konstruktivna kritika ili nezadovoljstvo zbog trenutnog stanja u balansu. Rekao je da je samo zajedničkim radom balans tima i zajednice došlo do toga da StarCraft 2 danas bude više od svih ostalih esport igara zasnovana na veštini i poznavanju igre.\nDejvid Kim je iskreno voleo StarCraft 2 i davao sve od sebe da igra zasita bude najbolja na svetu, iako je neretko, kao neko ko je javno izložen, često bio predmet mržnje ili ismejavanja pojedinih glasnih fanova koji u nekom trenutku nisu bili zadovoljni stanjem igre.\nKoliko god smo tužni što ikona StarCraft 2 napušta igru, ipak ne možemo, a da na ne budemo bar malo nahajpovani pominjanjem “novog projekta” na kome će raditi, jer znamo da se i vama i nama u glavi vrti samo jedno – WarCraft 4.\nELeague Street Fighter V Invitational: Počela je druga faza\nProcureli novi Overwatch skinovi


URBAS energetski sistemi: inteligentno korištenje goriva iz biomase - Akta.ba\n09.08.2019 09:29:11 / Izvor: Akta.ba\nURBAS već više od 30 godina dizajnira, gradi i uvodi nove energetske sisteme za inteligentno korištenje goriva iz biomase, nastojeći postići maksimalnu održivost kroz ekonomske i ekološke ciljeve. Sistemi su posebno dizajnirani da se iz pilana, tvornica za obradu drveta i općeg stanjivanja šume izvlače energije iz čak i najviše mokrih i najgorih drvnih goriva. Stalne inovacije i istraživanje na ovom polju omogućuju im da optimiziraju svaku pojedinu biljku kako bi najbolje ispunio njene utvrđene potrebe.\nURBAS istraživački centar je inovacioni pokretač za efikasniji daljni razvoj ekonomske i ekološke efikasnosti najmodernijih energetskih postrojenja. Veliki broj kvalifikovanih suradnika odgovorni su na dvije proizvodne lokacije za cijeli procesni lanac projekta: planiranje, izgradnja, montaža, održavanje.\nŠirom Evrope do sada je realizovano preko 1.000 postrojenja, kapaciteta od 1 do 100 MW. URBAS Energietechnik je završio realizaciju projekta toplifikacije bosansko-hercegovačkog grada i to izgradnjom toplane na biomasu po sistemu ključ u ruke, koja pored toplote proizvodi i električnu energiju iż drvnog otpada.\nOvo postrojenje je najmodernije postrojenje za dobijanje toplote iz biomase u Bosnie i Hercegovini i predstavlja smjernicu za energetsku budućnost zemlje: obnovljivi lokalni resursi osiguravaju snadbijevanje energiom i zamjenuju uvozna fosilna goriva. Tako se nanovo definišu ekonomski i ekološki standardi.\n"Realizacija sistema za održivu upotrebu biogenih goriva prema ekonomskim i ekološkim kriterijima" to je nadležnost URBAS-a.\nTAGOVI: urbas biomasa energetska efikasnost ergetski sistemi goriva\nAUTOTECH - Pozicioneri i prihvatni sistemi (Foto)\nUrbas sistemi biomase udovoljavaju najvišim zahtjevima ekonomičnosti i ekologije


Podsticaj dinamičnijem ekonomskom rastu i razvoju Crne Gore i regiona | EUME\nNaslovnica Crna Gora i EU Uspješne EU priče Podsticaj dinamičnijem ekonomskom rastu i razvoju Crne Gore i regiona\nPodsticaj dinamičnijem ekonomskom rastu i razvoju Crne Gore i regiona\nU periodu kada se nakon prethodne prilično duboke recesije čak i ekonomije najrazvijenijih država\nsvijeta suočavaju s poteškoćama u postizanju značajnih realnih stopa rasta, Crna Gora se sasvim izvjesno\nsuočava s još većim izazovom – iznalaženjem izvora dugoročnog, adekvatno strukturiranog i održivog ekonomskog rasta i razvoja koji bi, uporedo s intenziviranim procesom evropske i euro-atlantske integracije, adekvatno pozicionirali crnogorsku ekonomiju na evropskom i svjetskom tržištu.\nEkonomska teorija, a ni praksa, ne poznaju univerzalan i upsješan odgovor ovakvom izazovu, ali osnovne ekonomske zakonitosti ukazuju da adekvatna valorizacija prirodnih resursa u kombinaciji s efektivnom\nekonomskom politikom, jačanjem konkurentnosti malih i srednjih preduzeća i podsticanjem investicija\nznačajno doprinose uspjehu procesa.\nUpravo prepoznajući značaj novih investicija, posebno u infrastrukturu, Evropska unija već više od pet godina podržava pripremu i sprovođenje infrastrukturnih projekata posredstvom Zapadnobalkanskog investicionog okvira.\nOvaj instrument je oformljen kao posebna platforma za zajedničko finansiranje infrastrukturnih projekata bespovratnim sredstvima EU i kreditima međunarodnih finansijskih institucija. Podržavajući jasnu posvećenost Crne Gore sprovođenju infrastrukturnih projekata, EU je tokom prehodnog petogodišnjeg perioda posredstvom Zapadnobalkanskog investicionog okvira izdvojila preko 23 miliona eura bespovratne podrške za pripremu projektne dokumentacije za 26 infrastrukturnih projekata u Crnoj Gori.\nPrimjerom intenziviranog razvoja post-tranzicionih ekonomija Istočne Evrope, postalo je jasno da je dobra\ninfrastrukturna povezanost jedan od osnovnih preduslova za dinamičniji ekonomski rast i razvoj, posebno\nmanjih država kakva je Crna Gora. S druge strane, unapređenje infrastrukturne povezanosti je dugotrajan\ni nadasve skup proces, čije okončanje bez podrške EU i ostalih međunarodnih partnera nije izvjesno u skoroj budućnosti.\nSvjesna ograničenja i umanjenih mogućnosti država regiona da samostalno investiraju u razvoj infrastrukture na regionalnom nivou, EU je u okviru nove finansijske perspektive 2014-2020 namijenila oko\nmilijardu eura za bespovratnu podršku infrastrukturnim projektima koji doprinose boljoj povezanosti regiona.\nU skladu s definisanom metodologijom EU sufinansira sprovođenje prioritetnih regionalnih infrastrukturnih\nprojekata, dok ostatak sredstava države obezbjeđuju iz kreditnog zaduženja i/ili alternativnog izvora finansiranja.\nUpravo zbog toga je Zapadnobalkanski investicioni okvir postao glavni mehanizam čijim posredstvom EU\npodržava sprovođenje infrastrukturnih projekata i u kontekstu tzv. Berlinskog procesa, kao uobličene inicijative kojom EU politički i finansijski podržava države Zapadnog Balkana u procesu pristupanja EU i unapređenja regionalne saradnje.\nProjektna orijentacija čini ovaj novi vid saradnje EU i država Zapadnog Balkana jedinstvenim izvorom novih investicija u infrastrukturu koja će povezati države regiona, ali i region s ostatkom Evrope i svijeta.\nPrepoznajući ovakvu priliku kao značajnu za finansiranje sprovođenja važnih projekata, Crna Gora je već\ntokom 2015, prve godine primjene ovakvog pristupa Zapadnobalkanskog investicionog okvira, uspjela da podnese dvije uspješne projektne prijave koje je odobrila Evropska komisija. Kao rezultat uloženih napora, na Bečkom samitu su u okviru paketa od deset infrastrukturnih projekata koje će ove godine podržati EU predstavljena i dva projekta koja će se sprovoditi u Crnoj Gori.\nPrvim projektom EU će sa 20 miliona eura sufinansirati polovinu od ukupno 40 miliona vrijednih radova na zamjeni signalnog sistema u željezničkoj stanici Podgorica i rekonstrukciju betonskih mostova na željezničkoj liniji Bar – Vrbnica.\nDodatnih 25 miliona eura EU je izdvojila za sufinansiranje 20% od ukupno 127 miliona eura vrijednih\nradova na izgradnji crnogorskog dijela 400kV elektromreže koja povezuje Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu i Srbiju.\nUkupna vrijednost investicija u sprovođenje ova dva projekta je 167 miliona eura, od kojih je 45 miliona\nbespovratna finansijska podrška EU.\nBez namjere preispitivanja ili potvrđivanja kenzijanskog modela agregatne potrošnje, evidentno je da će investicije u sprovođenje ova dva, ali i budućih infrastrukturnih projekata multiplikativno uticati na rast BDP-a, ali i na pozitivnu korekciju ostalih makroekonomskih indikatora.\nOvi i ostali infrastrukturni projekti stvaraju preduslove za intenzivniji razvoj turizma, poljoprivrede, uslužnih djelatnosti i malih i srednjih preduzeća kao osnovnih dugoričnih izvora rasta i razvoja crnogorske ekonomije.\nNa dugi rok je ovakav scenario još izvjesniji, posebno računajući na podršku EU sredstvima strukturnih instrumenata u periodu nakon članstva u EU.\nDodatno, u kontekstu sprovođenja novog metodološkog pristupa Zapadnobalkanskog investicionog okvira u Crnoj Gori je pokrenut kompleksan i temeljan proces formiranja jedinstvene liste prioritetnih infrastrukturnih projekata.\nU skladu s preporukama Evropske komsije, Vlada je na sjednici od 19. februara 2015. donijela Odluku o obrazovanju Nacionalne investicione komisije, krovnog tijela zaduženog za promovisanje sistematskog\nplaniranja investicija u infrastrukturu, koordiniranje aktivnosti koje se odnose na pripremu jedinstvene liste\nprioritetnih infrastrukturnih projekata i razmatranje različitih mogućnosti finansijske podrške za pripremu i/ili sprovođenje projekata iz oblasti infrastrukture.\nNa osnovu detaljnih uputstava za procjenu strateškog značaja i spremnosti projekata, u toku je priprema jedinstvene liste prioritetnih projekata za oblasti saobraćaja, energetike, zaštite životne sredine i društvene djelatnosti.\nOvakav sistematičan pregled infrastrukturnih projekata odražavaće prioritete opšte razvojne politike Crne Gore i biti osnova za predlaganje projekata za finansijsku podršku iz fondova EU i ostalih izvora finansiranja u narednom periodu.\nKonačno i sasvim opravdano, za infrastrukturne projekte koje sprovodimo uz podršku Zapadnobalkanskog investicionog okvira s pravom se može reći da su značajan faktor za ostvarivanje dugoročnog, dinamičnog i održivog ekonomskog rasta i razvoja crnogorske ekonomije, ali i dokaz koristi koje dugoročno donosi proces pristupanja EU.\nAutor teksta je Bojan Vujović, sekretar radne grupe 22 – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata\nTekst je objavljen u časopisu “Diplomarius” koji izdaje Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija


"Lavovi" spremni za veliku borbu protiv Sjeverne Makedonije\nCrna Gora i Sjeverna Makedonija u subotu (18 sati) u Debrecinu igraju meč u kojem je pobjeda imperativ za oba tima u borbi za prolaz u glavnu rundu.\nCrna Gora u subotu igra drugi meč na Evropskom prvenstvu u Mađarskoj i Slovačkoj – protivnik u „Feniks areni“ u Debrecinu biće Sjeverna Makedonija.\nIako suočena sa brojnim izostancima i problemima zbog korona virusa, naša reprezentacija pružila je dobro izdanje na premijeri, uprkos ubjedljivom porazu od svjetskog šampiona – Danske (30:21).\nSjeverna Makedonija je takođe, poražena na startu i to od Slovenije (27:25).\nZa oba tima dakle, sjutrašnji meč je od velikog značaja, jer samo pobjeda ostavlja šansu za prolaz u glavnu rundu.\n„Lavove“ bi protiv Sjeverne Makedonije mogao da predvodi selektor Zoran Roganović, koji kasno večeras stiže u Debrecin. Po dolasku će odraditi obavezno PCR testiranje i ukoliko dobije negativan rezultat, dobiće zeleno svjetlo Evropske rukometne federacije (EHF) da bude na klupi.\nIgrači i ostali članovi stručnog štaba jutros su odradili obavezno PCR testiranje, a još se čekaju rezultati, kako bi bio poznat sastav u kojem će reprezentacija nastupiti u drugom meču na šampionatu u Mađarskoj i Slovačkoj.\n"Mladi su protiv Danske opravdali očekivanja, iskoristili šansu koju su dobili, borili se koliko su mogli. Teško je i u punom sastavu parirati Danskoj, pogotovo kada se u prvom poluvremenu promaši onoliko sedmeraca, zicera, šuteva sa šest metara... Tim kakav je Danska se odvoji i poslije je teško stizati", rekao je kapiten Vasko Ševaljević.\n"Može da se igra sa svima, to smo odavno pokazali. Došla je korona, svi problemi koji su nam maksimalno zakomplikovali situaciju. Međutim, morali smo da se nosimo s njima kako znamo i umijemo, nadam se da im je sada došao kraj. Priključuje se i selektor, što je jako bitno", dodao je Ševaljević.\nLijevo krilo našeg tima Filip Vujović osvrnuo se na meč protiv Danske na startu Evropskog prvenstva i govorio o očekivanjima od okršaja protiv Sjeverne Makedonije, za koji ističe da je finale za našu reprezentaciju.\n"Bilo je pozitivnih stvari, uprkos porazu. Nekoliko debitanata je pokazalo da može u budućnosti biti okosnica reprezentacije", rekao je Vujović i dodao:\n"Meč sa Makedoncima je kao finale, mislim da će odbrana odlučiti. Sjeverna Makedonija ima kvalitet - dobru tranzicija, igru dva na dva... Ako to uspijemo da spriječimo i pomognemo našim golmanima, pomoći će nam da imamo polukontru i kontru. Daćemo sve, to možemo da obećamo navijačima", rekao je Vujović.


Vesti online / Srpski informativni portal / Amerikanci tvrde: Otkrivena "taktika Kremlja"\nDominacija Rusije na tržištima 5 zemalja Evrope: Vladimir Putin\nKako prenosi Rojters, u izveštaju se otkriva da je Moskva privukla na svoju stranu neke političare, da nastoji da uspostavi dominaciju na energetskim tržištima i u drugim ekonomskim sektorima i da potkopava borbu protiv korupcije ne bi li preuzela kontrolu nad vladama u Bugarskoj, Mađarskoj, Letoniji, Srbiji i Slovačkoj.\n- U nekim zemljama, ruski uticaj toliko se raširio i ukorenio da dovodi u pitanje nacionalnu stabilnost zemlje, njenu prozapadnu orijentaciju i evroatlantsku stabilnost - kaže se u izveštaju koji rezimira rezultate 16-mesečnog istraživanja Centra za strateške i međunarodne studije iz Vašingtona i Centra za proučavanje demokratije iz Sofije.\n* "SAD žele na sve načine da napakoste Rusiji, jednom će udariti u zid"\n* Vašington i Moskva pojačavaju pritisak na Kijev\nKao konkretni primeri navode se neki "megaprojekti" kao što je ugovor o gradnji dva nuklearna reaktora u Mađarskoj, u vrednosti od 12,2 milijarde evra, dodeljen Rusiji u mutnim okolnostima, i unapređenje proruskih poslovnih ljudi koji na političkim dužnostima štite ruske interese.\nPublikacija pod nazivom "Taktika Kremlja: Razumevanje ruskog uticaja u istočnoj i srednjoj Evropi", podudara se s nezapamćenom raspravom u SAD o tome pokušava li Rusija da se umeša u predsedničke izbore 8. novembra hakerskim napadima.\nRuska Ambasada u Vašingtonu nije odgovorila na pitanje da prokomentiriše izveštaj, koji će biti predstavljen u četvrtak u Centru za strateške i međunarodne studije u Vašingtonu.


Vlada odlučila da uštedi 15,7 milijardi dinara\nVlada Srbije usvojila je juče plan štednje. Restrikcije su proglašene u svim ministarstvima, deo novca fondova preći će u budžet, a spisak projekata iza kojih garancijama stoji država je skresan. Očekuje se da će usvojen program sačuvati 15,7 milijardi dinara do kraja godine.\nCilj je da se „minus“ na kraju godine zadrži na 152 milijarde dinara na nivou čitave države. Da bi se poštovao dogovr sa MMF, na kraju marta trebalo je da dođe do najviše 26 milijarde dinara. Februar je, međutim, dobro poljuljao planove budžeta.\nU štednju se kreće od troškova putovanja, specijalizovanih i usluga po ugovoru, popravki, potrošnog materijala, mašina.. Do kraja godine na njima će se sačuvati 4,8 milijardi dinara.\n- U februaru su prihodi pali za 20 odsto, delom zbog krize u evrozoni, a ponajviše zbog pada privredne aktivnosti usled zime. Štednjom, međutim, nisu obuhvaćena socijalna davanja, plate i penzije, kao ni podsticaji za poljoprivredu i industriju. Neće trpeti ni ulaganja u infrastrukturu - obrazložio je u četvrtak mere Vlade Dušan Nikezić, državni sekretar u Ministarstvu finansija.\nBudžet treba, i to za čak 10,89 milijardi dinara, da „ojačaju“ prihodi raznih fondova - od onih u oblasti kulture, preko Fonda za zaštitu životne sredine do Ministarstva za infrastrukturu i energetiku.\nPlan štednje predviđa i značajno manje projektno zaduživanje kod domaćih kreditora. Umesto da na ovo ode 115 miliona evra tokom 2012. trebalo bi da se potroši 17,5 miliona evra.\nŠtednja je skratila i spisak firmi iza kojih je država stala kao garant zaduživanja kod poslovnih banaka. Opstala su samo četiri projekta - izgradnja hangara „Jat tehnike“, stanovi na mestu „Stepa Stepanović“, refinansiranje dugova „Galenike“ i održavanje likvidnosti „Jatervejza“. Umesto 432,5 miliona evra, budžet javnim preduzećima i instucijama tokom 2012. godine nudi garancije od ukupno 120 miliona evra. To znači da će bez garancije ostati „Srbijagas“, ali i stambeni kompleks na Novom Beogradu.\nVlada je u četvrtak usvojila i Uredbu o povraćaju poreza na dodatu vrednost za bebi hranu i opremu. Roditelji će imati pravo da povrate ovaj porez ako su kupovali mleko, kaše, kolica, krevetac, stolice za hranjenje, sedišta za automobil i pelene.


Seminar i završna prezentacija u okviru projekta „Asistencija u razvoju MSP preduzeća u BiH " - EEN.BA\nSeminar i završna prezentacija u okviru projekta „Asistencija u razvoju MSP preduzeća u BiH "\nVanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora Bosne i Hercegovine, Sektor za edukaciju u saradnji sa kompanijom GEOtest, a.s. iz Brna, Republika Češka, organizirao je seminar na temu „Češka iskustva sa fondovima Evropske unije“ koji se držao 14.11.2018. godine u sklopu projekta zvanične inostrane razvojne saradnje Republike Češke „Asistencija u razvoju malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini“.\nProjekat je sastavni dio programa „Aid for Trade“ koji je u nadležnosti Ministarstva industrije i trgovine Republike Češke. U okviru projekta realizirana je i završna prezentacija projekta koja je održana 15.11.2018. godine u prostorijama Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine u Sarajevu.\nCilj projekta je da doprinese razvoju malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini jačanjem njihovih kapaciteta u sklopu dva segmenta odnosno poslovnog planiranja i korištenja fondova Evropske unije.\nU toku seminara prezentirani su osnovni fondovi Evropske unije zajedno sa češkim praktičnim iskustvima u primjeni evropskih fondova kao i konkretni pozitivni primjeri čeških kompanija koje su zahvaljujući evropskim fondovima proširile svoje poslovanje i pojačale svoju konkurentnost na tržištu. Na završnoj prezentaciji predstavljeni su priručnik za izradu poslovnog plana, internet stranica PLAN.BA i priručnik za EU fondove.


In Store | Svet | Profit Jeronimo Martinsa niži za 30%\nProfit Jeronimo Martinsa niži za 30%\nPrema Jeronimu Martinsu, pandemija je navela neke potrošače da smanje učestalost kupovina i daju veću prednost prodavnicama sa više prostora i manje kupaca.\nPandemija COVID-19 snažno je uticala na performanse portugalske maloprodajne grupe Jeronimo Martins u prvom polugodištu, pri čemu je profit u istom periodu opao za 36,2%, na 104 miliona evra.\nKonsolidovana prodaja u prvom polugodištu porasla je 4,6%, na 9,3 milijarde evra, ali je u drugom tromesečju opala za 1,3%, na 4,6 milijardi EUR.\nGrupna EBITDA je pala za 4,9% na 635 miliona evra, zbog povećanja operativnih troškova i mera u cilju zaštite od virusa.\nUčinak po regionima\nU Poljskoj, Biedronka je ostvarila rast od 7,8% u prvoj polovini godine, na 6,5 milijardi EUR, a rast od 3,4% u drugom kvartalu, na 3,2 milijarde EUR. U periodu od šest meseci, baner je otvorio 32 nove prodavnice (29% neto dodatka) i renovirao 71 postojeću prodavnicu.\nNa svom domaćem tržištu, u Portugalu, prodaja kompanije Pingo Doce pala je za 2,9% na 1,83 milijarde evra u prvom polugodištu, a za 8,8% na 902 miliona evra u drugom kvartalu. U uporednom periodu, baner supermarketa otvorio je tri nove prodavnice i renovirao šest postojećih prodajnih mesta.\nU Kolumbiji, lokalni lanac supermarketa Ara zabilježio je rast prodaje od 33,4%, na 423 miliona evra (+ 16,7% u kvartalu na 188 miliona evra), otvorivši od januara 23 prodavnice (15% neto dodataka).\nGrupa je posebno optimistična u pogledu kompanije Biedronka, koja se "brzo prilagodila tržišnim okolnostima, stvarajući vrlo atraktivne mogućnosti kao način da ojača svoju relevantnost za potrošača i svoju konkurentnu poziciju", ističu u kompaniji.\nGrupa procenjuje da su direktni troškovi izazvani pandemijom dostigli 29 miliona evra.\nJeronimo Martins je u tom periodu uložio 142 miliona evra osnovnih sredstava (capex), pri čemu je Poljska iskoristila 43% tog iznosa.


Usred hiperbola, histerije i klevete, političari kopaju "rovove" kako bi bacali optužbe jedni na druge, ocjenjuje Fanenšl tajms i dodaje da, dok se politički spektar fragmentira, ankete s početka kampanje pokazuju da je najveća izborna jedinica ona koja "ne zna" za koga će glasati i čini je do 40 posto biračkog tijela.\nŠpanija posmatra opšte izbore 28. aprila kao neku vrstu druge demokratske tranzicije, nakon decenije recesije koja je ostavila dugotrajne ožiljke u obliku nezaposlenosti i nejednakosti. Postoji i najveća politička kriza u posljednjih 40 godina s Katalonijom - kao i novi i nesavršeni petostranački partijski sistem koji će okrenuti parlament na glavu, piše madridski Pais (El Pais).\nMladi španski lideri - svi su rođeni nakon 1972. - odlučili su se za konfrontacijski ton koji komplikuje postizborne saveze, ocjenjuje Pais i dodaje da ulcerozna atmosfera takođe otežava održavanje dalekosežnih rasprava: pored zvučnih ujeda koji se pojavljuju u glavnim ulogama, teško da je iko ima jasan stav o glavnim pitanjima koja vode evropskoj agendi, od Brexita do imigracije ili budućnosti evra.\nNeki izvori u Evropskoj uniji upozoravaju na negativne posljedice produženja političke nestabilnosti u Španiji. "Brisel se nada vladi sa stabilnom parlamentarnom većinom koja će moći da progura budžet i stane na kraj svim kolebanjima koja su vladala od 2015. godine", rekao je visoki evropski zvaničnik za Pais, dodajući kako je "ekonomski učinak je najbolja vijest iz Španije posljednjih godina, ali španska politika ne može nastaviti da se spotiče".\nNovi lider Narodne partije Pablo Kasado (Casado), koji je došao na čelo te stranke poslije odlaska bivšeg premijera Rahoja, napravio je oštar zaokret u desno, predstavljajući sebe kao jedinu alternativu socijalističkom premijeru Sančesu - kojeg opisuje kao prijetnju po zemlju, kriminalca, izdajicu i prijatelja terorista i pučista, ocjenjuje portal Politiko (Politico).\nIako je zaoštrio retoriku po mnogim pitanjima - neograničena direktna uprava Madrida u Kataloniji, ograničenje abortusa ili tvrđa politika prema migrantima - neke Kasadove promjene su tek retoričke, ocjenjuje Politiko, pošto se u izbornom programu Narodne partije ne spominje riječ "abortus", nema radikalnih prijedloga protiv imigracije, dok je otvoreno tumačenje hoće li Madrid odmah uvesti direktnu upravu u Kataloniji.\nŠpanski socijalisti će pobijediti na prijevremenim opštim izborima, ali će se boriti da formiraju vladu, predviđa Ekonomist (The Economist), ističući kako istraživanja javnog mnijenja pokazuju da će - na trećim opštim izborima u nešto više od tri godine – Socijalisti, po prvi put od 2008. godine, biti najveća stranka u zemlji.\nDo 2015. godine, Socijalisti i Narodna partija su se izmjenjivali na vlasti, ponekad se oslanjajući na katalonske i baskijske nacionaliste kako bi imali parlamentarnu većinu. Međutim, nezadovoljstvo ekonomskim padom nakon 2007. godine pokrenulo je dvije nove stranke - Podemos na krajnjoj lijevoj strani (koja je bila partner socijalistima u odlazećoj vladi) i Građane, izvorno u liberalnom centru. Pad je također bio faktor u zagovaranju nezavisnosti katalonskih nacionalista, što je kulminiralo neustavnim referendumom u oktobru 2017, što je na koncu podstaklo brz rast Voksa – partije koja je, ističe Ekonomist, potkopala tvrdnje da je Franko odvratio Španiju od krajnje desničarskog nacionalizma.\nSuprotno tvrdnjama desnice, ukazuje Ekonomist, Sančes smatra da su Španci manje ljuti i paranoični, insistira na razgovorima s katalonskim separatistima samo u okviru parametara ustava, ističući da neće priznati referendum o nezavisnosti, te predlaže ustavni amandman kojim bi se "razjasnilo" raspodjela ovlaštenja između centra i regiona.\nDruga mogućnost je desničarska vlada koju su formirali Narodna stranka i Građani uz podršku Voksa - kao u Andaluziji, što prema ocjeni Blumberga, ne bi bila katastrofa za špansku ekonomiju. Skoro sigurno bi se bavili nižim porezima, finansiranim putem smanjene potrošnje, navodi Đulijano i dodaje kako to nije isto što i desničarska Liga u Italiji - koja želi "jedinstveni porez", ali nije voljna da napravi rezove za plaćanje.


Statistika iz sudova u Srbiji otkriva profil osuđenika i najčešće presude - Infobrif\nStatistika iz sudova u Srbiji otkriva profil osuđenika i najčešće presude\nObjavljeno 4.05.2019. u 11:54\nPočinilac krivičnih dela u Srbiji ima između 30 i 45 godina, nema posao i lošijeg je materijalnog stanja, pokazalo je istraživanje rađeno na uzroku presuda iz osnovnih i viših sudova.\nZa krivično delo u Srbiji najpre se ide u zatvor, dobija uslovna kazna, a na trećem mestu je novčana kazna.\nIvana Stevanović sa Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja navodi da počinioci krivičnih dela imaju između 30 i 45 godina i čine 70 odsto svih osuđenih lica.\n„Važno je ukazati da je to podatak koji tačno odgovara opštoj populaciji jer je normalno da su ljudi u toj životnoj dobi aktivniji ali nažalost i kriminalno aktivni. Normalno je da stariji od 60 godina čine manje krivičnih dela zbog svoje starosne dobi, sposobnosti da se bave kriminalitetom“, objašnjava Stevanovićeva.\nDodaje da je istraživanje pokazalo da više od polovine učinilaca krivičnih dela ima srednju školu – 52,7 odsto, na drugom mestu su oni koji imaju osnovnu školu 32,6 odsto, a najmanje je onih sa visokim obrazovanjem 6,85 odsto.\n„Tokom istraživanja posmatrali smo četiri najteža krivična dela – teška ubistva, razbojništva, silovanje i zloupotreba droga i posebno interesantno je to da se kod tih krivičnih dela kao počinioci veoma retko pojavljuju visoko obrazovani ljudi“, objašnjava Stevanovićeva.\nDodaje i da su visoko obrazovani počinioci krivičnih dela bolje situirani i da zato imaju i više mogućnosti da ulažu u svoju odbranu.\nIstraživanje je pokazalo da među počiniocima krivičnih dela ima najviše nezaposlenih 40,8 odsto, radnika 32,7 odsto, zemljoradnika 4,4 odsto, učenika/studenta 3,2 odsto i službenika 3,2 odsto.


Odabrani novi „Prvenci“ - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Kultura Odabrani novi „Prvenci“\nOdabrani novi „Prvenci“\nNa konkursu za XIV kolo edicije „Prvenac“, žiri u sastavu: Miljurko Vukadinović, predsednik, Zoran Pešić Sigma i Zoran Petrović, članovi, odabrao je dva pesnička rukopisa i jedan roman da budu objavljeni u toku 2015. godine.\nMeđu 60 prispelih rukopisa, od kojih se većina nalazi na vrlo pristojnom nivou stvaralačke zrelosti, žiri se odlučio za sledeće autore i njihove naslove:\nNikola Oravec „Kocke su bačene“, pesme.\n– Tri odabrana rukopisa dela su mladih stvaralaca koji već godinama objavljuju u književnoj periodici, učestvuju na festivalima i u književnom životu uopšte. Savremeni izraz, nekonvencionalan pristup temama i uronjenost u probleme vremena u sprezi sa studioznom pristupu literaturi izdvojila su ova tri rukopisa. Studentski kulturni centar kao organizator konkursa i izdavač izabranih knjiga čestita autorima koji su izabrani, kao i onima koji nisu izabrani, ali koji su uspeli da zaokruže svoja književna dela. Onima koji ovom prilikom nisu izabrani želimo više sreće, zahvaljujemo na poverenju i nadamo se i njihovim knjigama – navodi se u saopštenju SKC-a.\nPrethodni članakPromovisano 90 doktora nauka\nSledeći članakTreneri omladinske škole Radničkog: Nebriga za kragujevačke talente


Tom prilikom Sporazume o korišćenju Nacionalne platforme potpisali su Institut za veštačku inteligenciju, Kancelarija za IT i elektronsku upravu, predstavnici naučno-tehnoloških parkova, Institut za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo i Institut Mihajlo Pupin. Potpisivanju su prisustvovali predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić i ambasador SAD-a u Srbiji Entoni Godfri.\nNacionalna platforma za razvoj veštačke inteligencije predstavlja superkompjuter poslednje generacije, visokih performansi proizvođača Nvidia i spremna je da obradi ogromnu količinu informacija u kratkom vremenskom periodu. Biće na raspolaganju državi, lokalnoj samoupravi, univerzitetima, naučno-tehnološkim parkovima i startap kompanijama, a posao Državnog data centra u Kragujevcu je da bezbedno čuva znanje i podatke iz realnog sveta, građana, privrede, države, lokalnih samouprava i komercijalnih korisnika.\nZahvaljujući Nacionalnoj platformi objediniće se svi podaci iz zdravstvenih centara u Srbiji, pratiće se promene u oblasti životne sredine u narednih deset godina, kao i stanje u poljoprivredi. Projekat će doprineti poboljšanju rada javne uprave, jer se procedure ubrzavaju, a poslovanje privrede i svakodnevni život građana olakšava.\nSrbija se ubraja među 26 zemalja koje poseduju Nacionalnu platformu za veštačku inteligenciju, a jedna je od retkih država koja ima i Istraživačko-razvojni institut za veštačku inteligenciju.


SAD: Podrška tužiocima u CG, poštovati poternice\nSjedinjene Države podržavaju napore crnogorskog Vrhovnog državnog tužioca i specijalnog tužioca da istraže pokušaj puča u Crnoj Gori i ulogu Rusije u tom slučaju, u skladu sa crnogorskim zakonima, rekao je za Glas Amerike zvaničnik Stejt departmenta, uz napomenu da Vašington čeka konačne rezultate istrage.\n“Mi smo, naravno, veoma zabrinuti zbog navoda o ruskom miješanju u izbore u Crnoj Gori. Bilo kakav napor Rusije, bilo spoljašnji ili preko unutrašnjih aktera, da neprimereno utiče na izbore i demokratski proces u Crnoj Gori bio bi u potpunosti neprihvatljiv”, naveo je američki zvaničnik u odgovoru na pitanja Glasa Amerike.\nTakođe je dodao da bi trebalo poštovati Interpolove međunarodne potjernice za hapšenje izvesnog broja navodnih počinilaca, među kojima su i dva državljanina Rusije, te da one predstavljaju važan korak u privođenju pravdi odgovornih.\nNa pitanje o tome da li Sjedinjene Države pomažu Crnoj Gori u istrazi ruske uloge, zvaničnik Stejt Departmenta je naveo: “Odgovorili smo na sve zahtjeve crnogorske vlade za pomoć.”


source.ba | Zvizdić danas i sutra u Ohridu na sastanku lidera zapadnog Balkana\nZvizdić danas i sutra u Ohridu na sastanku lidera zapadnog Balkana\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić boravit će 9. i 10. novembra u Republici Sjevernoj Makedoniji.\nPredsjedavajući Zvizdić učestvovat će na sastanku lidera zapadnog Balkana koji će biti održan u Ohridu, a na kome će se razgovarati o inicijativi za ukidanju prepreka za slobodni protok roba, usluga, kapitala i ljudi.\nLideri zemalja regije imat će i susret sa predstavnicima EU, te predstavnicima međunarodnih organizacija Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Svjetske banke (SB), Evropske investicijske banke (EIB) i Regionalnog vijeća za saradnju (RCC).\nSastanak predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Albanije i Sjeverne Makedonije, Edija Rame i Zorana Zaeva, u nedjelju u Ohridu, bit će u okviru radnog sastanka lidera Zapadnog Balkana, najavila je Vlada u Skoplju. Na tom radnom sastanku učestovat će i predsjedavajući Zvizdić i ministarica ekonomije Crne Gore Dragica Sekulić.\nSarajevska policija još nije pronašla trojicu osumnjičenih migranata koji se dovode vezu s ubistvom Sarajlije Jasmina Berovića, koji je ubijen prošle sedmice u naselju Otes.


Nemački test otkriva korona virus za samo sat vremena › Made-in-Germany.rs\nFabrika nemačke kompanije Kjagen (Qiagen) za proizvodnju naprednih testova koji prisustvo korona virusa dijagnostikuju za samo sat vremena, povećala je proizvodnju na milion i po testova mesečno, a do kraja godine će ih praviti čak 20 miliona mesečno.\nU pogonu ove biotehnološke kompanije smeštene u blizini Kelna, koja proizvodi opremu za molekularnu dijagnostiku, pa tako i brzi test za otkrivanje novog korona virusa, trenutno jedva uspevaju da odgovore na potrebe tržišta. Kompanija je na novonastalu situaciju brzo reagovala povećanjem proizvodnje za 70 posto, a unapređena oprema za brzo testiranje, predviđen za upotrebu u bolnicama i laboratorijama, od protekle sedmice može da se koristi u čitavoj Evropi.\n– Ovo je globalni izazov i situacija se razlikuje od države do države, pre svega po tome koliko su brzo prepoznale i reagovale na virus. Azijske zemlje poput Južne Koreje reagovale su mnogo brže od recimo SAD. Ipak, tražnja za testovima raste u svim zemljama, zbog čega je sada veliki izazov učiniti testiranje dostupnim u celom svetu – kaže za Dojče vele Tomas Turinger, portparol Kjagena, i dodaje da se u njihovoj fabrici proizvodnja odvija u tri smene, sedam dana u nedelji.\nPoslovni uspesi Kjagena probudili su interesovanje kod drugih kompanija, pa je američki proizvođač laboratorijske opreme Termo Fišer spreman da preuzme nemačku kompaniju za oko deset milijardi eura.


Čarls Barkli - Asistencija "Ala Medžik"\nČarls Barkli – Asistencija „Ala Medžik“\nHome » NBA » Čarls Barkli – Asistencija „Ala Medžik“\nČarls Barkli je svakako jedan od najboljih košarkaša svih vremena. Tokom Barklijeve karijere navijači su se najviše divili njegovim neverovatnim sposobnostima u skoku, sjajnom poenterskim mogućnostima, snažnim zakucavanjima, ali i borbi sa fenomenalnim centrima tog vremena, iako je „Ser Čarls“ bio visok „samo“ 198 centimetara. Ipak, kada se priča o njegovoj karijeri, u moru sjajnih poteza, jedna asistencija ima posebno mesto. Dodavanje koje je izveo 1989. godine u meču protiv Njujorka može da se vidi na većini NBA špica, a neki ga smatraju za jedno od najboljih u NBA istoriji.\nFiladelfija Seventisiksersi su te 1989. godine u „nezgodno“ vreme gostovali u „Medison Skver Gardenu“. Išli su „na noge“ Niksima, koji su u tom trenutku imali 26 uzastopnih pobeda na svom terenu i očekivalo se da će svoju seriju nastaviti protiv za NBA standarde tih godina samo solidnih Seventisiksersa. Ipak, Čarls Barkli je mislio drugačije, i te večeri je odigrao jednu od partija karijere. Postigao je 43 poena, imao 12 skokova, 4 asistencije i 2 rampe i predvodio je svoj tim do pobede od 121:112, kojom je prekinuta fantastična serija Njujorčana. Koliko god celokupna partija „Ser Čarlsa“ na tom meču bila impozantna, jedna asistencija je ipak „slavnija“ od ostalih sjajnih Barklijevih poteza na tom susretu.\nČarls Barkli – Fenomenalna asistencija za Majka Giminskog protiv Njujorka.\nSredinom poslednje četvrtine, dok su Seventisiksersi imali sigurno vođstvo, Čarls Barkli je pored Patrika Juinga uhvatio jednu loptu pod svojim košem i odmah „povukao“ kontru. Vodio je loptu u stilu najboljih plejmekera, a onda malo pošto je prešao centar, dodavanjem iz skoka iza leđa (koje je verovatno mogao u tom trenutku da izvede još samo „Medžik“ Džonson) uposlio je Majka Gminskog između tri protivnička igrača, koji je laganim polaganjem na drugi obruč završio ovu sjajnu Barklijevu minijaturu. Spektakularna asistencija oduševila je sve Barklijeve saigrače, kao i članove stručnog štaba gostiju, koji su odmah „skočili“ da proslave fenomenalan potez prve zvezde svog tima.\nKako je izgledala „Ala Medžik“ asistencija Čarlsa Barklija, koja je sigurno najbolja u njegovoj karijeri, ali i kojom je „proslavio“ Majka Gminskog i doveo ga na većinu NBA špica, možete se podsetiti u videu koji je ispred vas.\nDžiminski se čita 😉\nTo je uvek stvar oko koje može da se polemiše, mozda ste i u pravu, mada na većini sajtova na kojima smo proveravali kako se čita dotični, pisalo je Gminski. Kako je uostalom i ostalo nama u sećanju od raznih NBA komentatora tog vremena.


Predsednik OKS Božidar Maljković u Azerbejdžanu - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Predsednik OKS Božidar Maljković u Azerbejdžanu\nPredsednik OKS Božidar Maljković u Azerbejdžanu\nDanas Online29.09.2017. 15:21\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Božidar Maljković zajedno sa Potpredsednikom OKS, Žarkom Zečevićem i Generalnim sekretarom, Đorđem Višackim nalazi se u poseti Olimpijskom komitetu Azerbejdžana povodom obeležavanja 25 godina od osnivanja ove organizacije, a na poziv Predsednika Azerbejdžana, Ilhana Alijeva.\nPredsednik Maljković je jutros zajedno sa Predsednikom Evropskih olimpijskih komiteta, Janezom Kocijančičem, Segejem Bubkom i drugim visokim zvaničnicima, bio deo delegacije Evropskih olimpijskih komiteta koji su imali sastanak sa Predsednikom Azerbejdžana, Ilhanom Alijevim. Učesnici sastanka su se još jednom osvrnuli na odličnu organizaciju prvih Evropskih igara održanih 2015. godine u ovoj zemlji i iskazali su zahvalnost Predsedniku Alijevu na njegovom aktivnom učešću i podršci organizaciji ovog najvećeg multi-sportskog takmičenja na našem kontinentu.\n“Mislim da je ovaj sastanak bio kvalitetan i produktivan, ali je za naš olimpijski komitet mnogo važniji sastanak koji će naša delegacija večeras imati sa gospodinom Alijevim, koji je ujedno i Predsednik Olimpijskog komiteta Azerbejdžana. Smatram da je činjenica da će među mnogim nacionalnim olimpijskim komitetima koji su trenutno prisutni u Bakuu, naša delegacija jedina imati direktan sastanak sa gospodinom Alijevim, jasan pokazatelj kakav ugled naša olimpijska kuća uživa u evropskim olimpijskim krugovima. Mi ćemo taj sastanak iskoristiti da predložimo još bližu institucionalnu saradnju Olimpijskih komiteta Srbije i Azerbejdžana, ali ćemo ponuditi i saradnju na konkretnim projektima koji imaju za cilj dalje unapređenje vrhunskog sporta u Srbiji.”\nNaša delegacija je iskoristila svoj boravak u Bakuu i da poseti žensku odbojkašku reprezentaciju Srbije koja je sinoćnom pobedom nad Belorusijom ušla u polufinale Evropskog prvenstva. Predsednik Maljković je tu priliku iskoristio da još jednom istakne podršku koju Olimpijski komitet Srbije pruža Odbojkaškom savezu Srbije kroz finansiranje ženske reprezentacije u okviru programa “Tokio 2020”, a našim najboljim odbojkašicama je poželeo puno uspeha na putu do još jedne evropske medalje.\nAzerbejdžanolimpijski komitet srbijeBeograd\nSport • danas 19:06\nVlahović opet strelac\nGolom srpskog reprezentativca, Fiorentina pobedila Udineze u gostima (0:1) i popravila plasman u prvenstvu Italije.\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su danas FK Novi Pazar...\nVozač Mercedesa Luis Hamilton ostvario je danas 100. pobedu...


Potpisani kolektivni ugovori za kompanije EMS i „Transnafta“\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović potpisala je danas kolektivne ugovore sa poslovodstvom i sindikatima kompanija „Elektromreža Srbije“ (EMS) i „Transnafta“.\nMihajlović je naglasila da „EMS“ i „Transnafta“ imaju veliki značaj za energetsku bezbednost Srbije, ocenivši da je bez njih nemoguće zamisliti dalji razvoj energetskog sektora i regionalno povezivanje.\nŽelimo da zaposleni u EMS-u imaju dobre uslove za rad jer obavljaju važan, odgovoran i neretko rizičan posao, istakla je potpredsednica Vlade i dodala da pritom u strukturi zaposlenih preovlađuju visokoobrazovani.\nOna je ukazala na to da se isto odnosi i na „Transnaftu“, kao preduzeće od kojeg se u budućnosti očekuju još bolji rezultati i uloga nosioca u novim projektima.\nZahvaljujem sindikatima EMS-a i „Transnafte“ na zajedničkom radu na kolektivnim ugovorima. U Vladi Srbije i Ministarstvu rudarstva i energetike imate partnera koji je uvek spreman da razgovara i da zajedno sa vama radi na unapređenju poslovanja i uslova rada, rekla je Mihajlović.\nKolektivne ugovore potpisali su direktorka EMS-a Jelena Matejić i predsednik sindikata ovog preduzeća Radomir Petrović, a za „Transnaftu“ direktor preduzeća Bogdan Kuzmanović i predsednik sindikata Milojko Glavonjić.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Optimistični privrednici - Nemci su nam najbolji partneri\n15:23 >> 20:32h\nIndeks optimizma lokalnih srpskih kompanija za nastupajuću 2019. godinu iznosi 60,1 odsto, dok indeks optimizma kompanija koje sarađuju sa Nemačkom iznosi 68,4 odsto, pokazalo je istraživanje o nivou poslovnog optimizma koje je ProCredit banka uradila u saradnji sa Ipsos Strategic Marketingom.\nPredstavljanje istraživanja o nivou poslovnog optimizma\nIstraživanje je takođe pokazalo da čak dve trećine preduzeća u Srbiji koja sarađuju sa Nemačkom planira neke kapitalne investicije, dok polovina ostalih lokalnih preduzeća namerava takođe da poveća investicije.\nKao glavne probleme u poslovanju privrednici su naveli zakasnela potraživanja, visoke poreze i konkurenciju. Preduzeća koja sarađuju sa Nemačkom nemaju problem zbog konkurencije, ali navode problem nekvalifikovane radne snage.\nAleksandar Kemiveš, savetnik predsednika Privredne komore Srbije istakao je da uslovi za investitore u našoj zemlji nisu savršeni, ali da su veoma dobri. Što se tiče istraživanja on je ocenio da zdrava konkurencija može biti samo podstrek, ali da razume probleme koji postoje sa nelojalnom konkurencijom.\nMartin Knap, izvršni član Upravnog odbora Nemačko srpske privredne komore istakao je da postoji problem sa pronalaskom stručne radne snage, ali je istakao da će to u narednim godinama biti smanjeno zbog dualnog obrazovanja. Prema njegovim rečima u ovom trenutku dokvalifikacije radnika u Srbiji su neophodne.\nIgor Anić, član Izvršnog odbora ProCredit banke izneo je podatak da su firme koje sarađuju sa Nemačkom sklonije uzimanju kredita. On je istakao da ta banka podržava investicione kredite.\nMijat Lakićević, ekonomski urednik Novog magazina istakao je da bi smanjenje poreza na plate dalo podstrek investitorima.


Izvor: NoviMagazin.rs, 17.Feb.2019, 11:43 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Poslednja dva meseca su bila naporna za moju porodicu i zbog toga je bolje da odustanem", rekla je kasno sinoć bivša voditeljka američke televizije Foks njuz (Fox News).\nKratka izjava dolazi posle nekoliko nedelja kritika i ismejavanja na račun njenih sposobnosti da bude ambasador, pošto nema nikakvog prethodnog >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << iskustva u diplomatiji a portparol je postala u aprilu 2017. godine.\nMnogi protivnici američkog predsednika Donalda Trampa ocenili su da uprkos samouverenosti pred kamerama, Nauert nema dovoljno znanja i umeća da postiže kompromise sa iskusnim diplomatama koje zemlje šalju kao ambasadore u UN.\nTramp, kao verni gledalac Foks njuza, izjavio je u decembru da bi Heder Nauert bila dobra za funkciju u UN.\nNjena kandidatura nikada nije razmotrena u Senatu, gde većinu čine republikanci, i verovatno ne bi bila ni prihvaćena. Bivša novinarka dva meseca se nije pojavljivala u javnosti.\nPortparol američke diplomatije Robert Paladino izjavio je da će Tramp uskoro predstaviti novog kandidata.\nMesto ambasadora je upražnjeno od 31. decembra pošto je Niki Hejli podnela ostavku ne navodeći jasne razloge svoje odluke.\nDanas: Heder Nauert povukla kandidaturu za ambasadora SAD u UN\nVOA: Bivša voditeljka Foksa povukla kandidaturu za ambasadorku u UN


Đukanović je ocijenio da su odnosi dvije države uzorni, da imaju svoju tradiciju. On je zahvalio ambasadoru Holandije u ime države na doprinosu njihovom dodatnom unapređenju.\n“Posebna zahvalnost iskazana je za razumijevanje i podršku Holandije tokom pandemije, prije svega u dostavi zaštitne opreme koju je finansirala holandska vlada kroz mehanizam NATO i repatrijaciji građana obje zemlje. Predsjednik je zahvalio ambasadoru za podršku Holandije članstvu Crne Gore u NATO, uz uvjerenje da je Crna Gora svojim odgovornim odnosom pružila očekivanu satisfakciju za pozitivna zalaganja holandske Vlade”, saopšteno je iz Đukanovićevog kabineta.\nPredsjednik je ponovio uvjerenje u takav dalji podstrek integraciji u EU, što je, kako je kazao, strateški cilj zemlje. On je potvrdio posvećenost Crne Gore trajnom napretku u vladavini prava, nezavisnosti pravosuđa i slobodi medija, poznatim deficitima naše zemlje i regiona i iskazao zadovoljstvo da je i nova Vlada nakon izbora kao cilj projektovala nastavak evropske integracije i članstvo u EU.\n“Pozdravio je rezultate saradnje u oblasti pravde i odbrane, i iskazao interes za uspostavljanjem saradnje u borbi protiv međunarodnog kriminala i suočavanju sa vanrednim situacijama, gdje Holandija ima značajne ekspertize”, saopšteno je Služba za informisanje Predsjednika.\nPosebno je istakao da je Crna Gora veoma važne lekcije u oblasti ljudskih i manjinskih prava naučila u saradnji i uz podršku Holandije. U tom kontekstu izdvojio je pomoć Holandije u dijelu unapređenja prava LGBT populacije u Crnoj Gori, između ostalog i kroz izradu i promociju nacionalne strategije i pomoći u uspostavljanju i funkcionisanju skloništa za LGBT osobe i prvog socijalno-kulturnog centra za pripadnike te populacije.\n“Usvajanjem zakona o životnom partnerstvu osoba istoga pola, kao prva zemlja u regionu, Crna Gora je učinila izuzetan iskorak na planu zakonskog uređenja punih prava i jednakosti LGBT osoba i ostvarila napredak u usvajanju evropskih vrijednosti i poželjnog nivoa demokratske kulture”, naglasio je Đukanović.\nAmbasador Bešor Arno je uz zahvalnost za susret i žaljenje zbog kratkog trajanja diplomatskog mandata visoko ocijenio mirnu tranziciju vlasti u Crnoj Gori. Iskazao je zainteresovanost da se taj miran trend produži i vidi saradnja, koja nije samo saradnja između Predsjednika i Vlade, već i unutar same vlade, što je priličan izazov.\nOn je potvrdio opredijeljenost Holandije da i dalje podržava Crnu Goru i tokom pandemije i u vezi sa oporavkom, kao i u procesu pristupanja EU, najvažnijoj temi saradnje dvije zemlje, poručujući da Holandija želi da vidi Crnu Goru kao dio evropske porodice.\n“Nastavićemo da vas posmatramo kritički, ali i da vas podržavamo”, kazao je Plaga.\nOn je izrazio zadovoljstvo da su svi zakoni potrebni za punu integraciju u EU na mjestu, ali da njihova implementacija treba da bude snažnija.\n“U tom smislu možete biti uvjereni u holandsku podršku u Briselu”, poručio je Plaga.\nĐukanović je zahvalio ambasadoru za jasne stavove i podršku i potvrdio da će usvajanje evropskih standarda i vrijednosti i dalje biti prioriteti državne politike.\nEvo 30 godina dolaze, vskat im je vise


Savremeni konstrukcijski koncepti višespratnih zgrada - metalne i srepgnute konstrukcije | Visokogradnja\nSavremeni konstrukcijski koncepti višespratnih zgrada - metalne i srepgnute konstrukcije\nAutor: Miljanovi, Mešić\nIzdavač: Grajdeivnski fakultet Sarajevo\nU knjizi su obrađeni značajniji visoki objekti u svetu, kod kojih kao osnovni materijal dominira čelik ili sprezanje čelika i betona. Materija je obrađena na način da se ukaže na suvremena, vrlo originalna rješenja koncipiranja konstrukcije višekatnih zgrada, njihovu funkcionalnost, uštedu energije, uticaj na okoliš (tzv. zeleni neboderi) i dr. Radi se prije svega o reprezentativnim objektima u svijetu na kojima su izraženi nacionalna simbolika, tehničko-tehnološka dostignuća, ekonomska moć i dr.\nKoncepcija opisivanja objekata je suglasna fazama projektiranja i izvođenja. Tako je na početku svakog od njih, pored lokacije, istaknuta osnovna ideja arhitekta - projektanta iz koje je proistekla forma, a zatim kroz , analizu funkcije, konstrukcije, fasade i dr., sve do izgradnje, izložene su sve važne pojedinosti. S obzirom da se uglavnom radi o objektima koji dosežu velike visine, pažnja je fokusirana na konstrukciju. Dati su osnovni elementi nosive konstrukcije uz adekvatnu analizu prenošenja opterećenja. Važno je istaći da je krajnji rezultat sigurna konstrukcija koja ispunjava sve suvremene zahtjeve eksploatacije. I pored toga što problemi fundiranja prikazanih objekata nisu iz domene predmetne materije, imajući u vidu specifične probleme i kompleksna rješenja temelja, dat je i njihov prikaz kako bi se upotpunila putanja prenošenja opterećenja do tla.\nObrađeni su Sears, WTC, Bank of China, Commerzbank, Torre Mayor, Burj Al Arab, Taipei 101, Swiss Re, World Financial Center Shanghai, Bank of America, CCT Peking.


Srbija sa Alžirom, Novom Zelandom i Poljskom : Nadlanu.com\nSrbija sa Alžirom, Novom Zelandom i Poljskom\nBEOGRAD, 16. januara 2010. (Beta) - Reprezetacije Srbije 3. marta igraće prijateljsku utakmicu sa Alžirom, a pre početka Svetskog prvenstva u Južnoj Africi odigraće još dva kontrolna meča sa Novim Zelandom i sa Poljskom, saopštio je nacionalni Fudbalski savez.\nSrbija će prvu utakmicu igrati na stadionu "Peti jul" u Alžiru.\nTaj termin je i jedini koji je po kalendaru Svetske fudbalske federacije (FIFA) predviđen za reprezentacije pre početka završnih priprema, koje će Srbija imati u Austriji, u gradu Leogangu u blizini Salcburga.\nDogovoreno je da "orlovi" u tom regionu i igraju prijateljske mečeve sa Novim Zelandom i Poljskom. Tačni termini tih susreta tek će biti utvrđeni.\nPoslednju pripremu pred početak Svetskog prvenstva Srbija će imati 5. juna u Beogradu, ali protivnik još nije poznat.\n"Fudbalski savez Srbije čini sve napore da tom prilikom obezbedi u svemu adekvatnog protivnika i kompletnu utakmicu organizuje na nivou spektakla", ističe se u saopštenju.\nSrpski fudbaleri će put Južne Afrike krenuti u ponedeljak 7. juna u večernjim satima. U Južnu Afriku stići će 8. juna, pet dana pre prve utakmice, koju će Srbija u Grupi D igrati sa Ganom u Pretoriji.\nDuel sa Nemačkom zakazan je za 18. jun u Port Elizabetu, a sa Australijom 23. juna u Nelspruitu.


Melodifestivalen – pesme koje su obeležile poslednjih 15 godina | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Danilo Jovanović u Evrovizijski studio, Švedska 7. mart 2020.\tKomentari su isključeni\nZa Melodifestivalen mnogi tvrde, i to sa pravom, da je u rangu same Evrovizije, po kvalitetu pesama, ali i produkcijski. Šestonedeljni šou program pun je pesama različitih žanrova, raznih pojava i uvek donese nešto novo. Rešili smo da se kroz ovaj tekst prisetimo samo nekih od legendarnih pesama Melodifestivalena koje nisu pobedile, u proteklih petnaestak godina.\nMans Zelmerlow – Cara Mia (2007)\nOvo je iz perioda kada Melodifestivalen nije bio ni sličan ovom danas, a Švedska je ušla u, uslovno rečeno, rezultatsku krizu. Jedan od najvećih propusta je upravo to što ova pesma nije poslata 2007. već grupa „The Ark“ koja je osvojila mršavo 18. mesto iako je Švedska bila direktno u finalu te godine. Monsova pesma je zarazna, pevljiva, ritmična, i odgovarala je na sve evrovizijske kriterijume tog perioda. Osvojio je treće mesto, a probao je još jednom 2009. sa pesmom „Hope & Glory“. Nakon toga, 2015. se prijavio sa pesmom „Heroes“ – zna se šta se desilo dalje.\nSa samo 20 godina je debitovao na Melodifestivalenu sa dens-pop pesmom „Manboy“. Ispostavilo se kao odličan potez, bio je treći, godinu dana kasnije je i otišao na Evroviziju sa pesmom „Popular“. Niz dobrih Melodifestivalen rezultata upotpunio je sa petim mestom iz 2015. godine.\nLoreen – My Heart Is Refusing Me (2011)\nOva devojka se te godine pojavila i mnoge fanove ostavila bez teksta. Dinamična pop pesma sa moćnim vokalom je postala hit nakon nekog vremena, iako je na Melodifestivalenu ispala u prvoj rundi Druge šanse, koja je tada davala svega dva mesta za finale. Dalju priču o Lorin znamo, godinu dana nakon toga slavila je na Melodifestivalenu, a potom i na Evroviziji, jednu od najubedljivijih pobeda. Pokušala je i 2017. sa pesmom „Statements“, međutim, opet je ispala u „Drugoj šansi“.\nTa 2011. nam je iznedrila još jedan hit. Reč je o pesmi „In The Club“, koja je bila veoma popularna kod švedske publike te godine. Na kraju, završio je kao drugoplasirani iza Erika Sadea sa pesmom „Popular“, koji je bio treći i na taj način započeo švedsku dominaciju evrovizijskom scenom. Dani Sausedo je pokušao i sledeće godine da se nađe na Evroviziji sa pesmom „Amazing“, i ponovo završio kao drugoplasirani, iza Lorin i njene „Euforije“.\nSvake godine se pojavi po neki, uslovno rečeno „joke-act“ na Melodifestivalenu. Iransko-švedski komičar i muzičar, je i pre pokušavao na Melodifestivalenu, međutim, te 2013. je ostvario prvi zapaženiji rezultat. Bio je šesti, a pobednik je bio neočekivano Robin Stjenberg, koji se kroz iglene uši, iz „Druge šanse“, provukao do finala.\nAce Wilder – Busy Doin’ Nothing (2014)\nU jednoj veoma neizvesnoj godini, Ejs Vajlder se pojavila sa jednom pamtljivom i hitičnom pesmom, i pobrala je simpatije publike. Buntovnički nastup i pesma su joj zamalo omogućili pobedu, s obzirom na to da je imala svega 2 boda manje od prvoplasirane Sane Nilsen. Ejs Vajlder je pokušavala i 2016. kada je bila druga i 2017. kada je završila na sedmom mestu.\nOva izvođačica je „late-bloomer“, jer je tek nešto kasnije došla u fokus javnosti, pogotovo oko Melodifestivalena. Iako je i kao tinejdžerka imala uloge u svetu šou-biznisa, na nacionalnom izboru se pojavila tek 2015. Pesma „Don’t Stop Believing“ je bila među favoritima, na kraju je završila kao trećeplasirana. Uspeh je utoliko veći ako se zna da je Mons Selmerlev te godine pobedio na Melodifestivalenu, pa i na samoj Evroviziji. Nakon toga, Marijet se pojavljivala 2017. i 2018. gde je osvajala četvrto i peto mesto. Ove godine ponovo učestvuje, i opet je ušla direktno u finale, i na taj način je, istorijski gledano, jedina pevačica sa četiri direktne kvalifikacije.\nPreslatka kovdržava plavuša se 2016. pojavila sa dinamičnom i moćnom pesmom, čak pomalo sa kantri primesama. Iako nije trijumfovala, ušla je u srca i Šveđana i fanova širom sveta. Bila je četvrta, a na Melodifestivalenu smo je videli i 2017. i 2019. Poslednji put sa baladom, sa dva zabeležena šesta mesta. Svakako, očekuje se njen povratak u bližoj budućnosti.\nDobro poznato ime i evropskoj publici, jer smo ga godinu kasnije upoznali i na samoj Evroviziji. Poznat kao bivši učesnik Idola, imao je i tad festivalsko iskustvo i iskustvo šou programa. Kupio je publiku jednostavnim i prijatnim nastupom, dodavši usnu harmoniku u pesmu. Godinu dana kasnije je trijumfovao na Melodifestivalenu, a ove godine se ponovo prijavio i okušao sreću.\nJon Henrik Fjallgren feat. Aminia – En varld full av strider (2017)\nPesme sa etno-elementima su retke na ovom nacionalnom izboru, a njihova personifikacija je Jon Henrik Fjalgren. Ovaj izvođač, koji potiče iz Sami porodice, se tri puta prijavljivao na Melodifestivalen, i zabeležio drugo, treće i četvrto mesto. Ipak, fanovima je u sećanju urezan ostao pogotovo ovaj nastup, gde je imao i pratnju, Aminiju. Mnogi ga vide kao rešenje za švedski problem sa televotingom, koji je posebno izražen u poslednje dve godine.\nNano – Hold On (2017)\nNano je na Melodifestivalenu 2017. za kratko vreme stvorio hajp svojom pesmom i neobičnom pojavom. Bio je sve vreme glavni favorit za pobedu, a njegova burna prošlost je bila inspiracija za pesmu. Na kraju, iako je pobedio kod publike, sveukupno je bio drugi, iza upravo spomenutog Robina Bengtsona. Na Melodifestivalenu je učestvovao još jednom, 2019. godine i prošao dosta slabije nego tad – završio je na devetom mestu, uz vrlo slab rezultat kod publike.\nHanna Ferm & LIAMOO – Hold You (2019)\nHana Ferm je tada debitovala, a Lijamu je ovo bio drugi pokušaj. Moćna balada je bila među favoritima, pogotovo kod stranih fanova, međutim, Šveđani su bili strikni i ubedljivi – Džon Lundvik. Ovaj duet je završio na trećem mestu, a Hana Ferm je ove godine ponovo u konkurenciji, i među favoritima je.\nNaravno, ovo su samo neke pesme, i ovde ćemo se zaustaviti, jer bi dalje nabrajanje dobrih pesama postalo začarani krug. Svakako, tu bi bili i nastupi Džona Lundvika, Feliksa Sandmana, Oskara Zije, zatim neponovljivog Alkazara, i sigurno još poneki iz kontigenta Marijet ili Viktorije. Ova rekapitulacija je savršen uvod u ono što nas uskoro čeka – dvanaest sjajnih nastupa, gde će Šveđani doneti svoju odluku.


Kreće trka za četiri stana – 10 računa izbroji i stan osvoji\nKreće trka za četiri stana\nGrađani Srpske koji žele da učestvuju u nagradnoj igri “Deset računa izbroji i stan osvoji” koverte sa fiskalnim računima ili slipovima od ponedjeljka mogu predavati u poslovnice “Pošta Srpske”, a najsrećniji će osvojiti četiri stana u banjalučkom naselju Lauš.\nU Ministarstvu finansija RS, koje je organizator nagradne igre zajedno sa Udruženjem ekonomista RS SWOT, pojasnili su da građani na kovertama treba čitko da ispišu lične podatke, te naznaku “Deset računa izbroji i stan osvoji”.\n– Ličnim podacima se smatraju ime, prezime, adresa prebivališta ili boravišta, te kontakt telefon učesnika. Popunjene koverte učesnici šalju preko javnog preduzeća “Pošte Srpske” bez naplate poštanske usluge – rekli su u Ministarstvu finansija i dodali da će koverte koje na prednjoj strani ne budu imale otisak poštanskog žiga “Pošta Srpske” biti nevažeće i neće učestvovati u izvlačenju.\nU ministarstvu naglašavaju da će nagradna igra trajati do 13. oktobra, te da će izvlačenje srećnih dobitnika biti priređeno u četiri navrata.\n– Prvo izvlačenje biće 22. septembra, kada ćemo dodijeliti stan od 53,15 kvadrata vrijedan 110.552 marke, dok će drugi dobitnik stana od 60,14 kvadrata, u vrijednosti od 125.091 KM, biti poznat 29. septembra. Treće izvlačenje biće 6. oktobra, a srećnom dobitniku pripašće stan od 64,95 kvadrata, vrijedan 135.096 maraka. Četvrti stan od 67,60 kvadrata, vrijedan 140.608 KM, biće izvučen 13. oktobra – naveli su u Ministarstvu finansija i dodali da se sve četiri stana nalaze na adresi Karađorđeva 79 u Banjaluci.\nČlan radne grupe za organizaciju nagradne igre Rade Šegrt ističe da pravo učešća imaju svi građani sa prebivalištem u BiH koji sakupe i pošalju deset fiskalnih računa ili slipova izdatih na teritoriji Srpske.\n– Računi i slipovi ne smiju biti stariji od 1. juna – rekao je Šegrt i dodao da neće važiti slipovi izdati na bankomatima, već samo oni dobijeni prilikom kupovine.\nCilj ove nagradne igre je podizanje svijesti građana i privrede o značaju suzbijanja sive ekonomije, stimulacija bezgotovinskog plaćanja, te motivacija za poštovanje propisa i poboljšanje primjene Zakona o fiskalnim kasama.\nU Ministarstvu finansija RS istakli su da će izvlačenje nagrada biti održano u direktnom TV prenosu emisije “Deset računa izbroji i stan osvoji” na programu Radio-televizije RS.\n– Izvlačenje nagrada će se vršiti u prisustvu petočlane komisije za praćenje regularnosti izvlačenja, čija je obaveza da vrši nadzor i kontrolu toka izvlačenja, te da obezbijedi regularnost i sačini zapisnik – pojasnili su u ministarstvu.\nhttps://10racuna.com/wp-content/uploads/2019/07/dobojski-krece-trka-za-cetiri-stana.jpg 800 1200 ad_deset_racuna http://10racuna.com/wp-content/uploads/2019/06/10racuna-logo.png ad_deset_racuna2019-07-12 09:12:292019-07-29 14:30:05Kreće trka za četiri stana\nDetalji nagradne igre “10 računa izbroji i stan osvoji” Počela nagradna igra „10 računa izbroji i stan osvoji“


Izbori za mesne zajednce "pitanje života i smrti" | Kolubarske\nIzbori za mesne zajednce "pitanje života i smrti"\nIzbori za članove Skupštine mesnih zajednica u 25 sela na teritoriji Valjeva biće održani u nedelju od 9 do 17 časova, dok će za članove Skupštine u 15 gradskih mesnih zajednica izbori biti održani 21. oktobra.\nIzbori za mesne zajednice se oganizuju na istim biračkim mestima na kojima se organizuju svi ostali izbori, tok glasanja prati Radno telo za sprovođenje izbora koje je formirao Grad, a svako biračko mesto ima svoj odbor.\nPredsednik Skupštine grada Milorad Ilić (SPS), koji je raspisao izbore za članove Skupštine mesnih zajednica, objašnjava da svako može da se kandiduje ukoliko prikupi potpise građana svoje mesne zajednice, a broj potpisa je određen Statutom svake mesne zajednice i može da se kreće i do 50 koliko je, recimo, neophodno potpisa za podršku kandidaturi za člana Skupštine Mesne zajendice Oslobodioci Valjeva.\n- Kada pristignu sve kandidature, Izborna komisija formira jedinstvenu izbornu listu na kojoj nema partija, niti grupa građana, nego su na njoj imena pojedinca poređana po azbučnom redu. Oni koji dobiju najviše glasova su izabrani za člana Skupštine Mesne zajednice - navodi Ilić.\nS obzirom na to da je na ove izbore prethodnih godina izlazilo u proseku samo deset posto upisanih birača, nameće se zaključak da građani nisu previše zainteresovani da izaberu svoje predstavnike u mesnim zajednicima. Većina čak i ne zna kada se izbori održavaju.\nMeđutim, za razliku od građana, za izbore su izuzetno zainteresovane partije i pored toga što se ne nadmeću direktno imajuću u vidu da se za članove Skupštine mesnih zajednica kandiduju i biraju pojedinci koji ne moraju biti članovi partije, a ukoliko jesu to nije istaknuto pored njihovog imena na glasačkom listiću.\nMilorad Ilić kaže da na jedinstvenoj listi nisu partije, ali je praksa da na izborima pretežno učestvuju članovi kojima partija pomaže da prikupe dvoljan broj potpisa za kandidaturu i za koje na terenu agituje njihova partija.\nSudeći po aktivnostima, obilascima sela, asfaltiranju seoskih puteva i ozbiljnoj kampanji u kojoj su već neko vreme čelnici i aktivisti valjevskih naprednjaka, nameće se zaključak da su za SNS izbori u mesnim zajednicama "pitanje života i smrti". Nezvanično se može čuti da čak postoji i dogovor između naprednjaka i socijalista, da se ne kandiduju čalanovi SPS-a, kao bi "naprednjaci odnelu ubedljivu pobedu na izborima u mesim zajednicama".\nIlić tvrdi da nije tačno da SPS neće imati svoje ljude kao kandidate na izborima za članove Skupštine mesnih zajednica. Objašnjava da stranka ima mesne odbore u svakoj mesnoj zajednici i da su već određeni ljudi koji su na listi.\n- Izvršni odbor SPS-a u Valjevu je doneo zvaničnu odluku da partija izlazi na izbore u mesnim zajednicama. Za svaku stranku je od značaja da što više njenih članova bude izabrano, a naročito da bude predsednik mesne zajednice - kaže funkcioner valjevskih socijalista.\nNa pitanje Kolubarskih.rs zbog čega je partijama od tolike važnosti pobeda na izborima za mesne zajednice, Ilić smatra da značajno jeste, ali da nije od "tolike važnosti". Na pitanje da li ima utisak da su ovi izbori za pojedine "pitanje života i smrti", Ilić odgovara potvrdno.\n- Imam takav utisak, to nije sporno. Neki naši čalnovi su mi dolazili i govorili da ukoliko SPS neće na izbore, da će oni ići kao grupa građana. Slažem se sa Vama da na prethodnim izborima nije bila ovolika tenzija, ali ne znam zbog čega sada tolika tenzija i imperatv pobede. Ali, mislim da je razlog to što pojedine stranke moraju svojim centralama da polože račun o tome kakve su rezultate postigli u mesnim zajendicama - odgovara Ilić.\nDa li je pobeda kandidata iz neke partije i njegov izbor za predsednika Skupštine Mesne zajednice, dokaz da je ta partija uspešna, da su njeni čelnici dobro radili i da im narod najviše veruje?\n- Ne mislim da pobeda kandidata neke partije znači da je to pobeda partije i pokazatelj njenog dobrog rada i rejtinga. Mislim da ovi izbori nisu nikakav pokazatelj, iz prostog razloga što mali broj građana izađe na ove izbore. Deset posto izašlih nije dovoljno da bi se donosili zaključci o stranačkom uspehu, odnosno nespehu – smatra Milorad Ilić.\nDa ne misle svi kao Milorad Ilić, potvrđuju i reakcije vrha Srpske napredne stranke (SNS) nakon prošlogodišnjih izbora za članove Saveta mesnih zajednica u vojvođanskim gradovima i opštinama. Sve vesti vezane za te izbore imale su isti naslov: "Ubedljiva pobeda SNS za savete mesnih zajednica".\n"Srpska napredna stranka saopštila je da je odnela ubedljivu pobedu na izborima za članove Saveta mesnih zajednica u Vršcu, Čoki, Inđiji i Baču. SNS je time još jednom dobila bezrezervnu podršku građana i pokazala da nema konkurenciju. SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem se ovim putem javno zahvaljuje građanima na ukazanom poverenju i nastojaćemo da ga svojim radom, znanjem i iskustvom opravdamo, kako bismo zajedničkim snagama unapredili život na svim nivoima lokalne samouprave, kao što to radimo i u celoj Srbiji", piše u saopštenju Medija centra SNS za Vojvodinu.\n"Srpska napredna stranka ostvarila je apsolutnu pobedu na izborima za savete 13 mesnih zajednica u Somboru. Ova značajna pobeda jeste snažna potvrda poverenja građana u aktuelnu gradsku vlast i prema mišljenju funkcionera GrO SNS Sombor, predstavlja značajan motiv za još brži razvoj našeg grada".\nRazgovor sa dr Snežanom Marjanović Pre 8 sati 14 minuta


BalkanMagazin :: Šefovi EU obećavaju gas Ukrajini\nsreda, 13. oktobar 2021 09:20\nZelenski je, prema izveštaju portala "Ukrajinska pravda", od lidera EU zatražio da budu "odvažni" i ponude Ukrajini perspektivu kao zemlji-delu Evrope\n(ilustracija, Preko Ukrajine je išao tranzit gasa iz Rusije za Evropu, dok nisu izgrađeni Severni tok 1 i 2: mreža gasovoda na teritoriji Ukrajine)\nEvropska unija traži način kako da se osigura da Ukrajina ove zime ima stabilne isporuke zemnog gasa i ne bude prepuštena sebi usled mogućih smanjenja isporuka iz Rusije. To je, kako prenosi AP, izjavila predsednica Evropske komisije Ursula von der Lejen (Leyen) na sastanku u Kijevu sa predsednikom Ukrajine Vladimirom Zelenskim (Volodymyr Zelenskyj) na kome je bio i predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel (Charles Michel)\n"Zajedno ćemo raditi na isporukama iz zemalja EU, a jedna od mogućnosti jeste transport gasa unazad preko gasovoda u Slovačkoj", kazala je ona. Slovačka ima od 2014. sa Ukrajinom spojene gasovode.\nLejen je istakla da, i pored novog gasovoda Severni tok 2, koji vodi po dnu Baltičkog mora od Rusije do Nemačke, Ukrajina treba da ostane tranzitna zemlja za ruski gas, ali i da se usmeri na energetsku efektivnost kako bi mogla da smanji potrebu za uvozom gasa.\nZelenski je, prema izveštaju portala "Ukrajinska pravda", od lidera EU zatražio da budu "odvažni" i ponude Ukrajini perspektivu kao zemlji-delu Evrope.\n"Čvrsto verujemo da će vođstvo EU i članskih zemalja imati hrabrost da Ukrajinu tretiraju kao nedeljivi deo Evrope", dodao je on.\nVan Der Lejen je više puta ponovila da će EU "podržavati i dalje nezavisnost, teritorijalni integritet i suverenitet Ukrajine koja nastoji da posle ruske aneksije vrati sebi Krimsko poluostvrvo i vodi borbe protiv proruskih separatista na istoku zemlje".


Majstorović: Budućnost regiona je u EU - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Majstorović: Budućnost regiona je u EU\nPredsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike Srđan Majstorović ocenio je danas da je deo sporazuma koji je potpisan u Vašingtonu između Beograda i Prištine bio veoma značajan za SAD, ali da bi njegovom primenom i Srbija i Kosovo mogli biti udaljeni sa puta integracije u Evropsku uniju (EU).\n0Piše: FoNet 16. septembra 2020. 21.00\n„Evidentno je da će primena toga što je dogovoreno u Vašingtonu imati ozbiljne posledice ukoliko Srbija ili Kosovo otvore svoja diplomatska predstavništva u Jerusalimu, jer će to biti suprotno evropskoj politici“, istakao je Majstorović u emisiji Dan uživo na N1.\nOn je ocenio da je „današnji nastup Ursule fon der Lajen bio usmeren, pre svega, ka građanima EU u ovom regionu i zato je bilo važno da se zapadni Balkan pomene u govoru”.\n“Ona je na taj način jasno ponovila da nema govora o paralelnim odnosima, već da će svih šest država jednog dana postati članice EU. Na taj način je definisala smernice koje se tiču spoljne i bezbedonosne politike EU“, rekao je Majstorović i ocenio da Evropska komisija pretenduje da deluje geopolitički i da doprinese stabilnosti, ali i da ostavi traga u međunarodnim i bezbedonosnim pitanjima širom sveta.\nGovoreći o odnosima SAD i EU, on je naveo da je EU raspoložena da sa Sjedinjenim Državama sarađuje na stabilizaciji zapadnog Balkana.\n„Evidentno je da je sama priroda ugovora koji je potpisan u Vašingtonu prilično neobična i pitanje je kakve će biti pravne posledice potpisivnja tih papira, naročito po odnose Kosova i Srbije, ali i odnosa sa EU. Politika izmeštanja ambasada u Jerusalim će podriti aspiracije da Srbiija i Kosovo postanu članice EU, jer je evidentno da je taj deo sporazuma Americi bio važniji nego papir o ekonomskoj normalizaciji“, ocenio je Majstorović.\nOn smatra da je veoma čudno da se u papiru, čiji je naslov „Ekonomska normalizacija“, nađe pitanje diplomatskih predstavništava u Jerusalimu.\n„Ostaje da se vidi kako će se Srbija i Kosovo odnositi prema svojim obavezama potpisanim u tom sporazumu“, kazao je Majstorović.\nKomentarišući odnose zemalja zapadnog Balkana sa Rusijom i Kinom, on navodi da države u regionu nemaju nikakvu opciju da se udalje od EU, kao i da je budućnost regiona isključivo u Uniji.\nMajstorović je ocenio da se zbog trenutne situacije proces priključenja Srbije u EU našao u drugom planu, kao i da neotvaranje poglavlja nije dobro za brzinu integracije Srbije u evropsku porodicu naroda.\nCentr za evropske politike, EU, Evropska unija, srdjan majstorovic


Mljekara Nika duplirala broj kooperanata | MINA\nNaslovnica Business Top Story Mljekara Nika duplirala broj kooperanata\nNikšić, (MINA-BUSINESS) – Mljekara Nika iz Nikšića završila je uspješno prošlu godinu i planirane promete prebacila 15 odsto, saopštio je njen izvršni direktor Tadija Šljukić i dodao da je duplo povećan broj kooperanata od kojih se otkupljuje mlijeko.\n”Nika ima značajne proizvodne kapacitete i u jednoj smjeni može da preradi 35 tona mlijeka, ali isporuku diktira tržište, na kojem je situacija dosta teška”, kazao je Šljukić agenciji Mina-business.\n”Akcija je dijelom uticala na rast i poboljšanje pozicije prerađivača i proizvođača iz Crne Gore”, naveo je Šljukić.\nOn je dodao da je uvoz glavna barijera koja kompaniji otežava poslovanje, jer je cijena uvoznih mlijeka u otkupu od farmera i više od 30 odsto jeftinija nego u Crnoj Gori, posebno u okruženju – Srbiji i Bosni i Hercegovini (BiH).\n”Najskuplje plaćen litar otkupnog mlijeka u Evropi je u Crnoj Gori. Problem je što je sirovina mnogo skuplja nego u regionu, a ima je manje od potrebnog”, ocijenio je Šljukić.\n”Dosadašnja otkupna zona, uz područje Nikšića, su Danilovgrad i Zeta. Imamo oko 160 kooperanata, što je duplo više nego prethodne godine”, naveo je Šljukić.\n”Nadamo se da će tokom proljećnih dana proizvodnja porasti, a posebno u periodu ljetnje sezone”, dodao je Šljukić.\nU Mljekari Nika rad je obnovljen nakon dvogodišnje pauze u avgustu 2017. godine, a iz stečaja je za 910 hiljada EUR godinu ranije kupila nikšićka firma F.M.L. vlasništvo porodice Šljukić, koja se već duže bavi preradom mlijeka.


25.10.2019 u 11:59\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja prvi je resor u Vladi Srbije koji je radi usklađivanja privatnih i poslovnih obaveza, a pre svega rada i roditeljstva, uveo mogućnost promene utvrđenog početka i završetka radnog vremena zaposlenih, od 7.30 do 15.30, po odobrenju rukovodioca. To znači da radno vreme zaposlenih u tom resoru može da počne u intervalu od 7 do 8.30 sati, a da se završi između 15 sati i 16.30, istekom osmočasovnog dnevnog radnog vremena, saopštilo je danas Ministarstvo za rad, prenosi Tanjug. Ovo pitanje regulisano je Rešenjem o utvrđivanju rasporeda radnog vremena zaposlenih i ostalih radno angažovanih u ovom resoru, a koje je usvojeno na redovnoj sednici Vlade Srbije. Ministar Zoran Đorđević istakao je da su zaposleni i njihova prava u\n16.04.2019 u 11:54\nJavni službenik ne sme da piše stranačkom olovkom\nNovi Sad – Hemijske olovke i upaljači političkih stranaka čest su rekvizit političke propagande. Svako ih je nekad držao u ruci, čak i ako ne glasa za to što na njima piše. Naročito su sredstvo propagande u predizborno doba, ali put do javnosti nađu i kad izbora nema na vidiku. Dele ih politički aktivisti, a kruže i među zaposlenima u javnim organima. Međutim, politička neutralnost jedan je od osnovnih principa i pravila kodeksa ponašanja službenika i nameštenika. Tako je propisano i starim i novim kodeksom za zaposlene u organima AP Vojvodine, koji je usvojen na prošloj sednici pokrajinske skupštine. Prema članu 5. ovog akta, zaposleni se u vršenju svoje\nKraljevo – Bilo je to davno, ali se još prepričava kako je ćata u Kraljevu „stradao” zbog nemara i samovolje. Slučaj je krenuo od šaltera opštinske uprave, kada je jedan brđanin sa Rudna, stotinu kilometara udaljenog od Kraljeva, pristigao i zatražio neki dokument. Kada je došao na red, službenik ga je saslušao i neumoljivo odgovorio: „Dođi sutra, ajmo dalje.” Nezadovoljni građanin se uputio u kancelariju tadašnjeg predsednika opštine, požalio se, a ovaj žalbu rešio „uputom” u hotel „Turist”, gde je, kako se nezadovoljnik ne bi vraćao u brda i opet dolazio, prenoćio o opštinskom trošku. Nedostatak u budžetu je nadoknađen kaznom – umanjenjem plate mrzovoljnog ćate. Verovatno je prepričavanjem slučaj i „dograđen”, kako bi priča ostala da se pamti kao neobična pobeda običnog brđanina nad\n15.11.2018 u 16:03\nPsiholozi pomažu srpskoj administraciji da bude srećnija i brža\nJedan radnik u državnoj upravi provede dva i po do tri sata efikasno radeći, a sve drugo je bačeno vreme, pokazuju mnoga istraživanja. Da li bi angažovanje psihologa koji bi, između ostalog, analizirali radna mesta i razgovarali sa zaposlenima o evenutalnim teškoćama u radu moglo da utiče na njihovu efikasnost, a samim tim i na kvalitet usluge koju pružaju građanima? To će proveriti Ministarstvo za rad, koje će, kako je najavio resorni ministar Zoran Đorđević, od sledeće godine u svom timu imati i psihologe, s ciljem da zaposleni sa zadovoljstvom obavljaju svoj posao i da postižu bolje rezultate. Angažovanje psihologa u državnoj upravi može doprineti efikasnosti zaposlenih u ministarstvima, kao i u drugim organizacijama, kaže psiholog Goran Tomin za Tanjug. On navodi da osim\n02.10.2018 u 20:08\nPečat za privrednike polako nestaje iz upotrebe\nJedan od najvećih simbola birokratije – pečat, od ponedeljka je i zvanično otišao u istoriju. S obzirom na to da se u Srbiji uveliko radi na uvođenu elektronske uprave, privrednicima više ne može da se nameće obaveza da u svom poslovanju koriste tradicionalni štambilj. Jer, baš od 1. oktobra počele su da se primenjuju nove odredbe Zakona o privrednim društvima, koje su van snage stavile odredbe čak deset zakona i 107 podzakonskih akata u kojima se pominje pečat. Uz to, prvi dan oktobra postao je važan datum i za mlade početnike u biznisu, posebno kada se zna da je baš od ponedeljka stupila na snagu mera oslobađanja od poreza u prvoj godini njihovog poslovanja. Uspešno je završen i projekat „Ka administraciji bez suvišnih papira”, realizovan uz podršku britanskog Fonda za dobru upravu,\nJedna osnovica za plate državnih službenika\nPravnik u jednom ministarstvu neće više imati veću platu od njegovog kolege na istom radnom mestu u drugom ministarstvu. Ubuduće će umesto petnaestak različitih osnovica, za obračun zarada, postojati samo jedna jedinstvena za sve državne organe. Ona će biti određivana predlogom budžeta za narednu godinu i važiće za ceo javni sektor. Ono što je ključno za načelo „ista plata za isti posao“ jeste da se sva radna mesta u javnom sektoru vrednuju prema istim kriterijumima i merilima. Nacrtom zakona o platama državnih službenika i nameštenika, koji je trenutno na javnoj raspravi, prvi put su pregledno dati svi koeficijenti zarada na jednom mestu.\n06.01.2018 u 13:46\nTrampovoj administraciji preti „odliv mozgova”\nVAŠINGTON – Trampova administracija koja već beleži rekord u broju smenjenih i novopostavljenih službenika i funkcionera, suočena je sa „odlivom mozgova” i sve većim teškoćama da popuni prazna mesta, tvrdi AP. Situaciju dodatno komplikuju trvenja zbog pada Trampovog rejtinga unutar njegovog tima i uporna istraga o mešanju Rusije u američke izbore. „Tramp je suočen sa odlivom mozgova u velikom delu vlade, koji preti da osujeti napore da se primene zakoni ili sprovedu čak i osnovne operacije. Očekuje se da će među onima koji odlaze biti visokih službenika, koji će dospeti u naslove novina ali pre svega manje poznati ljudi, oni zahvaljujući kojima Bela kuća i vladina ministarstva i agencije funkcionišu”, navodi AP. U prvoj godini Trampovog predsedničkog mandata zamenjeno je 34 odsto


DOK OSTALI SLAVE, ONI TRENIRAJU Košarkaši Zvezde igraju drugog dana 2021. protiv ekipe koja ih je prošle zime neprijatno iznenadila, Radonjić traži borbu i odgovornost\n"NIJE VREME ZA TO!" Dejan Radonjić je ovo izgovorio posle trijumfa i prasnuo u smeh\nTrenutak odluke: Pogledajte kako je potez Kalinića sledio pogled Duška Vujoševića\nKošarkaši Crvene zvezde pobedili su Partizan sa 72:69 i došli na korak do osvajanja šampionske titule u Superligi, za šta velike zasluge ima Nikola Kalinić.\nDžikić: Zvezda izvlači mnogo dobrog iz nas\nTrener košarkaša Partizana Aleksandar Džikić rekao je da je zadovoljniji nego posle prve dve utakmice finala plej-ofa i ocenio je da Crvena zvezda izvlači mnogo dobrog iz njegovog tima.\nPOGLEDAJTE Vučić: Besan sam na upravu Partizana, zašto Berić ćuti? /VIDEO/\nTokom gostovanja na RTS-u, predsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić oštro je govorio o odnosu rukovodstva košarkaškog kluba Partizan prema pomoći koju je dobio od države.


Na današnjem "Voće festu" 24 izlagača - RTV-KD Kozarska Dubica\nNa današnjem “Voće festu” 24 izlagača\n22/09/2017 22/09/2017 redakcija\nTradicionalna privredno-turistička manifestacija “Voće fest” okupila je danas u Kozarskoj Dubici 24 proizvođača voća i proizvoda od voća, koji su svoje proizvode izložili na gradskom trgu.\n“Cilj manifestacije nije samo promocija, već i prezentacija kapaciteta naših proizvođača. Važan segment je i komunikacija između učesnika i razmjena iskustava u širenju proizvodnje”, izjavio je načelnik opštine Kozarska Dubica Radenko Reljić.\nOn je naglasio da se znatan broj ljudi bavi voćarskom proizvodnjom, a da u Kozarskoj Dubici uspješno posluju i tri firme koje su specijalizovane za proizvodnju i preradu voća.\n“Što se tiče opštine uvijek ćemo biti na usluzi tim ljudima i nastojati da podržimo njihovu proizvodnju”, rekao je Reljić i dodao da je za subvencije za poljoprivredu u ovogodišnjem budžetu izdvojeno 100.000 KM.\nOtvarajući osmi po redu “Voće fest” u Kozarskoj Dubici, Reljić je pozdravio sve izlagače iz Kozarske Dubice i opština Prijedor i Novi Grad i zahvalio im na učešću na manifestaciji.\nNačelnik Odjeljenja za privredu i poljoprivredu opštine Kozarska Dubica Miroslav Tica izjavio je da je voćarstvo perspektivna grana poljoprivredne proizvodnje, čiji je intenzivni razvoj u Kozarskoj Dubici počeo 2000. godine.\n“U zadnjih nekoliko godina imamo blagu stagnaciju u oblasti te grane poljoprivredne proizvodnje, a niz teških proizvodnih sezona doveo je do toga da od 150 voćara u 2010. godini sada imamo oko 100 koji se intenzivno bave proizvodnjom voća”, precizirao je Tica.\nDirektor Turističke organizacije opštine Kozarska Dubica Marijana Kotur izjavila je da je “Voće fest” jedna od značajnijih manifestacija u našoj opštini.\n“Poznato je da je područje opštine Kozarska Dubica voćarski kraj, tako da ova manifestacija iz godine u godinu dobija na značaju i uz bogat kulturno-umjetnički program okuplja veliki broj izlagača i građana”, rekla je Kotureva.\nOna je dodala da u programu manifestacije učestvuju mališani iz Dječijeg vrtića “Pčelica”, kojima se tradicionalno donira voće sa manifestacije, članovi KUD “Una” i orkestar “Nesanica”.\nUčesnicima “Voće festa” u Kozarskoj Dubici danas je se obratio i predstavnik Ministarva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Danijel Egić.\nU manifestaciji “Voće fest” u Kozarskoj Dubici učestvovalo je 18 voćara, a proizovode od voća izložilo je šest izlagača, među kojima i predstavnici dvije škole, učenici Srednjoškolskog centra “Nikola Tesla” i Osnovne škole “Majka Knežopoljka” iz Knežice.


BalkanMagazin :: Rusija želi da udvostruči kapacitete gasnih rezervoara u Evropi\nRusija želi da udvostruči kapacitete gasnih rezervoara u Evropi\nIzvor: banka.hr / Itar-Tass\nponedeljak, 20. februar 2012 04:10\nGasprom će u narednih pet godina u dodatne rezervoare uložiti 200 do 300 miliona evra\nRusija planira da udvostruči kapacitete rezervoara prirodnog gasa u evropskim državama. Vrednost ulaganja se procenjuje na 200 do 300 miliona evra, rekao je Aleksander Medvedev, predstavnik izvršnog direktora i rukovodilac izvoza ruskog gasnog diva Gasproma.\nPrema pisanju ruske agencije Itar-Tass, Medvedev je upozorio da je jačanje kapaciteta evropskih rezervoara ključno za osiguranje neprekidnog snabdevanja gasom.\nU trenutku kada je zbog oštre zime došlo do prekida snabdevanja gasom to je još jasnije. "Sada evropskim državama ne možemo zagarantovati da se prekid u snabdevanju neće ponoviti", upozorio je predstavnik Gasproma.\nUlaganje u rezervoare trebalo bi da bude završeno za pet godina. Medvedev je takođe napomenuo da se evropski transportni sistem razvija srazmerno dobro, ali da je još uvek preterano usitnjen.\n"U Gaspromu se nadamo da ćemo s projektima koji su u fazi implementaciji, pri čemu ne mislim samo na Severni i Južni tok, već i na regionalne projekte, poboljšati sistem gasovoda i dostići stepen enetgetske sigurnosti", zaključio je.


VSH pooštrio kaznu gardisti za ubistvo srpskog civila\nTanjug 14. juna 2022. 14:50\nZAGREB – Hrvatski Vrhovni sud prihvatio je žalbu tužilaštva i pooštrio zatvorsku kaznu hrvatskom gardisti sa tri na šest godina zatvora zbog ubistva srpskog civila za vreme oružanog sukoba zajedno sa još jednom osobom.\nOsuđeni hrvatski gardista je 1991. godine na lokalnom groblju ubio srpskog civila ispalivši 25 hitaca iz vatrenog oružja, navodi se, između ostalog, u presudi objavljenoj na internet stranici Vrhovnog suda.\nVrhovni sud je ocenio da je prvoizrečena kazna bila prekratka i da nije obuhvatila sve utvrđene okolnosti izvršenja ovog zločina.\nPrihvaćene su olakšavajuće okolnosti za optuženog koji nije bio ranije osuđivan, da je roditelj i da je od zločina proteklo dosta vremena.\nNavodi se da prvostepeni sud nije uzeo u obzir otežavajuću okolnost da je optuženi krivično delo počinio kao vojnik, da je u noćnim satima samoinicijativno napustio borbeni položaj i otišao u grad, van zone ratnih operacija, u stan nenaoružanog civila da bi ga ubio.\nTime su, konstatuje se, narušeni ugled i čast vojske kao i dignitet Domovinskog rata.


Kijev: Uhapsićemo optuženog za obaranje MH17 - 19.06.2019, Sputnik Srbija\nUkrajina će se potruditi da uhapsi osumnjičenog za umešanost u obaranje malezijskog „boinga“ na liniji MH17 u Donbasu u 2014. godini, izjavio je ukrajinski... 19.06.2019, Sputnik Srbija\n17:34 19.06.2019 (Osveženo: 18:07 19.06.2019)\n„Potrudićemo se da uhapsimo tog čoveka i učinićemo sve što je moguće. Ako uspemo, organizovaćemo video-vezu sa holandskim sudom. Prema našim međunarodnim sporazumima s Holandijom, realizovaćemo odluku suda u vezi sa tim čovekom“, rekao je Lucenko novinarima.\nMeđunarodna istraga je 19. juna objavila imena četvorice osumnjičenih za pad „boinga“, a to su Rusi Igor Girkin, Sergej Dubinski, Oleg Pulatov, kao i Ukrajinac Leonid Harčenko.\nIstraga smatra da su oni umešani u dopremanje raketnog kompleksa „Buk“ na poziciju u Donbasu i u napad na malezijski „boing“. Predstavnik Zajedničke istražne grupe je rekao da će oni biti optuženi za ubistvo, a za njima će biti raspisana međunarodna poternica. Zajednička istražna grupa je saopštila da će suđenje o padu MH-17 početi 9. marta 2020. godine u Holandiji.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je ranije da Rusiji nije dozvoljeno učešće u istrazi o avionskoj nesreći na istoku Ukrajine, a da će Rusija moći da prizna rezultate istrage samo ako bude učestvovala u njoj u punoj meri.\nSve rakete, čije je motore prikazala holandska komisija za istragu o padu MH17, bile su uništene posle 2011. godine, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nMalezijski „boing“, koji je leteo iz Amsterdama u Kuala Lumpur linijom MH17, pao je 17. jula 2014. godine u blizini Donjecka. Poginulo je svih 298 putnika i članova posade. Kijev je za obaranje aviona optužio ustanike u Donbasu, koji su saopštili da ne raspolažu sredstvima koja bi im omogućila da obore letelicu na takvoj visini.


Закључци са 13. сједнице Републичког одбора Синдиката шумарства, прераде дрвета и папира РС - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nNaslovnaGranski sindikatiZaključci sa 13. sjednice Republičkog odbora Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira RS\n25/12/2019 Granski sindikati, Sve vijesti, Sindikat šumarstva, prerade drveta i papira RS\nNa 13. sjednici Republičkog odbora Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira RS, održanoj 21.12.2019.godine u Banjoj Luci, raspravljalo se o aktuelnoj situaciji i o trenutnim aktivnostima u Sindikatu šumarstva, prerade drveta i papira RS i Savezu sindikata RS sa posebnim akcentom za poboljšanje materijalno-ekonomskog položaja radnika. Nakon sveobuhvatne rasprave doneseni su sljedeći\nRepublički odbor Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira Republike Srpske prihvatio je informaciju o aktivnostima Saveza sindikata Republike Srpske u vezi Programa ekonomskih reformi za period 2020-2022.godine i Budžeta Republike Srpske za 2020.godinu.\nSavez sindikata Republike Srpske dao je podršku za ova dva dokumenta, jer su u njima uvaženi zahtjevi za povećanje najniže plate i sektorskih plata, te donošenje zakona iz radno pravne oblasti koji su značajni za sve radnike u Republici Srpskoj ( Izmjene i dopune Zakona o radu, Zakon o sprečavanju zlostavljanja i uznemiravanja na radnom mjestu, Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o zdravstvenom osiguranju i Zakon o inspekcijama).\nOdluku o najnižoj plati u Republici srpakoj za 2020.godinu donijeće Vlada Republike Srpske do kraja kalendarske godine, a zahtjev Saveza sindikata Republike Srpske je da se ona sa 450 KM poveća na 550KM, a od 1.jula 2020.godine na 600KM.\nPrihvaćena je informacija o održanom Vanrednom Konresu na kojem su usvojene izmjene i dopune Statuta Saveza sindikata Republike Srpske, a u čijem radu su aktivno učestvovali delegati ispred Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira Republike Srpske.\nAnalizirajući stanje po djelatnostima, Republički odbor Sindikata šumarstva, prerade drveta i papira Republike Srpske je konstatovao da postoji veliko opredjeljenje kako sindikata tako i poslodavaca za povećanje plata u njihovim preduzećima.\nSindikat će istrajavati u aktivnostima da se ova povećanja plata ozvaniče kroz zaključene kolektivne ugovore i sporazume, kao i na aktivnostima na utvrđivanju regresa i drugih primanja radnika, u skladu sa ugovorenom najnižom platom u Republici Srpskoj.\nSindikat šumarstva, prerade drveta i papira Republike Srpske daje nesebičnu podršku Savezu sindikata Republike Srpske na utvrđivanju najniže plate u Republici Srpskoj kao i ostalih davanja prema radnicima.\nZadužuju se predsjednici sindikalnih organizacija da aktivno prate primjenu prava radnika propisanih Zakonom o radu i kolektivnim ugovorima, te da u slučaju bilo kakve povrede prava radnika obavijeste granski sindikat i Savez sindikata Republike Srpske.


Žofre: Dijalog jedina platforma na kojoj se mogu rešiti odnosi između Srbije i Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Žofre: Dijalog jedina platforma na kojoj se mogu rešiti odnosi između Srbije i Kosova\nŠef delegacije Evropske unije u Beogradu Emanuel Žofre izjavio je danas da je dijalog jedina platforma na kojoj se mogu rešiti odnosi između Srbije i Kosova.\nDijalog je važan ne samo za Srbiju, već za ceo region, ocenio je Žofre tokom 11. Beogradskog bezbednosnog foruma.\nPotrebno je rešiti sva otvorena pitanja između Beograda i Prištine i ostvariti pomirenje u regionu na isti način na koji je ono postignuto u Evropi, rekao je Žofre.\nUz ocenu da je Zapadni Balkan uključen u budućnost Evrope, Žofre je izjavio da nema alternative priključenju Srbije EU.\nUočili smo posvećenost Beograda sprovođenju reformi, ali još mnogo toga treba uraditi, posebno u vezi pravosuđa, slobode medija, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i suđenja za ratne zločine, kazao je Žofre.\nPredsednik Beogradskog fonda za političku izuzetnost Sonja Liht je izjavila da je Beogradski bezbednosni forum 10 godina gradio dijalog u uslovima kada su egoistička viđenja raširena po celom svetu.\nPandemija virusa korona nas podseća da je celo čovečanstvo na istom brodu, koji će potonuti bez solidarnosti, ukazala je Sonja Liht.\nUz konstaciju da su mnogi životi izgubljeni tokom pandemije, ona je istakla da će ih još više biti izgubljeno zbog jaza između bogatih i siromašnih.\nOvo je vreme za velike odluke, kako se ne bi svi našli na brodu koji tone, izjavila je Sonja Liht.\ndijalogEmanuel ŽofreKosovoŠef delegacije Evropske unije u Beogradusonja liht\n2 reagovanja na “Žofre: Dijalog jedina platforma na kojoj se mogu rešiti odnosi između Srbije i Kosova”\n26. oktobra 2021. u 21.34\nKosovo ce biti u Srbiji, eto odgovora\n27. oktobra 2021. u 07.23\nTo je zabluda. Ništa se nemože rešiti dijalogom. EU treba da nametne rešenje dvema stranama.


05/09/19 | 14:33\nEkipe JKP „Gradska čistoća“ će 7. i 8. septembra 2019. godine besplatno odnositi kabasti otpad sa beogradskih ulica. Sugrađani nepotrebne kabaste stvari mogu da ostave pored kontejnera ili ispred svojih dvorišta, odakle će ih ekipe „Čistoće“ ukloniti\nAkcija besplatnog odnošenja kabastog otpada tradicionalno se sprovodi svakog prvog vikenda u mesecu već više od 15 godina. Od početka godine tokom ove akcije je prikupljeno više od 50.000 kubika kabastog otpada, što znači da je akcija za Beograđane veoma značajna i da na taj način ostvaruju i uštedu u kućnom budžetu. Inače, JKP „Gradska čistoća“ stalno prati potrebe sugrađana i tokom godine organizuje brojne akcije koje doprinose brzom i efikasnom rešavanju problema čistoće u gradu.\n„Čistoća“ apeluje na sugrađane da iskoriste ovu akciju kako se kabasti otpad ne bi gomilao na javnim površinama ostalim danima u mesecu kada se ta usluga naplaćuje. Sugrađani koji raspolažu većim količinama otpada, to mogu da prijave Pozivnom centru, koji je dežuran tokom ovog vikenda od 6 do 14 časova, na broj telefona 0800-000807, a poziv je besplatan.