Predstavljeno prvo istraživanje o donatorskim aktivnostima srpskih filantropa – Smart kolektiv\nHome|Razvoj CSR|Istraživanja, analize, publikacije|Predstavljeno prvo istraživanje o donatorskim aktivnostima srpskih filantropa\nadmin2020-08-20T12:55:06+00:006 јуна, 2019|\nOvo su samo neke od tema uključene u Istraživanje o filantropskim aktivnostima pojedinaca koji poseduju kapital visoke vrednosti u Srbiji, koje je predstavljeno na ovogodišnjem Forumu Socijalnih Inovacija – #SIF2019. Reč je o prvom istraživanju ove vrste kod nas, koje je Smart kolektiv sproveo radeći intervjue sa osobama iz domaćeg poslovnog sveta čija procenjena vrednost likvidnih finansijskih sredstava prevazilazi 500.000 američkih dolara.\nZbog bojazni od zloupotrebe sredstava, srpski filantropi su nepoverljivi prema posredničkim organizacijama, pa se češće odlučuju da sredstva distribuiraju direktno ka korisnicima pomoći i za tu svrhu osnivaju fondacije i druga formalna tela unutar kompanija u njihovom vlasništvu.\nSagovornici su uvereni da postoji prostor da se kroz stimulativne zakonske mere, poput ukidanja poreza na dodatnu vrednost na donacije hrane ili ukidanja oporezivanog iznosa za stipendije učenika i studenata, motiviše još veći broj kompanija i imućnih pojedinaca da pomažu društvu.\nIstraživanje je sprovedeno u okviru Projekta za unapređenje okvira za davanje, koji finansira USAID, a sprovodi Koalicija za dobročinstvo koju predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac a dodatno čine Trag Fondacija, Catalyst Balkans, Smart Kolektiv, Srpski Filantropski Forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije.


Priština o dogovoru za prelaze: Optimizam uz rezervu\n„To je sporazum koji je protiv zvaničnog Ustava države Srbije, koji pravi granicu između Srbije i Kosova. Iz tog razloga su poslanici iz DSS podneli zahtev Ustavnom sudu za ocenu svih uredbi države Srbije koje prave granice unutar Srbije. Srbi na severu Kosova jednostavno su na tzv. mestu gde treba da bude ta zajednička carina. Mi imamo pravo da štitimo Ustav države Srbije čak i u situaciji ako ga zvanična vlast krši“, kaže Jakšić.\nU Prištini međutim vlada interesovanje za detalje ovog sporazuma. Šef parlamentarne grupe opozicionog Demokratskog saveza Kosova Ismet Beqiri navodi da sporazum IBM nije nov, s obzirom da je postignut još tokom tehničkog dijaloga koji su vodili Edita Tahiri i Borislav Stefanović.


Rođena četvrtog jula\nNataša i(li) vijagra\nDva puta `da` istoj ženi\nRosa vs. megan\nBred sa decom na surfovanju\nŠta bi nadal dao za ovo\nUdala se kim k- ej\nPorez na čips\nFolk pevačica Svetlana Ceca Ražnatović (38), nagodila se sa državom priznavši krivicu za ...\nCeca priznala krivicu\n> Rođena četvrtog jula\nPregledano: 7585 puta\nViktorija Bekam odlučila je da svoju devojčicu donese na svet na američki Dan državnosti\nPorodica Bekam očekuje prinovu. Ovoga puta Dejvid i Viktorija očekuju prvu devojčicu kojoj se beskrajno raduju. Dejvid je Viktoriji podrška u svemu, pa tako sa njom ide čak i na časove pravilnog disanja. A kako vidite, Viktorija i pred sam porođaj izgleda graciozno i sređeno. Možda je to način da vas muž podrži u svemu ili možda treba da vas prevari sa nekom neuglednom ribom i da ceo svet sazna za to... Nije ni važno.\nUglavnom, Viktorija je odlučila da svoju devojčicu donese na svet četvrtog jula. Zašto je izabrala baš američki dan državnosti ne znamo, valjda je to jedan od načina da se pokaže kako biti Viktorija Bekam znači biti veći i od prirode. Ali nećemo da joj zamerimo nije ona jedina koja ima kaprice celebrity-ja.\nUglavnom nekoliko imena je bilo u izboru za malenu devojčicu Bekam. Po pričama nisu to baš bila najsrećnija rešenja ( znate već kako sa silnom kreativnošću roditelji znaju da upropaste dete) ali ipak je jedno ime izašlo kao pobednik. Devojčica će se zvati Džud po pesmi Bitlsa ‚‚Hej Džud‚‚ na predlog svog brata. Iako još mlad, za razliku od svojih roditelja, on ume da prepozna kvalitet svog engleskog porekla spram američkog načina života koji sada vode.


Ukida se roaming u Evropskoj uniji – Radio Feral\n01/02/2017 Mirza Musanovic\t0 Comments\nEvropski putnici neće više morati plaćati naknadu za roaming dok koriste svoje mobitele unutar EU nakon što je blok u srijedu postigao sporazum koji će stupiti na snagu u junu.\nTeško dogovoreni sporazum ključni je element ka realizaciji dugo odgađanog obećanja o “besplatnom roamingu” koje je dao Bruxelles uz veliku pompu početkom 2015.\n“Ovo je posljednji dio slagalice. Od 15. juna Evropljani će biti u stanju da putuju unutar EU bez naknadi za roaming”, izjavio je Andrus Ansip, potpredsjednik Komnisije za jedinstveno digitalno tržište.\nPlan je prvobitno odgođen kada su se ogorčeni telekom operateri u turističkim velesilama poput Italije i Španije požalili na posljedice sporazuma po njih i zaprijetili su povećanjm domaćih cijena koje će naplaćivati putnicima iz sjeverne Evrope koji koriste njihove mreže.\nOni su se požalili da će kada “besplatni roaming” stupi na snagu siromašniji Evropljani na jugu plaćati za bogate turiste koji telefoniraju svojim matičnim zemljama ili pretražuju podatke na internetu dok su na odmoru.\nKako bi razriješili to pitanje, pregovarači iz Evropske komisije, Evropskog parlamenta i 28 država članica EU saglasili su se oko niza veleprodajnih cijena telekom operatera koji međusobno plaćaju jedni drugima kada mušterije koriste svoje mobitele van matičnih zemalja.\nKompletan sporazum treba konačno odobrenje Evropskog parlamenta i država članica, ali se očekuje da to bude formalnost.\nU potezu koji je razbjesnio predstavnike potrošača, Komisija je saopćila u decembru da će “besplatni roaming” imati neka ograničenja kako bi se osiguralo da ne bude zloupotreba novog sistema.\nTelekom operateri bit će u stanju da pomno nadziru korištenje sistema i da kažnjavaju korisnike koji nepošteno koriste prednost jeftinijeg korištenja mobitela dostupnog u drugim članicama EU, prenosi AFP.\n← Delegacija Vlade TK posjetila RMU „Đurđevik“\nParafirani kolektivni ugovori za oblasti obrazovanja i državne službe u TK →\n08/09/2018 Mirsad Zulic 0\n04/08/2017 Mirza Musanovic 0\n16/07/2018 Mirza Musanovic 0


Energetska kriza pred vratima Evrope - kako će se "oluja" odraziti na Srbiju - Izazov\nEnergetska kriza pred vratima Evrope – kako će se „oluja“ odraziti na Srbiju\nRadio-televizija Srbije\t 6. oktobra 2021. 21:08\nGasna kriza u Evropi je izazvana velikom potrošnjom, ali su doprinela i prazna evropska skladišta gasa, ali i smanjenje tranzita ruskog gasa preko Ukrajine. U Kini energetska situcija je alarmantna poslednje dve nedelje jer je nedostatak i poskupljenje uglja, sirovine od koje zemlja dobija 56 odsto električne energije, primorao kineske vlasti da uvedu restrikcije električne energije u brojnim provincijama.\nSrbija je, za sada, mirna jer se gas redovno doprema "Balkanskim tokom", a skladište "Banski dvor" je puno i cene ne bi trebalo da se menjaju do kraja godine, a o idućoj se pregovara.\nKada je reč o struji, cena za domaćinstva neće se menjati do kraja godine i biće najeftinija u ovom delu Evrope. To se ne odnosi na privredu jer ona kilovate kupuje na slobodnom tržištu, a koji su ove godine poskupeli za 60 odsto.\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež navodi za RTS ovo poskupljenje struje odraziti na cene.\nNavodi da su kompanije u velikom problemu i da sa njihovim predstavnicim i vlasnicima razgovara svakog dana kako bi pronašli rešenje.\n"Ja vodim pedesetak razgovora dnevno o ovoj temi sa generalnim menadžerima, vlasnicima kompanija koji su sada zaista u velikom problemu – kako da nastave poslovanje, kako da održe poslovanje, kako da na kraju krajeva obezbede i sirovine, ne govorim samo o električnoj energiji, govorim i o drugim sirovinama i poluproizvodima jer cena svega raste kad rastu cene energenata", objašnjava Čadež.\nIstiče da je mogao da se očekuje rast cene energenata ali ne ovu vrstu udara do te mere.\nIstiče da je veoma važno da shvatimo da je EPS i da je u nekim vanrednim trenutcima poput ovih taj koji čuva privredni sistem.\nUrednica portala Energija Balkana Jelica Putniković navela da Srbija ne treba da strepi, da ima dovoljno i struje i gasa.\n"Ja verujem da neće biti kod nas kao u Kini, da neće biti onih gašenja fabrika, da nema električne energije, da nećemo imati problem sa grejanjem, ali očigledno je da se mora sesti na najvišem nivou i napraviti neka strategija jer ono što se čini je da je ovo tek prvi jedan problem u toj energetskoj tranziciji gde obnovljivi izvori energije još ne mogu da zadovolje sve potrebe", objašnjava Putnikovićeva.\n"Iako ističe ovaj jedan ugovor sa ‘Gaspromom’, novi stupa na snagu. Ja verujem da će se do tada ispregovarati za novi aranžman jer Srbija je stalno nabavljala gas preko tih dugoročnih aranžmana, koja će cena biti – čuli smo od predsednika Vučića da će se i on uključiti u pregovore", objašnjava gošća Oka ekonomije.\nPrema njenim rečima, do krize sa energentima u svetu je došlo zato što je posle prošlogodišnjih talasa pandemije privreda morala da radi – krenuo je i turizam i putovanja što je sve zajedno izazvalo povećanu potrošnju energenata.\nMeđuti, kako kaže, u tim planovima očigledno nije bila dobro procenjena neophodna količina energije pa sada u Kini imamo kritičnu situaciju sa nestašicom struje, a ona je pojačana time što im je bila slaba i proizvodnja iz obnovljivih izvora.\n"Ja mislim da će svaka zemlja za sebe da donese jednu svoju strategiju kako da prevaziđe ovu krizu jer ovo nije sigurno prva kriza.\n"Ono što je iznenađenje je skok cena gasa, nije niko očekivao da će ovaliko da skoči. Posledica ovoga nije Evropa nego Azija, tamo je drastično skočila cena gasa. Nama je tačka gasna elektrane, a gasna elektrane diktira cenu u Evropi, a cena u Evropi se direktno prebacuje kod nas u region i to čak povećan za nekih deset do dvadeset evra. Znači, jeftinija je veleprodajna cena u Evropi nego ovde u regionu. I dok god bude rasla cena gasa rašće i cena električne energije", objašnjava Stojčevski.\nObjašnjava da je uvek savetovano da se energija kupuje u periodu mart, april jer je tada najjeftinija, tada se sklapaju ugovori.\nDušan Gajić, dopisnik RTS-a iz Brislela navodi da je situacija u Briselu ozbiljna, da su skočile cene i struje i gasa, da to polako postaje glavna tema u Evropi i da se o tome pričalo i na Samitu evropskih lidera iako je Zapadni Balkan trebao da bude glavna tema.\n"Cena prirodnog gasa je višestruko porasla u ovoj godini. To preti da ugrozi projekcije ekonomskog rsta, da ugrozi ciljeve u borbi protiv klimatskih promena, ambiciozne ciljeve koja je Evropa sebi postavila najpre do 2030. zatim do 2050. godine, da ugrozi vrlo kratkoročno najosetljivije grupe stanovništva u celoj Evropi. Podaci Evropske unije koji se odnosi na period pre ove sada migrantske krize i pre pandemije kažu da je recimo 2019. godine ukupno oko sedam procenata Evropljana imalo problem da zagreje svoje domove tokom zime u nekim zemljama je taj procenat bio mnogo viši – viši i od 20 odsto i sad se strahuje da da bi to moglo da se udvostruči", objašnjava Gajić.\nDodaje da bi sledeće nedelje Evropska komisija trebala da izađe sa predlogom određenih mera, više smernicama za to šta zemlje članice u ovom kratkom roku sada kao odgovor na trenutnu situaciju mogu da preduzmu, a da se to ne kosi sa pravilima zajedničkog evropskog tržišta, a neki dugoročni pogled se, kako kaže, pre svega odnosi na pitanje kako sprovesti tranziciju ka obnovljivim izvorima energije.


Policija Kantona Sarajevo došla do saznanja da jedna osoba na području Novog Sarajeva poseduje nepoznatu eksplozivnu napravu.\nOdmah po saznanju pod nadzorom postupajućeg tužioca Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo poduzete su aktivnosti na pronalasku osobe koja se dovodi u vezu s ovim događajem, te je danas locirana, pronađena i uhapšena, prenosi Srpskainfo.\nDaljnjim radom pronađena je i, za sada, nepoznata eksplozivna naprava u blizini mesta stanovanja ovog muškarca.\nU toku je uviđaj na mestu pronalaska ove naprave, kao i pretres stana osumnjičenog po prethodno pribavljenoj naredbi nadležnog Suda i pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo.\nKako Klix nezvanično saznaje ručno napravljena eksplozivna naprava je pronađena u naselju Grbavica, a policija je do saznanja došla putem interneta gde se prodavana.\nSumnja se na samoubistvo: Pronađeno telo muškarca u krugu sarajevske Opšte bolnice\nPovređeni hitno prevezen u bolnicu: Saobraćajna nesreća na auto-putu kod Sarajeva\nUHAPŠEN PIROMAN Zapalio objekat na pijaci "Heco"


NITES ugostio Ministarstvo pravde | BIRN\nKakva je uloga firme NITES u kojoj radi suprug ministarke pravde Nele Kuburović u organizaciji puta za Berlin direktora jednog odeljenja Ministarstva pravde\nDr Mileta Radojević, koji se nalazi na čelu Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama pri Ministarstvu pravde, otputovao je na poslovni put u Berlin u februaru 2020. godine na poziv češke firme NITES, čiji je jedan od direktora Bojan Kisić, suprug ministarke pravde Nele Kuburović.\nMeđutim, iz Ministarstva pravde navode da ni ministarstvo ni druge „institucije koje su pod njegovom nadležnošću, nemaju nikakav zaključeni ugovor ili poslovnu saradnju sa firmom NITES“, dok iz Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama navode da je češka firma bila samo posrednik za uspostavljanje saradnje.\nMinistarka pravde Nela Kuborović je 1. maja saopštila da ona „ni na koji način” nije povezana sa firmom u kojoj radi njen suprug Bojan Kisić, „niti je u mogućnosti da utiče na poslovanje jedne multinacionalne kompanije koja posluje širom sveta”.\nBila je to njena reakcija na saznanja BIRN-a da je firma na čijem čelu se nalazi suprug ministarke pravde i brat članice Kriznog štaba doktorke Darije Kisić Tepavčević potpisala unosne ugovore sa javnim preduzećima i ministarstvima u vrednosti od oko 26,8 miliona evra.\nIz odgovora koje smo dobili iz Ministarstva pravde i Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama nejasno je koja je uloga NITES-a u organizaciji putovanja predstavnika srpskih institucija u Berlin na prezentaciju koju je održavala druga češka firma u saradnji sa nemačkim partnerima.\nIako na sajtu Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama vest o ovom putovanju počinje rečima „na poziv češke firme NITES…“, u samom pozivu koji je upućen Ministarstvu pravde odnosno upravi, a koji BIRN objavljuje, ova firma nigde se ne pominje.\nIako u pozivu Radojeviću, koji je vršilac dužnosti direktora Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama, piše da važi za 1-2 osobe za koje je obezbeđen avionski prevoz, smeštaj i hrana, na ovo putovanje otišla je petočlana srpska delegacija.\nNju su, prema izveštaju sa sajta uprave, činili i predstavnici Istorijskog arhiva Beograda – direktor Dragan Gačić i pomoćnik direktora Jelena Nikolić, ali i predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova – Aleksandra Tomić i Slobodan Radovanović.\n„Prezentaciji su prisustvovali i predstavnici MUP-a uzimajući u obzir važnost reparacije uništenih dokumenata, kao dokaza u krivičnom postupku“, navodi se u odgovoru Uprave BIRN-u.\nIz Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama navode da Istorijski arhiv Beograda već duže od godinu dana sprovodi projekat restauracije starih crkvenih knjiga, pre svega matičnih knjiga, koje su velikim delom oštećene, kako bi se sačuvale kao deo istorijskog nasleđa.\n„Tokom studijskog putovanja, Fraunhofer Institut IPK Berlin je pokazao spremnost da, zajedno sa firmom ILC FACTORY i nemačkom Vladom, donira ovu digitalnu opremu Republici Srbiji“, objašnjavaju iz uprave i dodaju da je nosilac projekta donacije Istorijski arhiv Srbije.\nKo su organizatori skupa\nFirma ILC FACTORY je češka firma koja se bavi inovacijom i digitalizacijom kroz pronalaženje pametnih rešenja, piše na sajtu ove firme. Bave se i pametnom LED rasvetom za javno osvetljenje, a osim LED svetiljki i raznih vrsta kamera, prodaju i beskontaktni merač temperature i zaštitne maske.\nU delu „o nama“ piše da firma postoji od 2011. godine i da im je jedan od partnera nemački Fraunhofer Institut, dok se nigde ne pominje ime direktora ili zastupnika.\nBerlinski Institut Fraunhofer je institut za proizvodne sisteme i tehonologiju dizajna koji prema podacima sa sajta postoji 40 godina i bavi se „istraživanjem i razvojem inteligentne proizvodnje i pametne industrije“.


Škole sakupile 660 kilograma elektro otpada – Radio Gračanica\nNaslovna/Čaršija/Škole sakupile 660 kilograma elektro otpada\nGlobalni projekat Međunarodni dan e-otpada obilježen je i u Bosni i Hercegovini 14. Oktobra 2021. godine, tim povodom ovlašteni operater ZEOS eko-sistem, u saradnji sa Javnim preduzećem Komus d.o.o. Gračanica organizovao je edukaciju i sakupljanje elektro otpada u 23 osnovne, područne i srednje škole širom općine Gračanica.\nAkcija reciklaže uključila je 5.857 učenika, koji su sakupili ukupno 660 kg električnog i elektronskog otpada. Najviše elektro otpada je sakupila Gimnazija Dr. Mustafa Kamarić 230 kg, a zatim Osnovna škola Gornja Orahovica 135 kg.Učenici su svojim vrijednim trudom i radom za svoju školu osvojili nagrade koje je obezbijedio ZEOS eko-sistem d.o.o.\n– Dok količina otpada prelazi 57 miliona tona godišnje što je više od težine Kineskog zida, navike koje djeca danas stiču osiguravaju čistu budućnost svih nas. Ubijeđeni smo da će škole nastaviti sa odvojenim sakupljanjem elektro otpada, a ZEOS im kao operater stoji na raspolaganju za njegovo zbrinjavanje- poručuju iz ZEOS-a.\nZEOS eko-sistem i Javno preduzeće Komus kao društveno odgovorne kompanije i nosioci promjena svijesti, već dugi niz godina zajedno ostvaruju ciljeve koji se odnose na smanjenje zagađenja okoliša otpadom, ove godine naša država Bosna i Hercegovina je preko društva ZEOS eko-sistem postala dio djelokupne priče zajedno 78 država i 172 organizacije širom svijeta.


Banjaluka: Zabranjen skup podrške Ratku Mladiću\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske zabranilo je održavanje javnog skupa u Banjaluci koji je bio najavljen za 11. juli od strane udruženja „Zavetnici“ pod nazivom "Podrška generalu Ratku Mladiću – stop lažima o Srebrenici".\nU kratkom saopštenju MUP-a se kaže da „Zbog angažovanja policijskih službenika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske na obezbjeđenju skupa u Potočarima, kod Srebrenice, javni skup koji je najavljen 11. jula 2017. godine u Banjaluci od strane udruženja „Zavetnici“, neće biti održan.\nOva odluka je donesena imajući u vidu da se na skupu koji je najavljen u Banjaluci očekuje više od 1.000 učesnika, te da policija neće moći da preduzme sve neophodne mjere kako bi ovo okupljanje održalo na bezbjedan način.\nOrganizator ovog skupa se može obratiti Policijskoj upravi Banjaluka da podenese zahtjev za javno okupljanje za neki drugi datum“.\nMUP je ranije za ovaj skup dao dozvolu, a banjalučka policija najavila je i policijsko osiguranje\nRatnom komandantu Vojske Republike Sprske Ratku Mladiću , Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju u Hagu sudi za genocid u Srebrenici i druge zločine počinjene u Bosni i Hercegovini.\nVijeće ministara BiH donijelo je odluku o proglašenju 11. jula danom žalosti u BiH na Dana sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici i dan kada se obavlja ukop srebreničkih žrtava.\nU Memorijalnom centra Srebrenica – Potočari 11. jula ove godine bit će ukopani posmrtni ostaci 70 žrtava genocida počinjenog u julu 1995. godine na području Srebrenice.


Dobra godina za elektroprivrede: BiH ostvarila rekordan izvoz struje - Stolac.co\nIstovremeno, BiH uvezla je električne enerije za 78,2 milijuna KM što je za 48,5 posto manje nego u istom periodu 2017. godine.\nSve ovo odrazilo se na poslovanju elektroprivrednih poduzeća. Tako je Elektroprivrerda HZHB Mostar povećala poslovne prihode u odnosu na poršlogodišnje polugodište za 53,7 posto na 214,7 milijuna KM, te je ostvarila neto dobit od čak 38,66 milijuna KM.\nZa razliku od mostarske, sarajevska elektroprivreda je imala za 14,5 posto manje poslovne prihode nego lani, ali je sa gubitka od 22,8 milijuna KM na polugodištu došla do dobiti od 28 milijuna KM.\nTreba imati na umu da je na prošlogodišnje poslovanje Elektroprivrede BiH osim loše hidrologije utjecao i ugovor sa mostarskim Aluminijem o isporuci električne energije, koji se zbog naglog skoka cijene struje na burzi pokazao naodrživim te je sa polugodištem prošle godine i raskinut.\nIzvanredno dobre rezultate ove godine imala je i Elektroprivreda RS koja je izvijestila o 56 milijuna KM dobiti u prvih šest mjeseci 2018. godine, a u "zelenom" su bila sva zavisna poduzeće iz sastava holdinga.\nUkoliko se povoljan razvoj nastavi do kraja godine, BiH bi mogla u 2018. ostvariti vrijednosno najveći izvoz električne energije u posljednjih nekoliko godina i premašiti brojku od 471,9 milijuna KM ostvarenih 2013. godine.


„Marko Polo“ brzih kontejnera! | Glas javnosti\nPočetna > Tema > „Marko Polo“ brzih kontejnera!\nMilanko Šarančić, generalni direktor „Železnica Srbije“, o pruzi Beograd-Bar\n„Marko Polo“ brzih kontejnera!\nBarska pruga je deo velikog projekta, zbog kojeg je država Italija više puta izrazila spremnost da uloži sredstva kako bi se ona kompletno modernizovala, za šta je potrebno nešto više od 600 miliona evra\nSrbija neće postati slepi kolosek glavnih železničkih komunikacija u Evropi i to nije politička retorika uoči izbora, već ekonomski interes zemlje i dobra trasa na kojoj se nalazi sadašnje rukovodstvo „Železnica Srbije“.\nNaime, oporavak pruge Beograd - Bar, glavne žile kucavice srpske železnice, mosta između dve Evrope i naš put do mora i luke Bar je prioritetan zadatak! Zbog toga nas uopšte ne čudi što sadašnje rukovodstvo „Železnica Srbije“ želi da bude lider u regionu, za šta mu dobar vetar u leđa daju kolege iz Austrije i Italije.\n- Procene koje su se svojevremeno pravile, da je u prugu Beograd -Bar, preračunato u sadašnju evropsku valutu, evro, uloženo ne manje od oko tri i po milijarde evra govore dovoljno o evropskom značaju ovoga projekta. Za skoro 30 godina, koliko je ova pruga u eksploataciji, mi uspevamo samo da održavamo ovaj pružni pravac. Naime, pre skoro godinu dana uspeli smo da remontujemo i poslednji 41. kilometar pruge koji nas je koštao 18 miliona evra kod Evropske investicione banke, tamo gde je remont bio najpotrebniji, na potezu prema Valjevu. Nastavili smo i dalje ulaganja u remont pruge, profila, uređenje tunela, kako bismo prihvatili kontejnerske vozove iz luke Bar ka Beogradu i severnije od Srbije. Ova pruga u delu kroz Crnu Goru ima status najteže pruge u Evropi zbog konfiguracije terena. Jer, ima ukupno 254 tunela, 234 mosta, odnosno nadvožnjaka i najveći deo njih se nalazi na teritoriji Crne Gore u dužini od oko 250 kilometara, dok je kroz Srbiju blizu 290 kilometara. Naša je želja, rukovodstva i Ministarstva za infrastrukturu je da u Savetu Evrope ovaj pružni pravac dobije status Koridora 10, jer ćemo time biti i bliži fondovima za održavanje i investiranje, priča Milanko Šarančić, generalni direktor „Železnica Srbije“.\nŠta to praktično znači za naš železnički saobraćaj?\n- Moram da naglasim da je ovaj pružni pravac deo velikog projekta nazvanog „Marko Polo II“, zbog kojeg je država Italija više puta izrazila spremnost da uloži sredstva kako bi se pruga Beograd-Bar kompletno modernizovala!\nKada je to prvi put saopšteno i sa koga mesta u Italiji?\n- Ja sam sa našim ministrom za kapitalne investicije, pre oko tri i po godine bio u italijanskoj vladi! Tada smo sa potpredsednikom vlade Italije koji je ujedno i ministar za transport, gospodinom Ursom, razgovarali i od njega čuli za spremnost Italije da pomogne remont i modernizaciju ove pruge. Tada smo i čuli okvirni finansijski plan: dakle, za kompletan remont, podizanje standarda na tim prugama, na veće brzine, gde bi vozovi na pojedinim deonicama išli brzinom i 160 kilometara na sat, ali i prosečna brzina da bude duž cele trase od oko 100 kilometara na sat! Šta to znači, ako se sada na ovom pružnom pravcu krećemo od devet do 11,5 sati, sa sadašnjim vozovima, a sa tom modernizacijom bi se vreme putovanja od Beograda do mora jednostavno prepolovilo! Potrebno je još da se prošire gabariti tunela kako bismo primili velike kontejnere na platoima vagona i da zamenimo elektropostrojenja i signalizaciju duž cele pruge, a to puno košta. Crna Gora, takođe, podržala bi taj plan. Dakle, da bi se kompletno modernizovao ovaj putni pravac i podigao na zavidan evropski nivo, potrebno je nešto više od 600 miliona evra! Već za prvu fazu oko 360 miliona evra, a u nju spada i izrada kompletne studije, generalnog i idejnog projekta i da se krene u realizaciju.\nPOLITIKA GLAVNA SMETNJA\nZašto tri i po godine nije ništa urađeno povodom ponude italijanske vlade?\n- Verovatno iz razloga što su u Srbiji bili izbori, što je u celom poslu bilo nekoliko pokušaja posredovanja u pripremi realizacije ovog projekta. Naprosto, nije bilo ni snage ni potencijala da se iznese ceo projekat! Bilo je onih koji su se pre svega interesno postavili, tako da nije bilo spremnosti ni u jednoj vladi ( Srbije, Italije i Crne Gore) da se pod takvim okolnostima uđe u projekat. Ja sam bio nedavno u Crnoj Gori i došao do zaključka oni žele da se što pre pokrene ceo postupak ponovo i da se održi inicijalni sastanak, verovatno u Rimu.\nSrbija kupuje ŽelezniČki prevoz CG i luku Bar!\n- Crna Gora se polako priprema za privatizaciju luke Bar. Naš ministar za infrastrukturu je izrazio želju da bar deo luke Bar bude u vlasništvu Srbije, odnosno obznanio da Srbija mora učestvovati u toj privatizaciji. Postoji, naime, spremnost i naše zemlje i „Železnica Srbije“ da učestvuju u privatizaciji kompletnog kargo i putničkog prevoza na prugama duž Crne Gore. „Železnice Srbije“ su spremne da budu vlasnik, ili bar većinski vlasnik, železničkog prevoza u Crnoj Gori. Naravno, infrastruktura bi ostala u vlasništvu matičine zemlje. To je izuzetno bitan projekat za nas, jer bismo time preusmerili i našu kompletnu privredu na pravac ka luci Bar i time imali direktan izlazak na more. Teško je u ovom trenutku reći koliko će nas to koštati, jer je tender tek u pripremi, ali je moja poruka svim zainteresovanima za kupovinu železničkog prevoza u Crnoj Gori: da se Srbija toga neće odreći i da je to naše najmanje i prirodno pravo i da zbog toga treba da na tenderu pobedimo.\nPoslovi i sa Austrijancima\n- Mi smo u stalnim pregovorima sa evropskim partnerima i u toku prošle godine imali smo veliki prihod od tranzita preko Koridora 10 kroz Srbiju od 58 miliona evra. Tri puta veći nego u 2003. godini, pa nam je namera da trend rasta prihoda nastavimo. Svesni smo da je u pitanju jednokolosečna pruga i da zato ne možemo da računamo na veći intenzitet saobraćaja. Bitno je da smo zadržali sve postojeće partnere i doveli neke nove jer to omogućava da u perspektivi, zajedno sa austrijskom železnicom, koja je postala većinski vlasnik mađarskog kargo-prevoza, uradimo neke nove projekte koji će doneti znatno veće prihode.\nOtkuda baš interes Italije za ovaj projekat koji nimalo nije jeftin?\n- Italija je, još dok su kod nas bile sankcije, na prostoru Rumunije otvorila oko 24.000 što malih, što većih preduzeća i predstavništava. NJima je jako potrebna ova saobraćajna veza, jer je Lombardijski deo zagušen, pa je i stav italijanske vlade da sav saobraćaj preusmere na luku Bar i severnije do Beograda i dalje ka severnoj i srednjoj Evropi!\nSigurno u vašim planovima značajno mesto zauzima i luka Bar i deo trase ove pruge kroz Crnu Goru?\n- Mi smo u decembru prošle godine potpisali projekat i ugovor sa lukom Bar, sa železnicama Crne Gore i Mađarske da na potezu od luke Bar, preko Crne Gore i Srbije do Budimpešte saobraćaju kontejnerski vozovi. Pre toga, zajedno sa predstavnicima Crne Gore potpisali smo ugovor o tarifama ovoga prevoza. Znači, to su projekti koji bi mogli da još više zažive kada se steknu tehnički uslovi na ovom pružnom pravcu, da se kontejnerska roba ambulantno prosleđuje do krajnih korisnika.\nDa se vratimo na predlog Italijana... Šta se događa sa projektom modernizacije pruge Beograd - Bar?\n- Pre petnaestak dana smo uputili predlog ministru za infrastrukturu Srbije da se organizuje sastanak sa ministrom za transport Italije, kako bismo ovaj projekat oživeli. Nadležni iz Crne Gore istu inicijativu su uputili svom resornom ministru! U Italiji je opet na čelu vlade Silvio Berluskoni, baš kao što je bio u vreme kada se rodio ovaj projekat. Zato i smatramo da se pojavila nova velika prilika da krenemo u realizaciju projekta... Za nas je ovaj pružni pravac od izuzetnog značaja baš zbog Koridora 10, mada su važni i svi drugi pravci.\nŠta se može realno očekivati narednih meseci?\n- U narednih nekoliko meseci mogući su konkretni dogovori oko ovog velikog projekta, ne samo za Srbiju. Prvo treba da se potpiše protokol o saradnji, pa potom sporazum o saradnji, pa onda i ugovor... To se može završiti do kraja godine. Sledeće godine bio bi pripremljen tender i kompletan projekat za realizaciju. Naravno, za to bi vlade Srbije i Crne Gore morale da daju višegodišnje garancije za realizaciju projekta i ja verujem da je to vitalni državni interes za koji ne bi trebalo da bude ikakvog sporenja na najvišem nivou jedne zemlje - zaključio je Šarančić.\nOlbrajtova „glavni trener“


(Video,Foto) Mladi sa sjevera i juga u Kotor obilježili Medjunarodni dan čišćenja obala – Sjever Crne Gore\n(Video,Foto) Mladi sa sjevera i juga u Kotor obilježili Medjunarodni dan čišćenja obala\nMladi iz kluba mladih NVO Euromost i Mladi iz NVO Naša akcija, su zajedno u subotu obilježili medjunarodni dan čišćenja obale tj. International coastal clean-up, akcijom čišćenja lokacije Prčanj u Kotoru.\nDomaćini mladim iz Bijelog Polja su bili NVO,,Naša akcija” koja drugu godinu za redom obilježava ovaj dan u Bokokotorskom zalivu, kazala je Patricia Pobrić predsjednica NVO,,Naša Akcija” i dodala.\n,,Prikupljeno je preko 5m3 komunalnog otpada, posebno na lokaciji Glavati i blizu hotela Splendido.\nKoordinator ovog projekta duž citave obale u Crnog Gori je organizacija Zero Waste Montenegro, a fokus ovogodišnjeg Internacionalnog dana čišćenja obale – jednokratni plastični proizvodi, koji inače čine 80% svetskog otpada u moru.\nNVO Naša akcija je pod pokroviteljstvom Opštine Kotor kroz projekat „Edukacijom i aktivizmom za ljepši grad i bolju buducnost“, realizovala ovu aktivnost u saradnji sa Komunalno Kotor doo. Takodje, su nam u susret izašli MZ Prčanj sa prostorom, a dugujemo i veliku zahvalnicu gospodinu Zbutegi, za istorisko predavanje za mlade o ovoj lokaciji, kazala je Pobrič.\nHana Zoronić iz kluba mladih Euromost, se zahvalila domaćinima iz NVO,,Naša akcija, na gostoprimstvu i navela da je ovo druga posjeta Kotoru od strane mladih iz NVO,,Euromost“ i druga ekološka akcija, koju su zajedno sa mladima iz NVO,,Naša akcija“, realizovali u bokokotorskom zalivu.\n,,Ovo je i četvrto zajedničko druženje sa mladima iz Kotora, kojim smo dva puta bili i domaćini u Bijelom Polju, gdje smo zajedno učestvovali u ekološkim akcijama u Bijelom Polju i zajedno se družili sa korisnicima doma starih iz naše opštine“.\nSmatram, da i druge organizacije i lokalne i državne institucije treba da slijede primjer NVO,,Euromost“ i NVO,,Naša akcija“ i na ovakav i sličan način spajaju nas mlade sa sjevera i juga države.\n,,Mi smo u stalnoj komunikaciji sa mladima iz Kotora i toliko smo se zbližili da uvijek jedva čekamo kada će biti neka sledeća akcija, kad ćemo se ponovo sresti i pored planiranih aktivnosti se zajedno družiti, kazala je Zoronićka.\nKlub mladih Euromost je u subotu u obilježavanju medjunarodnog dana čišćenja obala, učestvovao sa 25 svojih članova.\nŽao nam je što zbog finasijske mogućnosti nijesmo poveli još naših članova, jer je veliki broj bilo zainteresovanih, ali se ovim putem zahvaljujemo našim donatorima, koji su nam omogućili, da i mi mladi sa sjevera Crne Gore pokažemo da možemo uzeti učešće u ekološkim akcijama i Van naših opština, kao i u drugim regijama Crne Gore, kazala je Zoronićka .\nPrevPredhodniIzložba skulptura Ivane Radovanović\nSledećiDa im narod više vjeruje: Španski premijer hoće da ukine imunitet političarimaNext


Indeksi potrošačkih cena za septembar - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Indeksi potrošačkih cena za septembar\nIndeksi potrošačkih cena za septembar\nCene ovih proizvoda i usluga u septembru 2018. godine, u odnosu na avgust 2018. godine, u proseku su niže za 0,3%. Potrošačke cene u septembru 2018. godine, u poređenju sa istim mesecom prethodne godine, povećane su 2,1%, dok su u poređenju sa decembrom 2017. godine povećane 1,9%.\nPosmatrano po glavnim grupama proizvoda i usluga klasifikovanih prema nameni potrošnje, u septembru 2018. godine, u odnosu na prethodni mesec, pad cena je zabeležen u grupama Rekreacija i kultura (-5,6%), Komunikacije (-0,3%), u grupama Hrana i bezalkoholna pića i Nameštaj, pokućstvo i tekuće održavanje stana (za po -0,2%) i u grupi Odeća i obuća (-0,1%).\nRast cena je zabeležen u grupama Restorani i hoteli (0,6%), Transport (0,5%), Zdravstvo (0,4%) i Obrazovanje (0,1%).\nTags: Indeksi potrošačkih cena za septembar, PKS RPK Sombor\nGradsko veće o raspisivanju Javnih poziva za finansiranje projekata za realizaciju LAP-a za mlade i LAP-a za decu u 2019. godini\nMemorijal „Stevan Pišta Gromilović“


Besplatni pregledi za sve građane od 17. septembra i u zrenjaninskoj bolnici\nObjavljeno 16.09.2017. u 11h\nU Opštoj bolnici “Đorđe Joanović” Zrenjanin 17. septembra će biti obavljeni besplatni pregledi za sve zainteresovane građane, pa čak i za one koji nisu zdravstveno osigurani. Tom prilikom u tri ambulante koje će predvoditi kardiološki timovi meriće se krvni pritisak, nivoa šećera u krvi i EKG.\nPregledi će se vršiti u Specijalističkoj poliklinici (zgrada nove bolnice), kod šaltera 7, u periodu od 8 do 16 časova.\nPREGLEDI U BOLNICAMA PO NALOGU MINISTARSTVA ZDRAVLJA\nPodsećamo, u svim opštim bolnicama u Srbiji, kao i u kliničko-bolničkim centrima u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i u Nišu, od 17. septembra obavljaće se besplatni pregledi za sve građane – i za one koji imaju i za one koji nemaju zdravstvenu knjižicu – izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nTagovi:besplatni pregledi, bolnica, Vesti Zrenjanin


Učesnici međunarodne konferencije u Avganistanu, koja se održava u Tokiju\nDonatorske zemlje su na konferenciji u Tokiju obećale da će u naredne četiri godine izdvojiti 16 milijardi dolara pomoći\nAvganistanski predsednik Hamid Karzai je rekao da njegova zemlja kreće na „dug put sticanja samopouzdanja“. Karzai je na današnjoj konferenciji donatora u Tokiju rekao da Avganistan čekaju „godine teškog rada“, dok međunarodne trupe počinju da odlaze iz zemlje.\nDonatorske zemlje su danas obećale da će u naredne četiri godine izdvojiti 16 milijardi dolara pomoći za Avganistan. Konferenciji prisustvuju visoki zvaničnici među kojima je i američka državna sekretarka Hilari Klinton, koja je iznela uveravanja da Sjedinjene Države neće napustiti avganistanski narod kada američke borbene trupe odu iz zemlje 2014.\nPredsednik Karzai je rekao da je Avganistan, bez obzira što je zemlja sa novim Ustavom načinila krupne korake ka demokratizaciji, i dalje suočen sa velikim bezbednosnim pretnjama. On je takođe rekao da korupcija podriva dosadašnju pomoć zemlji i obećao da će učiniti više da se ona stavi pod kontrolu.\n„Odlučno ćemo se boriti protiv korupcije gde god da se pojavi i isto to ćemo tražiti od naših međunarodnih partnera. Zajedno moramo da prekinemo praksu koja pothranjuje korupciju ili podriva legitimitet i efikasnost naših nacionalnih institucija“, rekao je Karzai.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-mun je rekao da je Avganistan stigao do kritične tačke u svojoj istoriji i počinje da se priprema za prelezak na stabilniju budućnost. Ban je poručio međunarodnim donatorima da bi pomoć trebalo da bude pouzdana i predvidiva, bez nerazumnih preduslova.\nUoči konferencije, Hilari Klinton je objavila da je Vašington proglasio Avganistan važnim saveznikom izvan NATO-a, što će Avganistanu omogućiti da brže dobija veću bezbednosnu pomoć od Sjedinjenih Država.


blic.rs: Završena digitalna konferencija “D days”: Uspješne priče su svuda oko nas | Digitalna konferencija\nblic.rs: Završena digitalna konferencija “D days”: Uspješne priče su svuda oko nas\nDigitalna konferencija D Days: Vrhunski stručnjaci i iskusni preduzetnici krajnje prijemčivim jezikom približili su nam proces digtalizacije u zemljama regiona, gdje smo trenutno i šta nam predstoji na tom putu.\nOtvaranje D Days\nZavršena je prva digitalna konferencija “D days” koja je organizovana u Banji Vrućici kod Teslića, a na kojoj je bilo riječi o konkretnim problemima u svakodnevnom poslovanju i rješenjima koje digitalizacija poslovanja omogućava.\nNa ovom inspirativnom događaju univerzitetski profesori, IT stručnjaci, menadžeri, ljudi koji su razvili uspješne startape, u opuštenoj atmosferi diskutovali su o izazovima digitalizacije u jugoistočnoj Evropi.\nUčesnici su zahvaljujući njihovim predavanjima stekli bolji uvid u to koja su dostignuća na globalnom tržištu IT tehnologija, te kroz praktična iskustva panelista i predavača sagledali gdje se zemlje regiona trenutno nalaze i da li možemo držati korak sa svijetom. Poruka okupljenih je da su uspješne priče svuda oko nas, i da o njima treba govoriti mnogo više kako bi bile podsticaj i ostalima da se upuste u proces digitalizacije ili osnivanje svog startapa.\nOrganizatori ocjenjuju da je prva konferencija ispunila sva njihova očekivanja, ali još važnije očekivanja učesnika i predavača.\n– Svu koji su pratili konferenciju mogli su čuti ponuđena rješenja za niz problema u procesu digitalizacije, ne samo u sferi privrede i javne uprave, već i sferi obrazovanja, pokretanja malih preduzeća. Naši panelisti su kroz konkretne primjere i uspješne priče pokazali kako se može razviti preduzeće, kako su bukvalno iz garaže postale firme koje danas vrijede milijarde dolara- zaključio je direktor agencije Bam consult, Rade Šegrt.\nU uvodnom predavanju mogli smo čuti Borislava Tadića, potpredsjednika Deutsche Telekoma, koji je okupljenima približio trendove i kretanja na globalnom nivou, a posebno oduševljenje izazvala je njegova najava, kako ova kompanija planira da u dogledno vrijeme zaposli 2.000 ljudi u regionu.\nBorislav Tadić, potpredsjednik Deutsche Telekom\nTokom panela o digitalizaciji privrede, javne uprave, obrazovanja, o onlajn prodaji, govorili su između ostalog, direktor Fondacije Petlja, Nebojša Vasiljević, zamjenica direktora BioSense instituta, Vesna Bengin, direktor sektora za razvoj poslovanja OLX grupe Jasmin Marić, glavni menadžer EBRD Zihnija Hasović, izvršna direktorka Bit Alijanse Tatjana Vučić, profesor sa beogradskog Univerziteta Miodrag Zec, sa banjalučkog Ekonomskog fakulteta Saša Petković i drugi stručnjaci.\nSvoj panel na ovom događaju organizovao je i “Blic” na temu “Mali startap ekosistemi, veliki startapi“, na kojem su govorili mladi, ali već uspješni ljudi iz ove sfere.\nMedijski sponzor prve konferencije ” D days” su EuroBlic i Srpskainfo portal.


Bregzit je gori od korone - NOVA portal\nBregzit je gori od korone\nSvet Autor:Ksenija Prodanović13. feb. 202108:03\nVelika Britanija i Evropska unija konačno su se razišle krajem 2020. posle mučnih trgovinskih pregovora. Vlada u Londonu, pozdravila je post-Bregzit dogovor kao veliki uspeh i svojim građanima obećala svetliju budućnost. Situacija na terenu pokazala se kao nešto komplikovanija i mnoge britanske firme i kompanije sada se, zbog komplikovane i glomazne birokratije i procedura, sele u EU. Oni koji su ostali u matičnoj zemlji kažu da su posledice izlaska iz trgovinskog bloka EU gore od posledica pandemije koronavirusa.\nBritanski ribari besni na vlast: „Bregzit nas je uništio“\nAmsterdam je zamenio London kao največi evropski trgovinski „hab“ nakon što je Velika Britanija napustila jedinstveno tržište EU. Holandski grad je istovremeno i prigrlio dobar deo britanskih kompanija koje su odlučile da posluju van Ostrva.\nBerze u glavnom gradu Holandije dnevno su u januaru trgovale sa 9,2 milijarde evra u poređenju sa londonskih 8,6 mijilardi. Tokom 2020. londonske berze su u proseku trgovale sa 17,5 milijardi evra, u poređenju sa 5,9 milijardi u Frankfurtu i 2,6 milijardi u Amsterdamu, navode iz Cboe berze koja posluje i u Londonu i u Amsterdamu.\nLondonski Siti, poslovno srce grada, više puta je upozoravao na posledice napuštanja jedinstvenog tržišta, bez postizanja adekvatnih ustupaka za, pre svega, finansijski sektor. EU agencija za bezbedno poslovanje ESMA saopštila je ove sedmice da je prebacivanje trgovine iz Londona u blok, trajno.\nFoto: Shutterstock/Yau Ming Low\nKonačni razlaz EU i Britanije, takozvani Bregzit, veći je izazov za britanske kompanije od pandemije koronavirusa zbog dodatne papirologije, neočekivanih troškova i novih obaveznih regulativa koje otežavaju poslovnim ljudima život više od kovid restrikcija.\nZa najveći broj poslovnih ljudi u Britaniji, Bregzit je glavobolja broj jedan uprkos obećanjima vlade da će trgovinski sporazum postignut sa Briselom krajem godine omogućiti bezbolni nastavak saradnje i trgovine sa EU.\nZapravo, navode britanski mediji, ispostavilo se da je Bregzit mnogo veći problem za poslovne ljude od ekonomskih posledica kovida 19.\nPet najvećih poslovnih grupa nedavno je upozorilo vladu da su kompanije suočene sa ozbiljnim problemima u komunikaciji i saradnji posle razlaza sa EU.\nCBI, Institut direktora, Mejk UK, Federacija malih firmi i Britanska privredna komora poslali su otvoreno pismo vladi pozvavši ih da uklone prepreke normalnom poslovanju ili će „značajni poslovni gubici“ biti neminovni.\nFederacija malih firmi dodatno je upozorila da su male kompanije dodatno ugrožene novim, post-bregzit troškovima zbog čega su mnoge primorane da presele sedišta u EU kako bi nastavile da rade.\nOčaravajući ples kontinenata kroz vekove u 40 sekundi VIDEO\nSvi korona virusi na svetu mogu da stanu u limenku koka-kole\nNedavno istraživanje marketinške firme iz Londona, Imprešn pokazalo je da 67 odsto britanskih kompanija i dalje ne zna šta će ih snaći posle Bregzita, dok 20 odsto očekuje negativne dugoročne posledice od izlaska Britanije iz Unije.\nIsto istraživanje je pokazalo da 66 odsto ispitanih firmi očekuje da će pandemija korone imati manje posledice u 2021. nego prošle godine.\n„2021. će biti izazov za mnoge kompanije i naše istraživanje jasno pokazuje da vlada i dalje konfuzija oko posledica Bregzita“, rekao je sajtu City A.M. Tom Kreg iz Imprešona.\nU teoriji, trgovina Britanije i evropskog bloka trebalo bi da se nastavi bez problema ali kako Britanija više nije deo jedinstvenog tržišta EU, došlo je do dodatnog nagomilavanja birokratije.\n„Bregzit brine mnoge. Dogovor je postignut ali mi tek sada otkrivamo sitna slova u ugovoru i šta to konkretno znači za poslovanje“, rekao je Rik Smit, direktor finansijske konsultantske firme Fotbs Barton.


Zaštitinik prava - Megatrend Univerzitet\nUniverzitet „Džon Nezbit“ ustanovio je funkciju ombudsmana, odnosno zaštitnika prava, kako bi omogućio puno poštovanje i primenu, sprečio kršenje prava i obezbedio slobodu i ravnopravnost svih članova univerzitetske zajednice. Odlukom Senata Univerziteta „Džon Nezbit“ , funkciju ombudsmana obavlja Zorica Đorđević, nastavnik Fakulteta za kulturu i medije.\nKroz savete, preporuke, upozorenja i kritike, ombudsman će štititi sva prava iz Povelje o akademskim pravima i dužnostima članova univerzitetske zajednice Univerziteta „Džon Nezbit“ . Njegovu zaštitu moći će da traže svi članovi univerzitetske zajednice, ali je on posebno namenjen kontroli i zaštiti studentskih prava.\nUloga zaštitnika je da:\nposreduje između studenata i članova akademske zajednice i Univerziteta, odnosno organa, tela i službi koji odlučuju o pravima,\nslobodama i interesima;\nsavetima, preporukama i skretanjem pažnje obezbedi poštovanje, odnosno spreči kršenje prava, sloboda i interesa;\nsprovodi postupke utvrđivanja da li postoji povreda prava, sloboda i interesa, te preduzima odgovarajuće mere radi njihove zaštite.Ukoliko uočena nepravilnost ne može da se reši mirnim putem, daje savete o pravnim sredstvima kojima je moguće obezbediti poštovanje, odnosno sprečiti kršenje prava, sloboda i interesa.\nU svom radu zaštitnik prava će se pridržavati etičkog kodeksa, kao i načela nezavisnosti, nepristrasnosti, poverljivosti i neformalnosti.\nOvim imenovanjem, Univerzitet „Džon Nezbit“ postao je prvi privatni univerzitet u Srbiji koji na ovakav način brine o zaštiti prava članova akademske zajednice.\nZaštitnik će postupati po sopstvenoj inicijativi ili po pritužbama koje su mu upućene.\nZaštitnik ima radni prostor u zgradi u Bulevaru maršala Tolbuhina br. 8, kabinet 73.\nStudenti, nastavnici i vannastavno osoblje mogu se obratiti zaštitniku prava i elektronskom poštom na adresu zastitnikprava@naisbitt.edu.rs


Vladi rok od mesec dana da inicira izmene pravosudnog zakona\nTanjug 28. decembra 2020. 12:49\nPODGORICA – Predstavnici stranaka pobedničke koalicije „Za budućnost Crne Gore“ dala je danas vladi Zdravka Krivokapića rok od mesec dana da inicirala izmene zakona iz oblasti pravosuđa da bi se otpočelo sa demontažom instititucija bivše vlasti povezane sa kriminalom i korupcijom i zatražila smenu pomoćnika direktora UP Zorana Lazovića.\nUkoliko to ne bude učinjeo u tom roku stranke koalicije „Za budućnost Crne Gore“ poručile su da će inicijativu za izmenu pravosudnih zakona uputiti oni, kao i da za to imaju spremna rešenja.\nLideri stranaka koalicije su na zajedničkoj konferenciji za novinare, nakon sastanka predstavnika stranaka koje čine pobedničku koaliciju, poručili da će insistirati na ostvarenju obećanja koja su u izbornoj kampanji dali građanima.\nLider Ujedinjene Crne Gore Goran Danilović je rekao da je na sastanku dogovoreno da se zatraži mena Lazovića i dodao da to može biti učinjeno već danas, te da ne treba čekati da bude sproveden konkurs koji je raspisan.\n„Lazović mora biti smenjen i prosto je neverovatno da jedan direktor policije može ucenjivati vladu bilo koje zemlje“, rekao je Danilović i dodao da koalicija „Za budućost Crne Gore“ ima rešenje i zna način na koji je to moguće sprovesti.\nOčekuje da vlada u narednih 10 dana smeni Lazovića, a ako ne zna način na koji bi to mogla da učini, spreman je da im u tome pomogne.\n„Predlažemo vladi da poštuje zakone i primenjuje ih u punom kapacitetu“, rekao je Danilović.\nPozvao je vladu da koaliciji dostavi draft izmenjenog ili novog zakona o policiji kako bi im se pomoglo da se u njegovom sprovođenju ide u pravom smeru.\nMilan Knežević je istakao da treba izbeći mistifikaciju da je vlada izabrla parlamentarnu većinu, a ne većina vladu.\nIstakao je da je na prethodno održanom sastanku dogovori da se javnost obavesti da je vladi dat rok od mesec dana da inicira usvajanje izmenjenog zakona o pravosuđu, posebno u delu koji se odnosi na tužilački savet kako bi se, kako je rekao, demontirao bivši režim DPS-a i Mila Đukanovića.\nTakvu odluku strnake su donele pošto smo, kazao je, zaključili da vlada nije spremna da to napravi.\nAko, kako je rekao, vlada to ne može, Knežević je rekao da koalicija ima model koji je u potpunosti zakonit, demokratski i u skladu sa standardima EU, a koji može da eliminiše sve one koji su se prikazali i pokazali kao glavni saradnici bivše vlasti.\nIstakao je i da bez iniciranja izmena i zakona, Knežević je konstatovao da Ivica Stanokvić više ne može da ude Vrhovni državni tužilac, jer je odavno stekao uslove za penziju.\nDa je Stanković razrešen, dodao je, ni Milivoje Katnić, drugi tužioci i mnoge sudije ne bi mogle da obavljaju tužilački posao.\nKnežević je naveo je duboko zagaženo u kršenje zakona ostavljanjem Stankovića na mestu VDT, ali i četrdesetak sudija koji su takođe stekli uslov za penziju.\n„Koalicija za budućnost CG ostavlja vladi prostor da u narednih mesec dana u konsultaciji sa strankame te koalicije, iniciraa izmenu zakona ili ćemo u protivnom promenu inicijarati mi“, rekao je Knežević.\nOvo, kako je rekao, nije rušenje vlade, već se stiče utisak da vlada ovakvim ponašanjem ruši samu sebe, a mi, dodao je, želimo da joj pomognemo i ispunimo obećanja data građanima u predizbornoj kampanji.


OGROMNE GUŽVE NA AUTOPUTU! Kolona duga 10 KILOMETARA na ulazu u Srbiju iz Hrvatske zbog predstojećih praznika\nU Srbiji se povodom predstojećih uskršnjih i prvomajskih praznika, očekuje pojačan intenzitet saobraćaja na autoputevima. Kako smo već sad zabeležili na ulazu iz Hrvatske u Srbiju, gužve za teretni saobraćaj su duge skoro 10 kilometara.\nautoput foto snezana krstic0 (1)\nPETAK POPODNE I VELIKE GUŽVE Mili se na mostovima i auto-putu, evo koje su još kritične tačke\nDetaljne informacije o stanju na putevima mogu se naći na sajtu "Puteva Srbije". Iz tog preduzeća apeluju na sve učesnike u saobraćaju da prilagode brzinu uslovima na putu, drže bezbedno odstojanje i poštuju saobraćajnu signalizaciju.\nGužve saobraćaj Uskršnji praznici Prvomajski praznici\nZbog predstojećih praznika očekuju se gužve na putevima


Poraz L. A. Lejkersa u Memfisu, Dalas se revanširao Juti\nOsam utakmica NBA sezone odigrano je u utorak uveče, a od košarkaša iz Srbije i Crne Gore aktivan je bio samo Vladimir Radmanović, čiji Lejkersi nisu uspeli da nastave trijumfalnu seriju. Posle pobede nad najboljim timom lige – Dalasom, Kobi Brajant i saigrači doživeli su poraz u Memfisu, protiv ekipe sa trenutno najgorim skorom u ligi – 128:118.\nLejkersi su odigrali vrlo dobro prvo poluvreme i predvođeni Kobijem Brajantom, koji je tada ubacio 16 od ukupno 25 poena, na odmor otišli sa pet poena viška, ali je u trećoj četvrtini usledio pravi brodolom. Domaći su u tom periodu postigi 24 poena iz kontranapada i nadigrali goste iz Los Anđelesa 46:22 (klupski rekord po broju poena u četvrtini), tako da Fil Džekson u poslednjih 12 minuta nije ni pokušao preokret, već je startere – Brajanta, Kuka i Parkera ostavio na klupi. Rezervisti su uspeli da smanje razliku, ali ne i ugroze pobedu Memfisa, koji su sa po 25 poena predvodili Pau Gasol i Majk Miler. Saša Vujačić je ostvario rekord karijere sa 18 poena, dok je Vlada Radmanović, za 17 minuta postigao 6 poena, uz jednu asitenciju i šest ličnih grešaka.\nDalas se revanširao Juti za ubedljiv poraz 11. decembra – 108:105, a jedan od najzaslužnijih za trijumf, bar prema onome što su njegovi saigrači rekli posle utakmice, nije na parketu dočekao kraj meča. Džeri Stekhaus je isključen krajem treće četvrtine, zbog dva namerna faula – prvog nad Metom Harpringom, drugog nad Džeronom Kolinsom, a u međuvremenu je dobio i tehničku grešku zbog svađe sa trenerom Jute, Džerijem Slounom. Dirk Novicki, koji je meč završio sa rekordom sezone – 38 poena, istakao je ulogu veterana, koji je i u prošlosti imao raznih incidenata u duelima sa Jutom, zbog kako kaže "njihovog prljavog stila igre". Stekhaus je pre izlaska postigao 11 poena, Džoš Hauard 21, uz 9 skokova, a Džejson Teri 18, uz 6 asistencija. Kod "džezera", kojima je to bio tek treći poraz kod kuće u 17 mečeva ove sezone, najefikasniji je bio Karlos Buzer sa 29 pogodaka.\nI bez Nenada Krstića, koji je jutros uspešno operisan u bolnici na Menhetnu i trebalo bi da bude spreman za početak naredne sezone, Nju Džersi je lako izašao na kraj sa glavnim konkurentom za titulu prvaka slabašne divizije Atlantik – Toronto Reptorsima – 101:86. Uprkos problemima u privatnom životu i podnošenju zahteva za razvod braka, Džejson Kid je izvanredno razigravao saigrače, ubacio 10 poena, uz 14 asistencija i 8 skokova, dok su posao u napadu odlično odradili Vins Karter sa 32 i Ričard Džeferson sa 21 poenom. Karter je pred kraj utakmice izašao iz igre pošto je dobio udarac u oko, ali povreda nije ozbiljnije prirode i prvi strelac Netsa biće spreman za sutrašnje gostovanje u Čikagu.\nIndijana – Atlanta 91:72\n(Herington 18, 6 sk, Grejndžer 15, 10 sk, 3 bl, Džekson 12, 6 as, 4 sk, O'Nil 10, 8 sk, 4 bl, 5 izg. lop, Foster 8, 17 sk, 3 ukr. lop – Klekston 12, 6 sk, Džonson 10)\nFiladelfija – Detroit 89:98\n(Grin 16, Igudala 15, 7 as, Dalamber 14, 17 sk, 4 bl, Smit 13, 10 sk, Miler 6, 10 as – Prins 33, 5 sk, 4 as, Hamilton 22, 7 as, 5 sk, Marej 12, 12 sk)\nNju Džersi – Toronto 101:86\n(Krstić povređen, Karter 32, 7 as, 5 sk, Džeferson 21, 5 sk, Mor 12, 8 sk, Nahbar 12, 5 sk, Kid 10, 14 as, 8 sk – Barnjani 22, Kalderon 16, 12 as, Piterson 15, 5 sk, Boš 12, 6 sk, Garbahosa 10, 5 sk)\nMemfis – L. A. Lejkers 128:118\n(Gasol 25, 13 sk, 3 bl, Miler 25, 6 sk, 4 ukr. lop, Stodemajer 16, 6 as, 4 sk, Etkins 12, 5 as, Gej 11, 5 sk, Džonson 10, 10 sk, 2 bl, Vorik 10 – Radmanović 6, 1-4, 0-2, 4-4, 1 as. za 17 minuta, Brajant 25, 6 as, 3 ukr. lop, 2 bl, Evans 21, Vujačić 18, 3 ukr. lop, Farmar 12, Bajnam 11, 8 sk, 3 bl)\nSan Antonio – Portland 98:84\n(Dankan 16, 9 sk, 5 as, 4 bl, Đinobili 14, 5 sk, 4 ukr. lop, Parker 14, Beri 13, Bouen 12 – Rendolf 25, 9 sk, Oldridž 17, 6 sk, Džek 13, 5 as, Roj 10, 5 sk)\nJuta – Dalas 105:108\n(Buzer 29, 4 sk, 4 as, 3 ukr. lop, 5 izg. lop, Harpring 14, 6 sk, Okur 14, Vilijams 13, 6 as, Kirilenko 11, 6 sk, 3 ukr. lop, Fišer 11 – Novicki 38, 7 sk, Hauard 21, 9 sk, Teri 18, 6 as, Heris 14, Stekhaus 11)\nFiniks – Sijetl 113:102\n(Merion 29, 15 sk, Neš 27, 11 as, 5 izg. lop, Barbosa 13, 5 as, Stodemajer 12, 7 sk, Dijao 10, 7 as, Džons 10)\nSakramento – Klivlend 98:108\n(Bibi 26, 6 as, 3 ukr. lop, Miler 24, 5 sk, 4 as, Martin 23, 11 sk, Artest 9, 7 as, 6 sk – Pavlović nije ulazio u igru, Džejms 34, 7 as, 4 sk, Guden 21, 11 sk, 3 ukr. lop, Ilgauskas 17, 9 sk, 2 bl, Džons 14, Hjuz 11, 6 as, 4 sk)


Jedan od najboljih košarkašakih trenera u istoriji Greg Popovič trebalo bi da potpiše novi trogodišnji ugovor sa San Antonio Sparsima, prenosi novinar ESPN Adrian Vojnarovski.\nTakođe, Vojnarovski navodi da će on na jesen započeti 24. sezonu u najjačoj ligi na svetu, te da će i dalje biti najplaćeniji strateg u NBA ligi.\nPodsetimo, San Antonio je poražen u plej-ofu od Denvera našeg Nikole Jokića sa 3:2 u seriji, pa je sezona za Sparse završena.\nNEUNIŠTIVI KARTER BI MOGAO DA ISPIŠE ISTORIJU NBA LIGE Ukoliko ovo uradi, Amerikanac će iza sebe ostaviti Garneta, Novickog...\nPopovič je timom iz Teksasa osvojio pet puta NBA ligu (1999, 2003, 2005, 2007. i 2014. godine). U prebogatoj karijeri je osvojio 1.245 pobeda i treči je na večnoj listi, a ispred njega su samo Don Nelson i Leni Vilkins.


Gospođe ministarke i narodni poslanici ili o rodno senzitivnom jeziku\nLingvisti upozoravaju da razgovor o jeziku i predstavljanju žena ne treba svesti na debatu o sufiksima i da postoje i drugi načini da se prikaže pol odnosno rod\nNovi Zakon o rodnoj ravnopravnosti koji je Srbija dobila, osim istih prava za žene i muškarce u svim oblastima, sadrži i odredbe o ravnopravnosti u jeziku. Međutim, upravo je upotreba rodno senzitivnog jezika izazvala najveće polemike u javnosti. Dok ministarka Gordana Čomić traži od Odbora za standardizaciju srpskog jezika da definiše da li je pravilnije reći npr. profesorka ili profesorica, isti taj Odbor u otvorenom pismu pozvao je predsednika Srbije da ne potpiše Zakon, jer je „usmeren protiv srpskog jezika“.\nPoslanici koji su u decembru prošle godine aplauzom pozdravili reakciju Jadranke Joksimović koja je poslaniku koji joj se obratio sa „ministarko“ rekla „ja sam ministar, a ne supruga ministarka“, posle gotovo nušićevske debate u javnosti glasali su za Zakon o rodnoj ravnopravnosti. Jedan od temelja upravo je rodno senzitivan jezik.\n„Važno je da mi razumemo da ja jesam ministarka, kao svaka žena u Vladi, jer je to ženski rod zanimanja“, kaže ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić.\nČinjenica je da je i ministarka Joksimović naknadno objasnila da joj je dodavanje imenice „gospođa“ uz već „prerodnjen“ naziv funkcije delovalo posprdno, ali da ona nema ništa protiv rodno senzitivnog jezika i da ga smatra upotrebljivim u pojedinim aspektima našeg jezika.\nDa značenje reči zavisi od konteksta u kojem je upotrebljena, jedino je u čemu su saglasni političari i lingvisti. Naime, novi Zakon o ravnopravnosti toliko je naljutio Odbor za standardizaciju srpskog jezika, da je njegov predsednik uputio pismo predsedniku Srbije da zakon ne potpiše jer je to, kako navodi, zakon protiv srpskog jezika.\n„Taj zakon je protiv srpskog jezika, jer predviđa grubo mešanje i napad na srpski jezik i inženjering kakav ne poznajemo, da se jezik u ime sile menja. Ovaj zakon nema nijedan argument kojim ide na jezik, osim argumenta sile“, kaže Sreto Tanasić, predsednik Odbora za standardizaciju srpskog jezika.\n„Znam da su u pisanju zakona učestvovale nevladine organizacije i stručnjaci za ljudska prava, ali ne znam da li je koliko lingvista učestvovalo“, kaže Marina Nikolić sa Instituta za srpski jezik, koja smatra da je neophodan razgovor lingvistike i politike kako bi se premostio jaz.\nIsta prava u svemu, pa i u jeziku\nOsim jednakih prava za sve, što niko ne dovodi u pitanje, zakon predviđa i zabranu rodnih stereotipa u javnom govoru, ali zagovara i rodno senzitivan jezik u školama i u sredstvima javnog informisanja. Primera radi – to znači da u emisije dolaze gosti i gošće i da u skladu sa rodom treba predstaviti i njihove funkcije.\n„Mnoge među nama ne žele da se zovu advokatice, nego žele muški rod naziva funkcije, smatrajući da se isticanjem njihovih polnih karakteristika u prvi plan ovim sufiksima stavlja na stranu njihova stručnost, odnosno da se one dele od kolega sa kojima se čitav život bore da budu ravnopravne“, kaže profesorka Nikolić.\nŠta učiniti sa onim ženama koje ne žele da njihova funkcija bude potpisana sa sufiksom-škinja, -ica i slično?\n„Problem je sa nama ženama što mislimo da nećemo biti shvaćene dovoljno ozbiljno ako znamo svoj identitet i to je slika predrasuda koje o ženama vladaju“, smatra ministarka Čomić i koja pretpostavlja da takve žene kod kuće verovatno „imaju neku ćerku kojoj tepaju ‘sine‘ od milja“ i da je to posledica predrasuda koje postoje u društvu.\nNa pitanje šta da rade novinari kada žena koja gostuje u emisiji insistira da njeno zanimanje bude predstavljeno u muškom rodu i kako da se ne ogreše o član 44. Zakona koji propisuje upotrebu rodno senzitivnog jezika u medijima, ministarka odgovara:\n„Možete da je pitate, pa da u obrazloženju, da vam se ne izrekne prekršajna kazna, kažete da je to izbor gosta i to je druga lepota ovog zakona – pravo na izbor, jer nas naši izbori čine onakvim kavi smo. Ako ikad dođem kod vas na televiziju, nemojte da me pitate, ja sam političarka.“\nMinistarki Čomić i poslanicima usvajanje Zakona čestitala je potpredsednica Vlade i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović.\nS druge strane, novinarima ostaje da čekaju prvi sledeći medijski nastup npr. Jorgovanke Tabaković, koja insistira da se njena funkcija navodi onako kako piše u Ustavu Srbije – guverner. Nije jedina koja insistira na tom tzv. neutralnom obliku.\nBitka predrasuda i diktature sufiksa\nLingvisti upozoravaju da razgovor o jeziku i predstavljanju žena ne treba svesti na debatu o sufiksima i da postoje i drugi načini da se prikaže pol odnosno rod.\n„Naš jezik je bogat i nije rodno diskriminatoran i imao je i pre gospođe Čomić mehanizme da imenuje sve osobe i nikad se nije desilo da smo u nekoj informaciji ostali u nedoumici da li se radi o osobi ženskoga ili muškoga pola“, kaže Tanasić.\n„Samim navođenjem imena navodi se kom rodu odnosno polu ta osoba pripada, tako da nije nužno da iza mog imena stavite profesorka možete i profesor, jer svejedno je – iz mog imena se vidi koja je moja titula i zvanje i rod“, objašnjava profesorka Nikolić.\nNavodi i da su i ranije postojale reči za imenovanje zanimanja u ženskom rodu.\n„Ja imam knjigu iz 19. veka, to nije novina, imamo i sekretarke i advokatice… Srpski jezik ima mogućnosti razne, pitanje je samo dobrog stila i ukusa, kao i rasprostranjenosti“, kaže Nikolićeva. Smatra da bi nametanje bila neka vrsta represije nad jezikom.\nU Odboru za standardizaciju navode da se nikome ne sme zabraniti da iz srpskog jezika bira onu mogućnost izražavanja koja mu najbolje odgovara, pa makar to bili i oblici gramatički neutralnog muškog roda.\nKroz čitavu svoju istoriju srpski književni jezik karakterisala je liberalna a ne direktivna jezička politika i da jezik ima moć da sam sebe uredi.\nPredsednik Odbora za standardizaciju srpskog jezika navodi da jezik ima svoje tvoračke mehanizme i da on sam stvara nove reči. S druge strane, ministarka Čomić očekuje od Odbora „konačan rad“.\n„Dakle, kojim imenicama hoće da daje nastavke -ica, -škinja, -ginja i ostalo što podrazumeva ženski rod zanimanja, a ako misle da je jezik nepromenjiva kategorija onda treba da razmisle zašto se bave time“, kaže ministarka Čomić, koja smatra da je otpor imenovanju funkcija u ženskom rodu u stvari „otpor postojanju žena na tim funkcijama“.\nTanasić navodi da je na čelu Instituta za srpski jezik SANU žena, da žene predsedavaju i Upravnom odboru i Naučnom veću i vode pet od ukupno šest odeljenja, a slično je i na fakultetima. Kako kaže – to je pravi pokazatelj da se u oblasti nauke o jeziku poštuju prava žena.\nProfesorka Nikolić u ime Instituta za srpski jezik poziva zakonodavce, pošto je Zakon već usvojen, na dijalog o njegovoj primeni.\n„To bi bila moja preporuka – pravila dobrog stila, ali i negovanje osećanja govornika jezika, od kojih mnogi smatraju ove izraze rogobatnim. I budući da sam zakon pročitala, period implementacije je tri do četiri godine i to se postepeno uvodi. Mi nudimo pomoć, jer treba sva dostignuća savremene nauke o jeziku upotrebiti, kako bi se postigla ravnopravnost u Srbiji, ne samo u jeziku“, kaže profesorka Nikolić.\nKazne za nepoštovanje zakona su od 50.000 do čak dva miliona dinara za pravna lica, u zavisnosti od težine prestupa.\nJoš nije precizirano koju će težinu imati prekršaj u imenovanju funkcije ili zanimanja.\nIzvor RTS, 23. maj 2021.\nPreporučujemoGordana ČomićDragana IgnjićZakon o rodnoj ravnopravnostirodna ravnopravnostSANUSrbijaSreto TanasićSrpski jezik


! /Sutra u Sarajevu privremena izmjena režima saobraćaja zbog protesta / Radio Sarajevo\n! / Sutra u Sarajevu privremena izmjena režima saobraćaja zbog protesta\n24. 11. 2021. u 16:05:00 Radiosarajevo.ba\nMinistarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo dalo je saglasnost Savezu ratnih vojnih invalida paraplegičara FBiH za privremenu izmjenu režima saobraćaja za 25. novembar 2021. godine u vremenu od 11:59 do 14:00 sati.\nPrivremena izmjena odnosi se na dio saobraćajnica: Zagrebačka - krajnja saobraćajna traka koja se prostire neposredno naspram zgrade OHR-a, nakon toga uz odobrenje i pratnju pripadnika MUP-a kretanje kolovozom ulice Vrbanja do zgrade Parlamenta BiH i nadalje trotoarom saobraćajnice Zmaja od Bosne do Ambasade SAD u BiH.\nSaglasnost je izdata radi održavanja mirnih protesta, a s ciljem skretanja pažnje javnosti na narušavanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine.\nPrivremena izmjena režima saobraćaja sastoji se od potpune obustave motornog saobraćaja na dijelu kolovoza na kojima službenici MUP-a KS procjene sigurnost učesnika protesta, a na ostalim lokacijama dozvoljava se samo u\npostojećem režimu saobraćaja, bez upotrebe zvučnih signala i uz policijsku pratnju.\nNakon utvrđenog vremenskog termina, odnosno prolaska kolone, bit će uspostavljen redovni režim saobraćaja.\nRadi funkcionalnog i sigurnog odvijanja saobraćaja, potrebno je da organizator protesta osigura prisustvo nadležne policijske uprave, koja će vršiti upozorenja i usmjerenja saobraćaja.\nIzmeđu ostalog, organizator manifestacije dužan je osigurati i siguran prolaz pješaka i njihovu zaštitu. Istekom razloga za privremenu obustavu saobraćaja organizator je dužan ukloniti eventualne prepreke na saobraćajnicama i iste dovesti u prethodno stanje.\nNa kolovoznim površina, a na trasi kretanja kolone, zabranjemo je iscrtavanje horizontalnih oznaka.\nTagovi: Sarajevo Izmjena saobraćaja protesti\n! / Danas i sutra obustava saobraćaja na regionalnom putu Kakanj - Visoko\n! / Tri osobe povrijeđene u saobraćajnoj nesreći na bh. cesti: Saobraćaj obustavljen\nFoto / Srušio se zid kuće u centru Sarajeva: Namještaj i cigle završili na ulici...\nVraćena boja / Brza reakcija nadležnih: Prefarbana radnja na Baščaršiji\nRadovi / Objavljen spisak sarajevskih ulica u kojima danas neće biti vode


U transformaciji u kojoj se Er Srbija oslobađa plaćanja cele jedne službe, zemaljskog opsluživanja, i koja je preneta na Aerodrom "Nikola Tesla", Er Srbija je predala spisak oko 340 ljudi, ali među njima nije bilo 28 žena koje su se u tom trenutku našle na trudničkom ili porodiljskom bolovanju. Prvoj od njih je u novembru svega 10 dana od te transformacije isteklo bolovanje i ugovor joj nije produžen. Drugoj ugovor ističe 15. januara i obaveštena je da dođe po rešenje o isteku ugovora, a slična obaveštenja su dobile i njihove koleginice kojima u februaru ističu ugovori. Zajedno sa SMS-om koju je jedna od njih dobila od nadređenog prema kom u novoj sistematizaciji za trudnice nema mesta jasna je politika ove kompanije. I mada ništa nezakonito nije urađeno s obzirom da su njihovi ugovori na određeno produženi do kraja porodiljskog bolovanja, osim naravno ako neki državni organi poput poverenice za zaštitu ravnopravnosti ne utvrde da se radi o diskriminaciji, užasna je poruka koja se šalje svim mladim ženama koje ova kompanija zapošljava - ako hoćete dete, možete ići.


Predsednik Srbije – GM Press\nTag: Predsednik Srbije\nVučić najavio novu pomoć za mlade do 30 godina\nRedakcija 29 decembra, 2021 0 Komentara\nPredsednik Aleksandar Vučić najavio je danas na godišnjoj konferenciji novčanu pomoć za sve od 16 do 29 godina. Prijavljivanje će biti organizovano od 15. do 30. januara, a isplata je\nVučić:Povećavamo mininimalnu zaradu, od ponedeljka isplata jednokratne pomoći\nRedakcija 31 oktobra, 2021 0 Komentara\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je za B92 da su odlučili da minimalna zarada u narednoj godini od 1. januara bude povećana za 9,4 odsto i iznosiće 35.025 dinara, a plate\nJoš 20 evra za sve punoletne građane, najavljen podsticaj za porast nataliteta\nRedakcija 25 jula, 2021 0 Komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da je doneta odluka da se svim punoletnim građanima u decembru isplati pomoć od još 20 evra. Vučić je najavio da će Srbija biti najjača\n„Moderna“, peta vakcina od oktobra u Srbiji\nRedakcija 15 jula, 2021 0 Komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je medicinsku struku da donese što pre odluku o uvođenju treće doze vakcine i o mogućnosti da se mešaju različite vakcine. Uskoro ćemo imati i\nPredsednik Srbije uručio odlikovanje i dr Ljiljani Dušanović iz Gornjeg Milanovca\nRedakcija 15 februara, 2021 0 Komentara\nAleksandar Vučić, predsednik Republike Srbije dodelio je danas odlikovanja povodom Sretenja zaslužnim građanima, pojedincima i institucijama.– Danas je veliki dan, dan kada se rađala Srbija. Dan kada je Crni Đorđe\nŠumadija je osvetlala obraz Srbiji, rekao je danas Vučić u Pranjanima\nRedakcija 26 septembra, 2020 0 Komentara\nDanas je u Pranjanima obeležena 76.godišnjica operacije Halijard. Ceremonija je započela intoniranjem himni Republike Srbije i SAD, nakon čega su zvaničnici položili vence u Memorijalnom kompleksu.Predsednik Srbije je istakao danas\nPredsednik Srbije na VMA zbog kardiovaskularnih problema\nRedakcijaGM 16 novembra, 2019 0 Komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić juče je primljen na Vojnomedicinsku akademiju (VMA) u Beogradu. Kako je saopštio Generalni sekretarijat predsednika Republike Srbije, on je juče, 15. novembra, u kasnim popodnevnim satima


VUČELIĆ O NAVODIMA VULETIĆA: Nismo potpisali ugovor sa Pušicom o iznajmljivanju prostora | Novosti.rs\nOvako je predsednik SD Partizan Milorad Vučelić demantovao tvrdnje Vladimira Vuletića da je restoran, u okviru stadiona u Humskoj, koji su koristili pripadnici navijačke grupe Veljka Belivuka, izdat 2017. godine preduzeću čija je vlasnica Ivona Pušica, ćerka Milorada Pušice. U tom delu stadiona je inače Belivukova i kriminalna grupa Marka Miljkovića napravila svojevrsni bunker.\nVuletić je danas ispred Službe za borbu protiv organizovanog kriminala (SBPOK) u Makišu tvrdio da poseduje zapisnik sa sedme sednice UO Partizana od 7. juna 2017. godine, na kojoj je navodno doneta odluka o izdavanju Partizanovog restorana, koji se nalazi u sklopu stadiona u Humskoj.\nPrema tvrdnjama bivšeg Partizanovog funkcionera reč je "dokumentima, čije originale SBPOK treba da traži".\nMilorad Vučelić Vladimir Vuletić Partizan SD Partizan Milorad Pušica


Ekskluzivno saznajemo: Novi vrtić u Batajnici za 200 mališana\n15. aprila 2021. - 22:38\nKako ekskluzivno saznaje portal Batajnica.com, u planu je da se uskoro krene sa izgradnjom vrtića za decu na jako lepoj lokaciji sa kapacitetom od 200 mesta.\nObjekat će biti građen od kvalitetnih i trajnih materijala koji zadovoljavaju tražene norme za ovu vrstu objekta i koji moraju da budi ekološki ispravni i primenjivi na objektima u kojima borave deca i kompletiran sa opremom za bezbednost dece.\nTo je pokazatelj da opština Zemun brine o najmlađim sugrađanima i nastoje da svakom detetu na teritoriji cele opštine bude obezbeđeno mesto u vrtiću.\nAktuelno rukovodstvo opštine nastavlja kontinuirano da ulaže u obrazovanje.\nVeć godinama oko 1500 dece ostaje neupisano u predškolskim ustanovama jer nema dovoljno mesta, iako oba roditelja ispunjavaju uslove.\nProblem nedostatka mesta u batajničkim vrtićima, mogao bi da se ublaži završetkom ovog planiranog objekta, a opština radi uveliko na tome da što pre smanji broj dece koja ostaju neupisana u vrtić a jedan od načina je stavljanjem u funkciju ovog planiranog vrtića.\nPrethodni tekstSvetski dan umetnosti obeležen u Zemunu\nSledeći tekstVremeplov, 16. april


Briselski (ne)sporazum tri godine kasnije - Sputnjik Srbija\n05:46 14 Jun 2021\n16:42 19.04.2016 (osveženo 16:46 19.04.2016) Preuzmite kraći link\nDijalog Beograda i Prištine nastavljen je u Briselu tačno na treću godišnjicu potpisivanja Briselskog sporazuma o normalizaciji odnosa, koji je bio uslov za pregovore Srbije sa EU o članstvu. Međutim, za Srbe ključne tačke sporazuma koje se tiču formiranja Zajednice srpskih opština (SZO) nisu sprovedene.\nPotpredsednik kosovske vlade Branimir Stojanović kaže da Srbi neće odustati ni od jedne tačke i ističe da je poslednji rok za izradu statuta ZSO bio 25. decembar, ali da se sa pisanjem nije ni počelo usled nedostatka političke volje u Prištini.\nŠta je i kome doneo Briselski sporazum? Politički analitičar Pavle Dimitrijević za radio Sputnjik kaže da se pozitivni rezultati sporazuma odnose na slobodu kretanja i promet roba i usluga, dok sa druge strane nije doneo institucionalna rešenja po pitanju života Srba na Kosovu.\n„Nemamo odgovor na ključna pitanja kao što su gde će i kako Srbi sa Kosova živeti, gde će raditi, u kom pravnom sistemu će ostvarivati svoja prava, u koje sudove će ići. Ispostavlja se da su zabeleženi konkretni rezultati u domenu tehničkog dijaloga — integrisanog upravljanje granicama, pregovora oko energetike, pozivnog broja, telekomunikacija, a da su na polju zaštite i ostvarenja prava Srba na KiM ostvareni najslabiji rezultati, iako se u jednom trenutku činilo da će biti upravo suprotno“, kaže Dimitrijević.\nPrema njegovim rečima taj dokument je doneo dosta konfuzije, i ni jednoj ni drugoj strani nije najjasnije šta i kako treba da se radi.\n„Naravno da ta sloboda tumačenja u određenim političkim okolnostima koristi i jednoj i drugoj strani za unutar političku borbu, pa svako to koristi onako kako mu se sviđa. Mislim da su najviše na gubitku Srbi koji žive na Kosovu, naročito u severnom delu, jer i dalje ne znaju šta će sa njima biti, kako će živeti, u čijim javnim preduzećima će raditi“, objašnjava Dimitrijević.\nOn podseća da je Sporazum o pravosuđu potpisan još pre dve godine, ali još nije realizovan, niti je sud u Mitrovici osnovan.\n„Tu je srž celog problema, jer bez poverenja u institucije koje su nastale Briselskim sporazumom, a sud u Mitrovici je trebalo da bude jedna takva institucija, ne možemo da pričamo o uspešnosti tog sporazuma“, kategoričan je Dimitrijević.\nKada je reč o pritiscima iz Brisela na učesnike u dijalogu da sprovode svoj deo dogovora, naš sagovornik kaže da je evidentno da su pritisci na Srbiju veći. Razlog tome leži u činjenici što je Srbija dalje odmakla u procesu evrointegracija.\n„Srbija je u nezahvalnom položaju jer ukoliko želi da nastavi tim putem, mora da ispunjava obaveze iz poglavlja, pa tako i da prihvati i nametnuto poglavlje 35 i da se prema njemu adekvatno odnosi. Samim tim što Kosovo nije na tom nivou evropskih integracija ima i mnogo manje načina za neposredne pritiske“, kaže Dimitrijević za radio Sputnjik.\ndijalog, Briselski sporazum


07. May 2000 18:14 (GMT+01:00)\nSve manje rešenja za Dafinine štediše\nSavezni ustavni sud je poslednja šansa\nBEOGRAD - Iako su Dafinine štediše obaveštene od Narodne banke Jugoslavije da bez podataka o knjigovodstvenom stanju Dafiment banke, koju bi trebalo da dobije od Privrednog suda, ne može da predloži Saveznoj vladi način isplate njihovih uloga (što celu stvar čini gotovo nerešivom), još nisu iscrpljene sve mogućnosti da oni povrate svoj novac.\n- Svako ko ima pravni interes, pa i onaj ko ga nema, može pokrenuti inicijativu kod Ustavnog suda Jugoslavije za ocenu ustavnosti Zakona kojim su štediše Dafiment banke pripojene staroj deviznoj štednji. To je po mom mišljenju bila neustavna odluka - kaže beogradski advokat Tihomir Konstantinović.\nOn napominje da mnoge štediše imaju pravosnažne i izvršne sudske presude koje se ne mogu anulirati jer bi se u suprotnom negirao ceo pravosudni sistem.\n- Ukoliko bi Ustavni sud pomenutu odluku proglasio neustavnom, onda bi se nastavili sudski postupci i štediše bi imale realne mogućnosti da u izvršnim postupcima naplate svoje uloge pa makar delimično - bilo od imovine vlasnice Dafiment banke ili države koja je garant u celom ovom poslu. Država je dužna da radi u interesu građana, a ne na njihovu štetu u smislu komplikovanja situacije da se štediše nikada ne obeštete - kaže advokat Konstantinović.\nDr Boško Mijatović o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu\nIako je Podgorica najavila češće promene, marka i dalje 23 dinara


SEEbiz.eu / Mali obrazložio zakone o investicionim fondovima\nSiniša Mali investicioni fondovi Vlada Srbije\nDatum objave: 04.10.2019. - 19:55:23\nBEOGRAD - Ministar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas da predloženi zakon o investicionim fondovima i alternativnim investicionim fondovima koji su na dnevnom redu parlamenta predstavljaju bitan korak u procesu daljeg jačanja srpske ekonomije i kreiranja poslovnih prilika za domaće i strane investitore.\nPrema njegovim rečima, stvaraju se uslovi za privlačenje većeg broja učesnika na tržištu, kao i za pružanje veće sigurnosti stranim investitorima, dok će domaće tržište biti atraktivnije za strana ulaganja.\nMali je naveo da se omogućava pristup dodatnim izvorima finansiranja za mikro, mala i srednja preduzeća i dodao da su zakoni važni za ispunjavanje obaveza u okviru Pregovaračkog poglavlja 9 - finansijske usluge.\nOn je rekao da je među najvažnijim izmenama Predloga zakona o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom mogućnost osnivanja posebne forme organizovanja krovnog fonda koji se sastoji od dva ili više podfondova.\nNaveo je i da se umesto kastodi banka i kastodi usluge uvode se pojmovi prihvaćeni u EU: depozitar i usluge depozitara.\nKada je reč o zakonu o alternativnim investicionim fondovima, predlogom se definišu osnivanje, delatnost i poslovanje društava za upravljanje alternativnim investicionim fondovima.\nIzmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita nastoji se da se sistem osiguranja depozita, sada u uslovima značajno unapređene finansijske stabilnosti, dodatno uskladi sa najboljom međunarodnom praksom i standardima, kao i pravnim tekovinama Evropske unije.\nMali je podsetio da je početkom ove sedmice Agencija za osiguranje depozita (AOD) objavila oglas za ustupanje portfelja potraživanja uz nadoknadu osam banaka u stečaju, kao i potraživanja kojima AOD upravlja, u iznosu od 1,82 milijardi evra.\n"Prethodno je u junu ove godine prodat prvi paket problematičnih kredita vrednosti 240 miliona evra, i to prvi put posle 18 godina. Reč je o imovini koja je decenijama zarobljena, a koju najzad na ovaj način aktiviramo i vraćamo u privredne tokove", rekao je Mali.\nPodsetio je da je 2015. godine usvojena Strategija za rešavanje problematičnih kredita, te da je nakon toga nivo problematičnih kredita u bankarskom sektoru u Srbiji smanjen sa 22 odsto na 4,98 odsto koliko iznosi u avgustu ove godine.\nMali je rekao da se izmenama i dopunama zakona uvodi mogućnost obračuna premije i na osnovu nivoa rizika u poslovanju banaka, menja se osnovica za obračun redovne i vanredne premije tako da se umesto na ukupne osigurane depozite fizičkih lica, preduzetnika, mikro, malih i srednjih pravnih lica, premija obračunava na osigurane iznose depozita banaka do 50.000 evra.\nOn je objasnio da je takav pristup pravedniji i ujedno i dominantan u međunarodnoj praksi i regulativi.\n"Usvajanjem predložene izmene smanjila bi se osnovica za obračun premije za oko jedne trećine u odnosu na postojeću", rekao je Mali.\nDefiniše i propisuje novi ciljni iznos Fonda za osiguranje depozita i produžava se rok za dostizanje tog iznosa.\n"Umesto postojećeg ciljnog iznosa od 5 odsto osiguranih depozita u bankarskom sistemu koji je neophodno dostići do 01. januara 2025. godine, ciljni iznos je sada definisan na nivou od 7,5 odsto osiguranih iznosa u bankarskom sistemu koji treba da se dostigne do 1. januara 2030. godine", rekao je Mali.\nOn je dodao da se povećava maksimalna visina vanredne premije sa 0,4 odsto na 0,5 odsto na godišnjem nivou.\nTakođe, uvodi se zasebno pokriće deponenata u slučaju spajanja banaka za svaku od banaka posebno u ograničenom, ali javnosti obelodanjenom vremenskom periodu tako da osigurani deponenti spojenih banaka u slučaju da su imali depozite u svakoj od tih banaka uživaju zasebno pokriće do 50.000 evra u slučaju stečaja ili likvidacije banke u periodu od šest meseci od dana spajanja/pripajanja, čime se unapređuje položaj deponenata.


Festival "Hrast" ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n20.10.15 desavanja, festivali, muzika No comments\nFestival „Hrast“ biće održan u subotu, 7. novembra u Domu omladine Beograda, u organizaciji „Route 011“. Od 20 časova, u Sali „Amerikana“, nastupiće bendovi metal muzike, okupljeni po duhovnoj vertikali u cilju afirmacije srpskog i slovenskog duhovnog i kulturnog nasleđa: DESPOT, RUNE, WOLF'S HUNGER i ESHATON. Takođe, biće održana muzičko-scenska radionica o tradicionalnim srpskim instrumentima - gajdama, diplama i guslama i izložba kreativne radionice Rod.\n„Rune“ su osnovane tek pre nešto više od godinu dana, ali je bend sastavljen od iskusnih muzičara (članovi „Mortal kombata“ i Rastko Rašić). Bend svira klasični hevi-metal sa primesama power-metala i tradicionalne muzike, a tekstovi se bave mitovima Starog sveta (Evrope). Do sada su objavili tri singla, a poslednji - „Ratnički san“, zadržao se nekoliko nedelja na prvom mestu top liste „Ultrazvuk 202“ radija „Beograd 202“.\n„Wolf’s hunger“ je nastao 2001. godine u Novom Sadu, a prvi demo - „Thunders of Perun are back“, izašao je 2003. Potom je snimljen još jedan - „Zemlja moja u plamenu je“, kao i split album na kojem se nalazi i bend „Posmrtna liturgija“. U februaru 2007, „Wolf’s hunger“ je objavio album „Osveta u krvi“, a potom je nastupao i kao predgrupa kultnoj američkoj death metal grupi „Vital remains“. Sa radom je prestao 2007, ali se našao na okupu posle dve godine i zadržao do danas istu želju - da svira black metal inspirisan srpskom istorijom i mitologijom.\nPored koncertnog dela, u okviru festivala „Hrast“ biće održana muzičko-scenska radionica posvećena tradicionalnim srpskim instrumentima - gajdama, diplama i guslama. Radionica će biti održana u Malom klubu Doma omladine Beograda, takođe u subotu, 7. novembra, od 15 do 17 časova, a ulaz je besplatan za sve zainteresovane posetioce. Voditelj je naš renomirani gajdaš Milan Vašalić, a sa guslama će prisutne bolje upoznati major srpske vojske dr Radovan Furtula. Takođe, u danu festivala, posetioci će moći da vide unikatne predmete kreativne radionice „Rod“, koja inspiraciju pronalazi u slovenskoj mitologiji.\nCena ulaznice za nastupe bendova je 600 dinara u pretprodaji, na prodajnim mestima Eventima (www.eventim.rs), dok je cena karte na dan koncerta 700 dinara.


Forum menadžera u Banjaluci Forum menadžera u Banjaluci\nObjavljeno: 6. 4. 2016 u 08:00h\nCentar za edukaciju „Pro Educa“ iz Banjaluke organizuje drugi Forum menadžera Republike Srpske 21. aprila u Narodnom pozorištu Republike Srpske u Banjaluci.\nCilj Foruma menadžera, prvog projekta sa ovakvom tematikom u Republici Srpskoj, je pružanje kontinuirane edukacije, te praćenje promjena i najnovijih trendova u oblasti menadžmenta, ali i upoznavanje, te razmjena iskustva i znanja uspješnih menadžera i stručnjaka.\nDrugi Forum menadžera će u Banjaluci okupiti stručnjake iz strateškog planiranja, organizacione kulture, upravljanja projektima, kriznog i strategijskog menadžmenta iz regiona: Branu Grubana, Vladimira Vulića, Tomaža Pavlicu, Dejana Ljuštinu, Tamaru Vlastelicu, Danijelu Lalić i druge.\n“Savršeno je jasno da su stari načini rada sa ljudima potpuno neefikasni. Menadžeri imaju prema Galupu naime čak nevjerovatan 70%(!) uticaj na motivisanost i angažovanost saradnika! Istovremeno, istraživanja ukazuju da samo jedan do dva od deset menadžera ispunjava kriterijume pet klasičnih kompetencija za rad sa ljudima! Prvi imperativ je dakle savršeno jasan: promijeniti stil rukovođenja saradnika iz samog temelja, jer stari model više ne funkcioniše!” rekao je Brane Gruban, jedan od predavača na Forumu menadžera.\nOsim predavanja tokom Foruma će biti organizovana i panel diskusija “Izazovi za menadžere 2020”, u kojoj će se govoriti o najpotrebnijim kompetencijama menadžera u narednih 5 godina, značaju komunikacijskih vještina menadžera, ali i najnovijim trendovima u oblasti edukacije menadžera.


RTS :: Kfor: Celokupna baština na Kosovu mora biti zaštićena\nPolitika Kfor: Celokupna baština na Kosovu mora biti zaštićena\nponedeljak, 12. apr 2021, 18:02 -> 20:05\nCelokupna verska i kulturna baština na Kosovu mora biti zaštićena i mora se poštovati, saopštio je Kfor, navodeći da je sveukupna bezbednosna situacija na Kosovu stabilna i da zadržavaju "fleksibilno prisustvo na terenu kako bi je sučavali".\nNakon što je organizacija "Evropa nostra" manastir Dečane proglasila za jednu od najugroženijih, a iz Prištine na račun igumana manastira Save Janjića stigle optužbe da je umešan u ratne zločine na Kosovu, u Kforu kažu da će nastaviti da blisko sarađuju "sa kosovskom policijom i misijom EU za vladavinu zakona EULEKS, u skladu sa principima odgovornosti".\nIz misije podsećaju da su od 2013. godine odgovorni samo za manastir Visoki Dečani, a prištinske institucije za svu ostalu kulturnu baštinu.\n"Misija Kfora predvođena NATO i dalje je usredsređena na svakodnevnu primenu mandata proisteklog iz Rezolucije 1244 SB UN iz 1999. godine, kako bi se obezbedilo sigurno i bezbedno okruženje i sloboda kretanja u korist svih zajednica na Kosovu", navedeno je iz misije.\nIz Kfora podsećaju da svaka promena obima aktivnosti podleže uslovima na terenu i može uslediti samo odlukom Severnoatlantskog saveta – nadležnog tela NATO-a za donošenje odluka.\nOrganizacija "Evropa nostra", koja aktivno deluje u oblasti kulturnog nasleđa više od 50 godina, objavila je listu sedam najugroženijih spomenika kulture Evrope u 2021. godini.


Konferencija Slobodna trgovina i međunarodni ugovori 5. juna u Briselu - Akta.ba\nKonferencija Slobodna trgovina i međunarodni ugovori 5. juna u Briselu\n23.05.2014. 11:09 / Izvor: eKapija.ba\nEvropska konfederacija za odjeću i tekstil (EURATEX) organizuje međunarodnu konferenciju tekstila i odjeće pod nazivom „Slobodna trgovina i međunarodni ugovori” koja će se održati 5. juna 2014. godine u Briselu. Konferencija ima za cilj pokrenuti otvorenu debatu o slobodnoj trgovini u sektoru tekstila i odjeće i uticaju Međunarodnih ugovora na svjetskim tržištima.\nKonferencija će okupiti najznačajnije kreatore politike, stručnjake i ostale zainteresovane kako bi započeli raspravu o uticaju globalne trgovinske politike na tekstilnu i odjevnu industriju, a posebno sporazuma o slobodnoj trgovini. Oko 20 uglednih predavača iz 20 različitih zemalja širom svijeta će doći u Brisel kako bi razgovarali o trenutnim izazovima i mogućnostima za nacionalne industrije i međunarodne brendove .\nNa posebnoj sjednici će biti razgovarano o procjenama i evaluaciji uticaja sprovođenja sporazuma o slobodnoj trgovini koji se trenutno primjenjuje. Predstavnici na visokom nivou iz turske, korejske i afričkih nacionalnih federacija tekstila i odjeće, te ostalih vodećih kompanija iz ovog sektora, će sigurno osigurati vrijednu i motivirajuću razmjenu mišljenja. Govornici iz japanske , kanadske , indijske, brazilske i tajvanske industrije tekstila i odjeće također će dati veliki doprinos ovoj izuzetno značajnoj međunarodnoj raspravi o utjecaju budućeg sporazuma o slobodnoj trgovini na sektor tekstila i odjeće.\nEURATEX – Europska Konfederacija industrije tekstila i odjeće\nGlavni cilj EURATEX je da promovira interese svojih članova, a uzimajući u obzir institucionalni okvir Evropske unije i svoje međunarodne obaveze.\nKao glas Europske tekstilne i odjevne industrije, glavni cilj EURATEX je stvoriti okruženje u okviru Evropske unije, koje je pogodno za proizvodnju proizvoda od tekstila i odjeće. Sa svojim sjedištem u Briselu EURATEX je „na dohvat ruke“ udaljena od glavnih organa odlučivanja EU, na nivou Komisije, Parlamenta i Vijeća EU.\nkonferencija Slobodna trgovina i međunarodni ugovori\nEvropska konfederacija za odjeću i tekstil


Savanović pozvao Tomića da prekine štrajk glađu | Banjaluka.net\nSavanović pozvao Tomića da prekine štrajk glađu\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović pozvao je Njegoša Tomića, sina poginulog borca Vojske Republike Srpske iz Višegrada, da prekine štrajk glađu, navodeći da se potrebe zapošljavanja boračkih kategorija moraju rješavati sistematski.\n-Zamolio sam Njegoša da prekine štrajk glađu i da ne iscrpljuje sebe, jer je to prije svega štetno po njegovo zdravlje- rekao je Savanović novinarima nakon što je posjetio Tomića, koji sedmi dan štrajkuje glađu u banjalučkom parku “Mladen Stojanović”.\nSavanović je rekao da će resorno ministarstvo zajedno sa porodicama poginulih i Boračkom organizacijom Republike Srpske napraviti prioritete u zapošljavanju na način da se materijalno najugroženiji nađu na vrhu liste prioriteta.\nOn je istakao da je u saradnji sa Vladom Srpske, resornim ministarstvom i lokalnim zajednicama potrebno definisati prioritete u okviru kojih će boračke kategorije biti zapošljavane tamo gdje ima mogućnosti.\nSavanović smatra da pojedinačno zapošnjavanje djece poginulih boraca nije dobro, jer bi to otvorilo proces koji bi bio nezaustavljiv u smislu određenih uslovljavanja.\nOn je rekao da boračke kategorije imaju prioritet u budžetu Republike Srpske, podsjetivši da je Vlada do sada stambeno zbrinula oko 8.000 ljudi iz kategorije porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije i da je izgrađeno oko 3.100 stanova.\nNjegoš Tomić rekao je novinarima da nastavlja štrajk glađu, jer ne može preći preko svojih principa koji podrazumijevaju kolektivno rješavanje zapošljavanja boračkih kategorija u Srpskoj.\n-Vjerujem ministru i hvala mu na dobronamjernim savjetima- rekao je Tomić.\nKćerka poginulog borca Vojske Republie Srpske Danijela Sedlar iz Prijedora, koja je u petak došla da podrži Tomića u štrajku glađu, rekla je novinarima da će nastaviti da podržava Tomića dok ne bude riješeno stambeno pitanje njene i svih drugih porodica iz boračkih kategorija.


BLOG: Izveštaji na klik - kvalitetni podaci za donošenje pravih poslovnih odluka - PANTHEON\nKoliko vam se puta desilo da kreiranje izveštaja i njegovo podnošenje traje predugo, a vi zbog toga ne možete da obavljate svoje poslovne aktivnosti uspešno? Danas, kada je vreme faktor odluke, bitno je voditi računa o efikasnosti i efektivnosti. Da bismo pravovremeno reagovali, potrebno je da uvek budemo pohranjeni informacijama u pravom trenutku.\nIzveštavanje i donošenje odluka na osnovu kvantivativno izmerenih podataka, u kojima se mogu prepoznati određeni zaključci mnogo su vredniji i legitimniji pravac odlučivanja nego ono kako su nekada ljudi radili – putem svojih vizija, emocija i nedovoljno racionalnog rasuđivanja. Samim iskorišćavanjem postojećih i prikupljenih digitalnih podataka koji su dostupni na dohvat ruke, i prihvatanjem poslovne inteligencije i softvera, moguće je donošenje kvalitetnijih odluka koje dovode do većeg komercijalnog rasta, evolucije kompanije i boljih poslovnih rezultata.\nPrimenom pravog alata za kreiranje izveštaja, i razumevanjem već analiziranih podataka koji su tačni i provereni, možete da donosite odluke zasnovane isključivo na činjenicama, podacima koji su verodostojni, a to je već korak napred u vašem poslovanju. Do skoro je ovako nešto u teoriji zvučalo neverovatno, međutim u praksi, sada je moguće donositi odluke bazirane na softverskim analizama. Iskustvo govori da su takve odluke u većini slučajeva bile bolje, pametnije i dugoročno uspešnije za posao.\nPonekad je u redu slediti svoje instinkte pri donošenju poslovnih odluka. Da nije takvih poteza, dobar deo najvećih IT i drugih tehnoloških kompanija nikada ne bi nastao, ili se bar ne bi razvijale onako, kako je to vreme pokazalo. Međutim, danas, većina poslovnih odluka treba da bude bazirana na metrikama, činjenicama i podacima koji su povezani sa opštim ciljevima kompanije i inicijativama koje mogu obezbediti stabilnu okosnicu budućeg izveštavanja, upravljanja i poslovanja.\nNeretko postavljamo pitanje da li je došlo vreme da mašine preuzmu radne zadatke. Da li smo spremni da softverima prepustimo posao koji smo do sada radili mi? Da li će softver umeti da analizira podatke na način na koji mi to radimo? Sve su ovo pitanja koja legitimno možemo postavljati, ali je pitanje da li smo spremni da čujemo odgovore.\nDonošenje odluka na osnovu podataka koje nam softver dostavlja na kraju analize nije mala stvar. To predstavlja poslovno evolutivni korak za čoveka, ali isto tako i korak napred ka spremnosti za većim poslovnim uspesima. Pravovremenost je nešto što nam takvi softveri omogućavaju. Oni neće kasniti, uvek će biti tu da nam pruže uvid i daju rezultate analize gotovo trenutno. Za gotovo sve procese i administraciju unutar preduzeća.\nArhiviranje podataka je ranije u prošlosti znalo da bude zamarajuće, uzimajući u obzir prostorno zauzimanje svih dokumenata, njihovo slaganje i organizovanje pristupa. Naravno, sve je moralo da se radi ručno, ljudi su vodili glavnu reč, pa je zato neretko bilo i dosta grešaka. Međutim, izvlačenje dokumenata i njihova trenutna analiza za potrebe donošenja neke odluke nije bila jednostavna. Bilo je skupo trošiti dosta vremena zaposlenih kako bi pronašli, analizirali dokumenti, i na osnovu toga dali informacije koje će usmeriti odlučivanje direktora i menadžmenta firme.\nNije važno samo ubrzati proces donošenja odluke, već i raditi na postizanju ključnih poslovnih ciljeva uz korišćenje proverenih i analiziranih podataka. Pouzdan program uvek mora da radi sa pouzdanim podacima, kako bi svojim korisnicima omogućio samo ono najbolje, a to je ostvarenje planiranih ciljeva.\nDa bi se stvorila prilika za rast preduzeća, potrebno je razumeti sve ono što se ranije događalo. U takvoj količini podataka i informacija, potrebno je pronaći šablone i obrasce koji nam mogu dati zaključke o tome kojim putem je bolje krenuti.\nAko u sačuvane podatke uključite blagajničko poslovanje, izdavanje i prijem računa, automatizaciju poslovnih procesa, narudžbine kupaca i poslovanje sa dobavljačima, zalihe i skladišta, obračun plata, poreza, PDV-a, računovodstvo, proizvodnju, i sve to imate na jednom mestu, onda je vrlo jednostavno zaključiti da će bilo kakav zaključak biti veoma vredan za onog ko donosi odluku. Pružanjem uvida u sve segmente poslovanja, detaljno čak i do onih svakodnevnih aktivnosti, ljudi koji su na pozicijama donosioca odluka će sasvim sigurno kvalitetnije moći da odluče u kom pravcu da idu.\nSrednja i velika preduzeća predstavljaju sisteme u kojima se svakog dana generiše ogromna količina papirologije, podataka, računa, faktura i drugih važnih dokumenata. Zbog toga je PANTHEON Enterprise namenjen prvenstveno takvim preduzećima, kako bi im pomogao u upravljanju dokumentima, administracijom i računovodstvom i sve segmente objedinio u jedan centralizovani sistem. Predstavlja odličnog saveznika u zadovoljavanju specifičnih zahteva sa kojima se jedna firma može susresti u svom poslovanju.\nVažnost pravovremenih izveštaja pri odlučivanju leži u doslednosti i stalnom rastu. Omogućava kompanijama da stvore nove poslovne mogućnosti, da generišu više prihoda, da predviđaju buduće trendove, da optimizuju svoje trenutne poslovne procese i da stvore uvid na koji sve način preduzeće može da funkcioniše. Vremenom, firma će se razvijati, a organizacija rada će biti prilagodljivija potencijalnim budućim situacijama. Svet se neprestano menja, i u tom smislu potrebno je korišćenje pravih podataka, u pravo vreme, kako biste donosili odluke bazirane na podacima i realnim okolnostima.\nVreme epidemije i pada poslovanja učinili su da COVID-19 bude glavna tema razgovora o tome kako će se biznis u budućnosti razvijati. U tom smislu, softveri beleže još jednu svoju prednost, a to je da čak i u nestabilnim i nesigurnim vremenima, oni mogu biti od velike pomoći pri odlučivanju o tome kako reagovati, doneti odluku i ponašati se tokom krize.\nhttps://www.datalab.rs/wp-content/uploads/2021/07/digitalna_tranformacija_razpis_GDN_banner_1200x628px_SI.jpg 628 1200 Nevena Čkonjević https://www.datalab.si/wp-content/uploads/2018/09/Pantheon-2x.png Nevena Čkonjević2021-07-30 15:59:152021-07-30 15:59:15Izveštaji na klik – kvalitetni podaci za donošenje pravih poslovnih odluka


Institut alternativa: Uputili smo 22 predloga za planove rada skupštinskih odbora\n"Predlažemo rasprave o izvršenju budžeta tokom godine"\nIstiču da Odbor za ekonomiju, finansije i budžet treba da zatraži i razmotri izvještaj o izvršenju budžeta u prvih šest mjeseci 2021. godine i da bi na taj način, Odbor spriječio da se o izvršenju budžeta raspravlja prekasno i nedovoljno\nInstitut alternativa je uputio 22 predloga za planove rada skupštinskih odbora, navodi se u saopštenju iz ove nevladine organizacije.\n"Predlažemo rasprave o izvršenju budžeta tokom godine, veću uključenost Skupštine u praćenje i definisanje reformi i bolju komunikaciju sa institucijama nad kojima se vrši parlamentarni nadzor", istakli su.\nNavode da su sugestije uputili odborima za ekonomiju, finansije i budžet, za bezbjednost i odbranu, za antikorupciju, za ljudska prava i slobode, i za politički sistem, pravosuđe i upravu.\nIstiču da Odbor za ekonomiju, finansije i budžet treba da zatraži i razmotri izvještaj o izvršenju budžeta u prvih šest mjeseci 2021. godine i da bi na taj način, Odbor spriječio da se o izvršenju budžeta raspravlja prekasno i nedovoljno.\n"Ovaj Odbor smo pozvali i da se detaljnije pozabavi kašnjenjima u uspostavljanju funkcionalnog registra državne imovine i budžetske inspekcije, ali i unutrašnjim finansijskim kontrolama u javnom sektoru", navodi se u saopštenju.\nPrema njihovim riječima, potrebno je da Odbor organizuje i stručnu raspravu sa donosiocima odluka i stručnjacima iz oblasti upravljanja preduzećima u većinskom državnom vlasništvu, koja troše gotovo milijardu eura godišnje, zapošljavaju oko 12 hiljada ljudi uz preko 300 javnih funkcionera.\n"Kako je primjena Programa reforme upravljanja javnim finansijama u velikoj mjeri bila uslovljena projektima finansiranim iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu podršku (IPA), pozvali smo Odbor za ekonomiju, finansije i budžet da organizuje saslušanje o njihovom sprovođenju", kazali su iz Instituta alternativa.\nOni navode da su Odboru za bezbjednost i odbranu predložili da organizuje posjete nadležnim institucijama sa ciljem kontrole primjene mjera tajnog nadzora.\n"Razmatranje polugodišnjeg izvršenja budžeta u oblasti bezbjednosti i odbrane za tekuću godinu kao i razmatranje izvještaja internih revizija institucija iz ovog sektora bi takođe značajno unaprijedilo parlamentarni nadzor", kazali su.\nPored toga predložili su i organizovanje kontrolnog saslušanja u vezi sa primjenom policijskih ovlašćenja.\nIz Instituta alternativa su kazali da Odbor za antikorupciju je matični odbor za rad Agencije za sprječavanje korupcije.\n"Suprotno dosadašnjoj praksi razmatranja isključivo godišnjeg izvještaja o radu Agencije za sprječavanje korupcije, Odbor bi trebalo da razmatra sve njene kvartalne izvještaje koje Agencija kontinuirano priprema i objavljuje, jedan je od predloga koji smo dostavili ovom tijelu", dodaju.\nNavode da treba da se posveti pažnja izvještajima Evropske komisije i tzv. radnim dokumentima (non papers) o poglavljima 23 i 24.\n"Neophodno je i organizovanje niza konsultativnih saslušanja o daljim aktivnostima i planovima u suzbijanju korupcije u visoko-rizičnim oblastima (javne nabavke, privatizacija, urbanizam, obrazovanje, zdravstvo, lokalna samouprava i policija)", istakli su iz Instituta alternativa.\nDalje navode da Odbor za politički sistem, pravosuđe i upravu ne treba da ostane po strani u daljoj reformi javne uprave.\nSmatraju da su dosadašnji rezultati nedovoljni, naročito u pogledu optimizacije javne uprave i kako je procjena učinka dosadašnjih reformi neizostavna prilikom utvrđivanja reformskih prioriteta u narednom periodu, ističu da diskusiju o ovim pitanjima treba objediniti organizovanjem konsulativnog saslušanja u vezi sa procjenom učinka reforme javne uprave i pripremom nove strategije za period 2021-2025. godine.\n"Izmjene tzv. tužilačkih zakona treba sprovesti uz potpuno učešće javnosti, između ostalog, i kroz organizovanje konsultativnog saslušanja pred matičnim odborom. Na drugoj strani, smatramo da bi na dokazima zasnovana diskusija u matičnom odboru doprinijela reformi službeničkog sistema, naročito u svijetlu činjenice da je ovakva diskusija izostala prilikom utvrđivanja posljednih izmjena Zakona o državnim službenicima i namještenicima u decembru 2020. godine", istakli su.\nIz Instituta alternativa su kazali da je tokom prethodnog perioda porastao broj javnih okupljanja, ali i izazova povezanih sa njima, istakavši da Odbor za ljudska prava i slobode treba na posebnoj sjednici da razmotri izvještaj Ministarstva unutrašnjih poslova o javnim okupljanjima i priredbama i usvoji zaključke i preporuke u vezi sa primjenom standarda u ovoj oblasti.\n"Izvještaju Zaštitnika ljudskih prava i sloboda treba posvetiti više sadržajnih rasprava i vremena, uz organizovanje kontrolnih saslušanja na osnovu nalaza izvještaja, naročito predstavnika onih institucija u kojima su zabilježena drastična kršenja zakona i diskriminatoran odnos. Smatramo i da na posebnim tematskim sjednicama ovo tijelo treba da razmatra nalaze i preporuke iz relevantnih izvještaja Evropske komisije, koji se odnose na poštovanje ljudskih prava", zaključili su.\nInstitut alternativaIPAOdbor za ekonomiju, finansije i budžetOdbor za bezbjednost i odbranuOdbor za antikorupcijuOdbor za politički sistem, pravosuđe i upravu