EU predviđa stabilnu sezonu i porast proizvodnje – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas EU predviđa stabilnu sezonu i porast proizvodnje\nApr 10, 2018 | agro danas, Aktuelno, Cene, Evropska unija, fokus, Poljoprivreda, Proizvodi, Teme, Tržište, Usevi, Vesti\t|\nU najnovijem izveštaju Evropske komisije navodi se da zima nije naštetila usevima pa se očekuje da će ovogodišnja žetva biti stabilna i po količinama i po kvalitetu. Očekuje se rast u prinosima žitarica ali i u sektoru proizvodnje mleka\nUkidanje sistema kvota uslovilo je rast proizvodnje šećera u EU i ovaj trend će se, kako navodi Evropska komisija u svom redovnom izveštaju, nastaviti i u 2018. godini.\nU ovom izveštaju navodi se i da je došlo do oporavka proizvodnje žitarica koja je sa 297 mt (milioni tona) u 2016. godini, prošle godine porasla na 307 mt. Porast proizvodnje u skladu je i sa svetskim trendom povećane potražnje za hranom, a sve to prate i odgovarajuće cene. U izveštaju se navodi i da zima nije naštetila usevima pa se očekuje da će ovogodišnja žetva biti stabilna i po količinama i po kvalitetu.\nOčekivanja su da će proizvodnja uljarica ove godine porasti za 11 odsto u odnosu na petogodišnji prosek ili 35 mt. Pri tome najveće povećanje očekuje se u proizvodnji uljane repice gde se očekuje rast od 21 mt, odnosno porast za devet odsto u odnosu na prethodnu sezonu.\nU prvoj godini bez kvota EU proizvodnja šećera dostigla je 21 mt što predstavlja povećanje od 23 odsto u odnosu na godinu pre toga. Očekuje se da će proizvodnja šećera u narednom periodu biti stabilna uprkos padu cena. EU šećer biče u velikoj meri namenjen izvozu sa akcentom na nova tržišta.\nOčekuje se rast i u sektoru proizvodnje mleka. U EU je u 2017. godini proizvedeno 165,4 mt, a očekuje se da će u ovoj količina proizvedenog mleka biti 167,4 mt. Pretpostavlja se da će vremenski uslovi usporiti razvoj ovog tržišta na kojem se uprkos stabilnoj potražnji za mlečnim proizvodima ne isključuje da može doći do problema.\nKada je u pitanju sektor mesa, očekuje se pad proizvodnje junetine sa 8,1 mt u 2017. na 8,05 mt u ovoj godini. Očekuje se i stabilizacija izvoza mesa na visokom nivou nakon pet godina tokom kojih je neprestano rastao. Ne očekuju se nikakva bitna pomeranja kada je u pitanju proizvodnja ovčijeg mesa. Pretpostavlja se da će doći do izvesnog povećanja proizvodnje svinjetine kao i da će se oporaviti živinarski sektor od problema izazvanih ptičjim gripom.\nTags: evropska unijakvota za šećerPoljoprivredaprinosi žitaricasektor mesasektor mlekausevi\nProjekat Fondacije Divac i Unikredita među 20 najboljih u Evropi\nZajednički projekat "Fondacije Ana i Vlade Divac", Unikredit fondacije i Unikredit banke, pod nazivom RAISE, uvršten je među 20 najboljih u Evropi u domenu promocije i podrške preduzetništvu i integraciji izbeglih i interno raseljenih lica.


Balša: Isplatiću Vesiću kaznu u kovanicama od jednog dinara - NOVA portal\nPolitika Autor:Gordana Petkovic07. apr. 202120:08\nFoto: N1/Vesna Lalić/Nova.rs\nNekadašnji šef odborničke grupe DS u Skupštini grada, a sada predsednik IO Akademije za razvoj demokratije Balša Božović rekao je za Nova.rs da će ispoštovati presudu Apelacionog suda i platiti zameniku gradonačelnika Beograda Goranu Vesiću kaznu zbog narušavanja ugleda i časti, ali u metalnim kovanicama to u apoenima od jednog dinara.\nBožović je podsetio da je Vesić tužbu protiv njega podneo nakon što je javnosti obelodanio da je plastična novogodišnja jelka postavljena u centru Beograda plaćena 83.000 evra, što je čini najskupljom jelkom na svetu o čemu su izveštavali svetski mediji.\n„Ispoštovaću odluku suda ali smatram da sam tužen i osuđen zbog toga što sam, kao opozicioni odbornik i šef jedine opozicione grupe u Skupštini Beograda, radio svoj posao – kontrolisao rad gradske vlasti“, rekao je Božović.\nBalša izgubio na sudu od Vesića zbog jelke od 83.000 evra\nOn je ponovio da tokom suđenja nije osporena neverovatno visoka cena jelke i činjenica da je grad Beograd u budžetu za 2018. god jedan metar plastične jelke platio 5.500 evra i da je tužen isključivo iz osvete, jer je kao šef opozicije u gradu Beogradu ukazao na ovaj skandal i kontrolisao upravljanje novcem građana, što je bila njegova dužnost i obaveza prema građanima i građankama Beograda.\nBožović je istakao da će celu svotu od 83.000 evra isplatiti u apoenima od jednog dinara u metalnim kovanicama.\n„Novac je u banci, ali sam spreman da ga prevezem do Vesićevog radnog mesta“, kaže za Nova.rs Božović, dodajući da je u pitanju 225 kg.\nDodao je da čeka Vesićeve advokate da mu odgovore da li će on primiti takvu isplatu, jer ima pravo i da odbije.\napoeni od jednog dinaraBalša BožovićGoran Vesićkazna


Udruženje „Zrenjaninski poslovni krug” nagradilo je Miloša Trošića stipendijom u ukupnom godišnjem iznosu od 120.000 dinara koji će se isplatiti u 12 jednakih mesečnih rata.\nNovi stipendista praksu u okviru projekta „Letnja stručna praksa 2017” obavljao je u kompaniji „Gomeks”, a bavio se razvojem softvera za prijem i kategorisanje žalbi. Nakon završene prakse, ocene projektnih radova i izbora najboljeg studenta, u prostorijama „Zrenjaninskog poslovnog kruga” upriličeno je svečano potpisivanje ugovora.\n. Poslovno udruženje „ZREPOK”, Milošu je obezbedilo stipendiju u godišnjem iznosu od 120.000 dinara. On je ovom prilikom naglasio da mu ova nagrada mnogo znači, kao i samo iskustvo stečeno radom u kompaniji „Gomeks”.\nOsim pobednika, koji je nakon ovog projekta i zaposlen u kompaniji u kojoj je obavljao praksu, i drugi studenti ističu koliko im je značilo ovakvo iskustvo. Deo njih je i nakon završetka ovog projekta, angažovano honorarno u firmama u kojima su radili praksu, a ima i onih kojima je ovaj projekat obezbedio stalan radni odnos.\nČlanovi ZREPOK-a su izuzetno zadovoljni što je i ove godine realizovan projekat „Letnja stručna praksa” i naglasili su da je izuzetno značajno to što se projekat proširuje i na firme koje nisu u sastavu „ZREPOK-a”, konkretno, projektu su se pridružile kompanije članice\nudruženja „Unija poslodavaca Srbije – poslodavci Zrenjanina”.\nNa današnjem događaju nosioci projekta „Letnje stručne prakse”, „ZREPOK” i Tehnički fakultet potvrdili su da će se ovaj projekat sigurno nastaviti i u budućnosti.\nTagovi Letnja stručna praksastipendijavesti-zrenjainzrenjaninzrepok


Prabakine tkanice za diplomski ispit - JUGPRESS\nPrabakine tkanice za diplomski ispit\nJovan Milić je mladi niški humanitarac koji za svoje dobročinstvo i uspehe koje je postizao na takmičenjima više puta nagrađivan. Mladić koji je pun iznenađnjea i sada je ispeo da izmami oduševljenje javnosti. Na odbrani diplomskog rada na Mašinskom fakultetu koji je završio sve samim desetkama u indeksu, pojavio sa sa prabakinim tkanicama oko struka objašnjvajući da na taj način spaja tradiciju sa savremenim tokovima, ali i sećanje na to ko smo bili jer smatra da bez očuvanja prošlisti i sećanje na to gde smo bili nećemo znati ni kojim putem moramo da idemo. Tkanice koje za ovu priliku izvadio iz prabakine zaostavštine stare su, kaže ovaj mladi Nišlija, preko sto godina.\n„To je detalj za koji sam verovao da nikome neće pasti u oči, ali se dogodilo sasvim obrnuto, svi su to primetili“, kaže Jovan Milić. „Inače, tkanice koje sam nosio čuvaju se u mojoj porodici kao sećanje na baku Ružicu i kao deo tradicionalne narodne nošnje. Budući da sam jako vezan za porodicu pa i prabaku koja nam je pomagala i u najtežim trenucima , želeo sam da joj se na ovaj način i zahvalim i kažem da je su njene želje ispunjene, da smo postali odrasli i zreli ljudi koji razumeju trenutak u kome se nalaze i koji znaju gde pripadau“, priča Jovan.\nDodaje da je svestan da živi u veku tehnologije ali i činjenice da je istorija stvarana za pamćenje.\n„To je naše nasleđe i ne možemo ga se tek tako odreći“, dodaje Jovan.\nJovan Milić je prvi student u generaciji 2015. godine koji je diplomirao, ali je i prvi student Mašinskog fakulteta Univerziteta u Nišu koji je na kraju osnovnih studija umesto 240 imao 255 bodova. Diplomirao je 10 i tako još jednom pokazao da za njega nema prepreka, a ako i nađi na neku ima dovoljno snage u sebi da je savlada.\nMladi Jovan Milić je niškoj, a kasnije i srpskoj javnosti, postao poznat po svom humanitarnom radu i velikom srcu. Osnivač je portala „Nađi Raula“ i okupio mlade ljude koji se zalažu za očuvanje tradicionalnih vrednosti srpskog naroda, ali su spremni da svakog trenutka pomognu onima kojima je pomoć najpotrebnija. Autor je knjige „I siromađni imaju san“, a dobitnik je velikog broja nagrada. Ostaće upamćen i njegov gest kada je novčanu nagradu upotrebio sa pomogne porodicama koje su siromašne.\nJovan je dobitnik najveće nagrade Grada Niša „11.januar“, Ministarstvo prosvete Republike Srbije nagradilo ga je Svetosavskom nagradom i jedini je student do sada koji je odlikovan Srebrnom medaljom za zasluge u oblasti obrazovanja, javne delatnosti i humanitarnog rada koju lično uručuje predsednik Republike Srbije.


Kraljevina Norveška pomaže preduzetnicima i malim preduzećima u Srbiji sa više od pola miliona evra - Ozonpress :: internet portal\nTag: Norveška, preduzeća, preduzetnici\n– U narednim godinama, Norveška se nada značajnom napretku srpskog društva, koji je u korelaciji sa prioritetima naših programa finansijske podrške Srbiji, usklađenim sa srpskim prioritetima i agendom pristupanja EU. Posebno bih naglasio važnost ekonomskog razvoja, koji se temelji na inovacijama, preduzetništvu, otvaranju novih radnih mesta i predvidljivijim okvirom za funkcioniranje tržišta – rekao je rekao je norveški ambasador u Srbiji Jorn Eugen Jelsta.\n– Podrška je usmerena na nabavku određene opreme i mašina, koja je neophodna privrednim subjektima kako bi poboljšali poslovanje i zaposlili nove radnike. U predstojećem periodu, radićemo zajedno sa preduzetnicima i firmama na ispunjenju ciljeva poziva – rekla je v.d. menadžerke projekta “Norveška za vas – Srbija” Milica Došenović.


Opštinsko veće: Promocija podoficira 15. oktobra u Takovu, zaposlenje na neodređeno vreme za osam zaposlenih u PU“Sunce“ – GM Press\nOpštinsko veće: Promocija podoficira 15. oktobra u Takovu, zaposlenje na neodređeno vreme za osam zaposlenih u PU“Sunce“\nDanašnja sednica Opštinskog veća započeta je minutom ćutanja kojim je odata pošta nedavno preminulom Darku Vukobratoviću, direktoru kompanije Contango u čijem vlasništvu je preduzeće „ROC RUDNIK“, nakon čega je zasedanje nastavljeno razmatranjem i usvajanjem predloženih tačaka Dnevnog reda.\nMeđu važnijim tačkama bio našao se Predlog odluke o budžetskom fondu za zaštitu životne sredine opštine Gornji Milanovac, zatim predlog programa za rad Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja na području lokalne samouprave za 2022. godinu a najavljena je i promocija podoficira koja će biti održana u petak 15.oktobra u Takovu.\n-Zahvalan sam i Ministarstvu odbrane i vrhovnom komandatnu oružanih snaga Srbije Aleksandru Vučiću, koji su odlučili da i ove godine u Takovu bude promocija najmlađih podoficira. Opština Gornji Milanovac će pomoći realizaciju čitavog projketa a ovom prilikom želim da najavim da će događaj biti upriličen 15. oktorbra tačno u podne. Osim dodele činova , posetioci će imati priliku da posmatraju nalete avijacije Srbije, a pored bogatog programa za prisutne će pripadnici vojske pripremiti posluženje odnosno vojnički pasulj. Pozivam građane da u skladu sa epidemiološkim merama prisustvuju ovom događaju, da se uvere u jačinu i snagu Vojske Srbije u Takovu. Prevoz će biti organizovan iz centra Gornjeg Milanovca da bi svi koji žele mogli tog dana da posete Takovo – rekao je Dejan Kovačević, predsednik opštine.\nPosle prijema 30 zaposlenih u PU Sunce u stalni radni odnos, promena statusa najavljena za još osam zaposlenih.\n-Dobili smo saglasnost od Ministarstva finansija da možemo primiti još osam zaposlenih na neodređeno vreme u PU „Sunce“, čime ćemo doprineti boljem radu i razvoju Predškolske ustanove. Imajući u vidu da planiramo izgradnju Aneksa vrtića kod bivše konfekcije „Rudnik“ u Nevadama, svakako će nam trebati još zaposlenih vaspitača, kako bi imali uslova da upišemo svu našu decu koja su ove godine nisu imala mogućnost da budu primljena – istakao je Kovačević.\nMilanovački Makedonci: Gajimo bratsku ljubav prema Srbima


NOVINE U SETU PREDLOGA ZAKONA O PLANIRANJU I IZGRADNJI, VODNOM, VAZDUŠNOM I DRUMSKOM SAOBRAĆAJU\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture predložilo je parlamentu 13 zakona i odluka sa ciljem da se ubrza realizacija velikih infrastrukturnih projekata zbog početka programa "Srbija 2025" i investicija koje ministarstvo započinje u vrednosti od pet milijardi evra, izjavila je danas u skupštini potpredsednica vlade i ministarka Zorana Mihajlović.\nMinistarstvo pokreće projekte u okviru novog investicionog ciklusa i zato se donose efikasnije administrativne procedure koje će doprineti da se u najkraćem mogućem roku izgrade planirani putevi, pruge, vazdušne i vodne luke i komunalna infrastruktura, rekla je Mihajlović.\nMihajlović je ukazala da je sve što je urađeno do kraja 2019. rezultat ozbiljnog i velikog rada i iskustva i da je ministarstvo upravo zato predložilo zakone, kao i da očekuje ozbiljnu raspravu pošto ima dosta amandmana.\n"Na primer, videli smo da u realizaciji velikih projekata ima puno problema sa rešavanjem imovine, zbog čega onda moraju da se menjaju građevinske dozvole, što oduzima puno vremena i zato smo predložilo zakon koji će tretirati takve situacije i ubrzati projekte", navela je Mihajlović.\nIstiče da će se samo u oblasti vodnog saobraćaja biti uloženo oko 500 miliona evra u razvoj luka i druge projekte.\n"Takođe, želimo da ubrzamo konverziju zemljišta, jer smatramo da nije se taj proces ne odvija dovoljno brzo. Nadamo se da ćemo nakon temeljnih rasprava imati još bolje predloge zakona", navela je ministarka.\nNa pitanje koje novine predviđa Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona planiranju i izgradnji, Mihajlović kaže da će se usvajanjem tih izmena domaći propisi dodatno uskladiti sa regulativom EU, kao i proces izdavanja građevinskih dozvola.\n"U delu izdavanja licenci za inženjere, imaćemo jednostavniji postupak, ali će i inženjeri imati obavezu da njihovo stručno usavršavanje bude kontinuirano, jer građevinska struka stalno napreduje", rekla je Mihajlović.\nPredlog zakona predložen je sa ciljem daljeg usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa propisima Evropske unije, kao i preciziranje i redefinisanje normi koje će omogućiti dalje napredovanje Srbije na Duing biznis listi Svetske banke.\nNajznačajnije izmene ovog zakona tiču se profesionalnih kvalifikacija, odnosno regulisanih profesija u oblasti planiranja i izgradnje, tj. izdavanja licenci inženjerima, arhitektama i prostornim planerima i sticanje prava na obavljanje stručnih poslova u okviru tih profesija.\nPredlog zakona o posebnim postupcima radi realizacije projekata izgradnje i rekonstrukcije linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju omogućiće bržu realizaciju velikih infrastrukturnih projekata u okviru novog investicionog ciklusa.\nNe ugrožavaju se osnovna prava vlasnika eksproprisanih nepokretnosti, uključujući zadržavanje načela o određivanju tržišne vrednosti za eksproprisane nepokretnosti, prava koja vlasnici tih parcela imaju po osnovnom zakonu i pravne institute zaštite prava vlasnika.\nPredlog zakona o Registru prostornih jedinica i Adresnom registru treba da omogući da ova oblast bude uređena jednim propisom umesto sadašnja tri, da nadležnost za vođenje i održavanje bude objedinjena kod Republičkog geodetskog zavoda kao i da proces ažuriranja podataka i njihovu razmenu između državnih organa učini efikasnijim.\nPredlog zakona o izmeni Zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti ima za cilj da se poveća maksimalna spratnost objekata koji se grade u okviru ovog projekta - sa šest na osam spratova.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu uz naknadu treba da omogući efikasniju primenu zakonskih odredbi u praksi, između ostalog u delu obezbeđivanja bankarskih garancija, i doprinese da se okonča svojinska transformacija zemljišta, i poveća promet građevinskog zemljišta i izgradnja na njemu.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, između ostalog, sadrži izmenjene odredbe u delu finansijske sposobnosti preduzeća koja se bave prevozom putnika, reguliše uslove za prodaju voznih karata i drugih prevoznih isprava putem interneta, i olakšavaju obaveze prevoznika za finansiranjem održavanja polazaka i omogućavajući planiranje prevoza koje je u većoj meri prilagođeno potrebama tržišta.\nPred poslanicima su i dva predloga zakona iz oblasti vodnog saobraćaja - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama omogućiće prenos nadležnosti sa Agencije za upravljanje luka na resorno Ministarstvo radi efikasnije realizacije kapitalnih projekata razvoja luka u Srbiji, a drugi cilj donošenja ovog zakona je zakonsko regulisanje tzv. minimalnog nivoa rentabilnosti lučkih usluga.\nDrugi zakon iz ove oblasti, Predlog zakona o hidrografskoj delatnosti ima za cilj da uredi pravni okvir za obavljanje hidrografske delatnosti, čime će se obezbediti da se ona obavlja u skladu s međunarodnim i evropskim standardima, u cilju podizanja nivoa bezbednosti plovidbe.\nPredlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju vrši se preciziranje određenih odredbi u postojećem zakonu i detaljnije uređuju pitanja iz oblasti obezbeđivanja u vazduhoplovstvu, doprinoseći usklađenosti domaćih propisa sa regulativom Evropske unije.\nIzvor: Vebsajt RTV, 27.01.2020.


Dujaković korak do povratka u Borac\nVladimir Grbić 11.06.2017 20:53\nNikola Dujaković, fudbaler koji iza sebe ima odličnu sezonu u BHT Premijer ligi BiH u dresu Krupe, na korak je do povratka u banjalučki Borac.\nKako saznajemo, fudbaler koji je prošao školu "crveno-plavih" pronašao je zajednički jezik sa bivšim klubom i kao slobodan igrač bi trebalo da se vrati na Gradski stadion. Prema Transfermarkt.de, vezisti ugovor ističe na kraju ovog mjeseca, a prema nekim informacijama prije odlaska u kamp mlade reprezentacije BiH potpisao je novi sa Krupom.\nVezista je imao zapaženu ulogu u Krupi prošle sezone i na 28 utakmica u BHT Premijer ligi BiH je postigao tri pogotka i tome dodao dvije asistencije. Dujaković ima samo 20 godina i ukoliko dođe sigurno je da će predstavljati budućnost Borca. Dujaković je trenutno sa mladom reprezentacijom BiH, koju sutra očekuje meč protiv Švajcarske u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo pa bi epilog transfera trebalo da bude poznat nakon što se fudbaler vrati u grad na Vrbasu.\nDujaković neće biti jedino pojačanje Borca u ovom prelaznom roku pošto čelnici kluba žele da dovedu još igrača sa kojima će napasti Ligu za prvaka BiH, ali i izlazak na međunarodnu scenu. Njegovim stopama će i Fedor Predragović, koji se u Borac vraća nakon skoro godinu dana. Čelnici kluba su i s njim pronašli zajednički jezik i on će se vratiti nakon igranja za slovenačko Radomlje.\nJedna od želja bio je i Nenad Marinković, doskorašnji fudbaler Voždovca i nekadašnji član Partizana, ali je on dogovorio prelazak u Mladost iz Lučana, koja će igrati kvalifikacije za Ligu Evrope ove sezone.\nBlizu transfera u Borac je Ivica Guberac, koji je od početka godine slobodan igrač nakon što mu je istekao ugovor sa ruskim drugoligašem Himkijem. Radi se o veznom fudbaleru koji je karijeru gradio u redovima Primorja, Kopera, Kaljarija, Arisa iz Limasola... i njegova vrijednost na tržištu je 200.000 evra.\nOčigledno je da u Borcu žele najviše da pojačaju vezni red pa su tako na meti čelnika kluba Miljan Govedarica, Mladen Veselinović i Ognjen Krasić. Jasno je da neće svi doći, ali u Borcu pokušavaju što ranije da sklope igračku konstrukciju. Govedarica je nova - stara želja čelnika kluba pošto su s njim pregovarali i tokom zimskog prelaznog roka, ali je mladi fudbaler tada izabrao Olimpic koji je igrao BHT Premijer ligu BiH.\nBanjalučani pokušavaju da dovedu i što više igrača koji su ponikli u Borcu, pa je tako defanzivna želja dolazak Aleksandra Subića koji je član Partizana. U klubu su nam potvrdili da su razgovarali sa čelnicima prvaka Srbije, ali će po svemu sudeći Subić ostati "crno-bijeli". Brzonogog lijevog beka, osim Borca, želi i Željezničar.\n"Ukoliko bude odlazio iz Partizana na pozajmicu, imamo garancije da će prvo razgovarati s nama", kazali su iz Borca.\nUgovor s Borcem već je potpisao Goran Galešić, dok su dogovoreni dolasci Nemanje Janičića i Mahira Karića, koji bi uskoro trebalo da se obavežu na vjernost timu iz Platonove ulice.\nAktuelna tema na Gradskom stadionu u Banjaluci je i dobijanje licence za takmičenje u BHT Premijer ligi BiH naredne sezone. Čelnici Borca prošle nedjelje poslali su dokumente u N/FS BiH, a iz Platonove ulice kažu da očekuju da će Komisija za licenciranje zasjedati do kraja ove nedjelje.\nNikola Dujaković FK Borac Banjaluka\nZidan: Titula u Primeri prioritet sljedeće sezone\nRonaldo je u ovom segmentu najgori u Seriji A\nAzar uzima Modriću broj 10\n"Zmajići" se spremaju za razvojni turnir\nJović sve bliži Realu\nPogba želi da napusti Junajted\nVanredno kolo BHT Premijer lige BiH: "Crvena lampica" treperi na "Koševu\nOdoj završio sezonu


Niska cijena nafte i druge berzanske robe u istočnom delu regiona, pad investicija u Evropskoj uniji, kao i tekući strukturni izazovi u svim zemljama, sprečavaju rast u regionu i doprinose porastu populizma i polarizacije, navodi se izvještaju Svjetske banke pod nazivom “Presjek ekonomskog stanja u Evropi i centralnoj Aziji”.\nU izvještaju, predstavljenom danas u Bukureštu, dodaje se da se u regionu Evrope očekuje skroman rast u visini od 1,6 odsto, koji je nešto viši u odnosu na 1,4 procenta iz 2015, ali da će pad prihoda i potrošnje verovatno umanjiti ovaj skroman rast, navodi se u saopštenju Svjetske banke.\nOčekuje se da se ovakav trend nastavi i u 2017. i 2018, kada se predviđa rast od 1,5, odnosno 1,8 odsto, respektivno.\nSvjetska banka procjenjuje da će se u istočnoj Evropi i u centralnoj Aziji zadržati pozitivan rast, i to na nivou od 0,7 odsto u 2016. godini, 2,3 odsto dogodine i 2,6 odsto u 2018.\nIstovremeno, očekuje se manji pad BDP-a u Evropskoj uniji, dok se na Zapadnom Balkanu predviđa rast od očekivanih 2,7 odsto ove godine, do 3,2 odsto u 2017. godini i 3,5 odsto u 2018.\n“Britansko glasanje za izlazak iz EU i izbeglička kriza stavljaju na test saradnju u Evropi, dok se istočna polovina regiona još uvek bori da se prilagodi niskim cenama nafte,” kaže Hans Timer, glavni ekonomsita Svetske banke za region ECA.\n“Neuspeh u celom regionu da se pokrenu novi izvori rasta doprinosi porastu populizma i polarizacije, te nepoverenju u institucije”, dodaje on.\nIstraživanja koja su ukljužena u izvještaj pokazuju da zabrinutost zbog promjena u ekonomskom okruženju i, naročito, neizvjesnost zaposlenja, doprinose porastu političke polarizacije u zemljama regiona ECA. Rapidno povećanje privremenih i povremenih poslova, i promjene u potražnji za stručnim profilima, podstaknute novim digitalnim tehnologijama, doprinose povećanoj zabrinutosti među ljudima u regionu i određenom pomjeranju podrške dalje od sredine političkog spektra.\nU odsustvu snažnog odgovora kroz odgovarajuće politike, tekuće struktorni izazovi koji usporavaju privredu u regionu prijete da oslabe rast i smanjenje siromaštva na dugi rok, navodi se u izvještaju.\nDa bi odgovorili na ove izazove, vlade i društva treba da daju nove perspektive\nu novoj ekonomskoj eri i da ne pribjegavaju rješenjima koja su davala rezultate u prošlosti pod značajno drugačijim okolnostima.\n“Skroman rast koji vidimo predstavlja korak u dobrom pravcu, ali nije dovoljan da odagna zabrinutost ljudi u regionu oko ekonomske perspektive”, smatra Siril Miler, potpredsednik Svetske banke za region ECA.\n“Vlade mogu odmah da deluju kako bi pomogle. Na primer, mogu da promovišu više celoživotnog učenja kako bi pomogli ljudima da nađu i zadrže posao. Takođe mogu da obezbede brigu o deci i starijima kako bi olakšali veću fleksibilnost u izboru zaposlenja. Ove akcije mogu da osiguraju jednake šanse i da podstaknu ukupan rast”.\nDruge opcije, kada su politike u pitanju, uključuju podršku preduzećima u iskorišćavanju novih izvoznih šansi koje daje konkurentnije okruženje za proizvođače, smanjenje troškova i vremena potrebnih za pokretanje novog biznisa i ulazak na nova tržišta, i smanjenje ograničenja na pomjeranje zaposlenih na nove aktivnosti.\nOve akcije takođe bi osigurale da se obezbjede ili održe ključne socijalne mjere zaštite radnika kako bi se spriječilo urušavanje društvene kohezije, naročito kada su u pitanju osjetljive grupe stanovništva, navodi se u izveštaju.\nU izvještaju se ukazuje na potrebu za boljim istraživanjima i podacima o neravnopravnosti, uključujući i pokazatelje percepcije ljudi o promjenama po pitanju neravnopravnosti. Dalji dokazi veza između potražnje za stručnim sposobnostima i promjena u zadovoljstvu životom takođe bi mogli da pomognu u odabiru izmjena postojećih politika, koje su neophodne za prilagođavanje važnim ekonomskim promjenama i za smanjenje socijalne i političke napetosti, navodi se u izvještaju Svjetske banke. Tanjug\nTagovi: bdpizbornaftapad investicijasvjetska banka


Komarci grizu i u novembru @ InfoBijeljina\nBANJALUKA - Iako smo u dijelu godine koji je uobičajniji za snježne pahulje, nego za najezdu komaraca, ovi insekti, kao nikad do sada, ulaze u kuće i zadaju glavobolju građanima.\n"Ne mogu noću spavati koliko ih ima u stanu. Po cijelom tijelu imam plikove. Ne znam da ih je ikad bilo ovoliko u ovo doba godine i vjerujem da je to zbog toplog vremena", priča Banjalučanin Stevan L.\nDa je Stevan u pravu, potvrđuju i u Veterinarskom institutu Republike Srpske "Dr Vaso Butozan", odakle su kazali da je pojava komaraca u novembru povezana sa globalnim klimatskim promjenama koje su zahvatile i jugoistočni dio Evrope.\n"Povoljno visoke temperature i do 20 stepeni Celzijusovih, neubičajene za ovo doba godine, te povećana vlažnost pogoduju razmnožavanju komaraca", izjavili su za "Nezavisne" u Veterinarskom institutu Republike Srpske "Dr Vaso Butozan".\n"Oktobar koji je iza nas bio je jedan od najtoplijih na našim prostorima", naveo je Kuštrinović.\n"Nema više stvarno svrhe. Mada ima nešto malo komaraca po kućama i dvorištima, s njima ljudi mogu da izbore i sa najobičnijim sprejom. Nema ekonomskog opravdanja da se ide na neke zahtjevnije aktivnosti po tom pitanju", kaže nam Vladimir Šušnjar, vlasnik preduzeća "Eko-Bel", koje se bavi dezinfekcijom, dezinsekcijom i deratizacijom.\n"Većina komaraca na našim prostorima nisu prenosioci težih zaraznih bolesti. Najveću opasnost predstavlja tigrasti komarac koji u naše krajeve dolazi sa područja rijeke Nil", ističu stručnjaci iz Veterinarskog instituta Republike Srpske "Dr Vaso Butozan"\n"Ako dođe do alergijske reakcije, otoka, crvenila, svraba koji ne prolazi ili visoke temperature, pacijent treba da se javi ljekaru i onda ćemo utvrditi da li je došlo do infekcije", izjavio je doktor Rade Dujaković.\nPlate u BiH sve manje, a troškovi sve veći\npre 1 minute|50 minuta\nU poređenju sa decembrom lane, potrošačka korpa u Srpskoj je poskupila za 16 mar ...\nZa šest mjeseci ubijena četiri policajca u BiH\nBrčkom nova radna mjesta uz pomoć investicija komšija


SBB KUPIO IKOM Novo ukrupnjavanje na tržištu kablovske televizije\nSlađana Vukašinović , Marko Tašković\nFoto: SBB / Promo\nSrpska kablovska mreža (SBB) kupila je Interaktivne kablovske objedinjene mreže (IKOM), saznaje "Blic".\nNa čelu Srpske kablovske mreže (SBB) i dalje je tim predvođen osnivačem kompanije Draganom Šolakom\nOvom kupovinom, koju treba još da odobri Komisija za zaštitu konkurencije, SBB će postati jedan od najvećih telekomunikacionih operatera u jugoistočnoj Evropi.\nDo ove transakcije došlo je nedavno i nije poznato koliko je SBB platio da bi IKOM uključio u svoje poslovno carstvo, ali ono što se zna to je da je 13. septembra upućen zahtev Komisiji za zaštitu konkurencije, koja treba da utvrdi da li postoji opasnost od moguće zloupotrebe dominantnog položaja na tržištu. Tek kada ovo nezavisno telo utvrdi procenat njihovog učešća na srpskom tržištu, kupoprodajni ugovor postaje pravosnažan.\nFoto: IKOM / Promo\nIzvor "Blica" iz SBB tvrdi da je ova kupovina dugo pripremana i da predstavlja deo dugoročne strategije američkog investicionog fonda KKR, koji je 2013. kupio ovu kompaniju.\n- KKR želi da od Beograda napravi telekomunikacioni i digitalni centar u jugoistočnoj Evropi. Da bi to ostvarili nastoje da kupe sve kompanije u ovoj oblasti koje mogu. IKOM pored osnovnog i digitalnog paketa kablovske televizije ima i kablovski internet, ali i fiksnu telefoniju i zato je bila interesantna za menadžment i vlasnika KKR Dejvida Petreusa. Dugo se pregovaralo, jer je rukovodstvo IKOM-a imalo visoke zahteve. Nađen je kompromis, međutim, cena je za sada tajna - kaže naš sagovornik.\n800 hiljada domaćinstava u Srbiji trenutno koristi neku od usluga SBB-a\nIKOM je jedan od vodećih kablovskih operatera u Srbiji, koji je na tržištu prisutan više od 10 godina. Pored osnovnog i digitalnog TV paketa kablovske televizije svojim korisnicima nudi kablovski internet i fiksni telefon. S druge strane, SBB je vodeći operator digitalne i analogne kablovske televizije, širokopojasnog interneta i fiksne telefonije u Srbiji. SBB je američkom investicionom fondu Kolberg Kravis Roberts (KKR) prodat 2013. godine, za više od milijardu evra i to je bilo prvo direktno ulaganje ove kompanije u jugoistočnu Evropu. Na čelu Srpske kablovske mreže (SBB) i dalje je tim predvođen osnivačem kompanije Draganom Šolakom.\nNa čelu bivši direktor CIA\nDejvid Petreus, prvi čovek KKR grupe, bivši je direktor CIA. On je na čelu američke agencije bio od septembra 2011. do novembra 2012. godine.\nTaman što su najavili povratak u kancelariju, zaposleni pokreću peticiju: Osladio im se rad od kuće\nTabaković: Kontrola kredita iz UAE\nGuverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković izjavila je danas da je važno da kredit iz Ujedinjenih Arapskih Emirata od milijardu dolara bude usmeren u oblasti, gde će biti kontrolisan i dati najveće efekte.\nPKS: Otvoren Stalni sekretarijat Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana\nStalni sekretarijat Komorskog investicionog foruma (KIF) - prva zajednička institucija u regionu koju je osnovalo šest privrednih komora zemalja Zapadnog Balkana danas je otvoren u okviru samita u Trstu, saopštila je Privredna komora Srbije (PKS).\nAP: Srpski i kosovski privrednci prkose političkim sporovima\nUprkos narastanju diplomatskih tenzija između Srbije i Kosova, poslovne veze izgleda da jačaju budući da su se kompanije obe strane okupile na regionalnom sajmu privrede kako bi sklopile nove poslove, piše agencija AP.\n"Blic" predstavlja domaće proizvode: Jedinstvena voda iz Srbije\nJedan od najprepoznatljivijih brendova na našim prostorima je VODAVODA, koja dolazi iz jednog od najlepših okruženja – sa više hiljada godina starog izvora Banje Vrujci koji predstavlja pravi dragulj severozapadne Srbije.\nSrpska policija je tokom prošle godine zaplenila skoro 2,85 miliona nelegalnih paklica cigareta, koje su prema informacijama MUP-a vredne skoro 450 miliona dinara, odnosno 3,75 miliona evra, što je pravi pokazatelj veličine crnog tržišta duvanskih proizvoda.\nTelekom skup za Slima\nJoš nijedna firma nije otkupila dokumentaciju za Telekom, što je nužan korak da bi potencijalni kupci mogli da ostvare uvid u poslovanje ove firme, saznaje “Blic”.\nBesplatne akcije: Kako se prijaviti\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja i „Blic“ od danas pa sve dok bude interesovanja naših čitalaca svakodnevno će objavljivati pitanja i odgovore u vezi sa predstojećom besplatnom podelom akcija.\nFinansijski inspektori u 'Galenici'\nMMF: Pozitivna ocena aranžmana sa Srbijom\nBord direktora MMF potvrdio je danas pozitivnu ocenu druge revizije aranžmana sa Srbijom, saznaje Tanjug.\nKurs dinara danas 122,9241\nDinar je danas oslabio prema evru za 0,1 odsto i zvanični srednji kurs iznosi 122,9241 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nKonferencija o perspektivama naftnog sektora 16. juna u Beogradu\nNacionalni naftni komitet Srbije (NNKS) organizovaće 16. juna u Beogradu konferenciju "Perspektive naftnog sektora u budućnosti", na kojoj će učestvovati više od 200 stručnjaka iz oblasti energetike iz Srbije i sveta.\nVučković: Srbija i Nemačka kao Zemlja i Mars\nČlan Fiskalnog saveta Vladimir Vučković izjavio je danas da se, i u poređenju sa zemljama regiona i šire u svetu Srbija već svrstava u grupu zemalja sa izuzetno visokim javnim dugom, koji će do kraja godine dostići 60 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nPREVENCIJA SAOBRAĆAJNIH NESREĆA Zašto je toliko važna izrada drenaža na autoputevima\nVoda je najveći neprijatelj svih građevinskih radova, pa i puteva. Stoga je vrlo važno obezbediti da se i kiša i grad prihvate i najbezbednije sklone sa puta, ali i da se prikupljaju podzemne vode.\nSve ove overe kod notara možete da dobijete BESPLATNO\nJavnobeležnička komora Srbije saopštila je danas da su javni beležnici tokom juna ove godine besplatno overili 104.175 isprave, čija novčana vrednost prelazi 40 miliona dinara.


IDEOGRAM SEVER – SIMBOL ZA 2017. GODINU - Japanorama\n16/12/2017 04/05/2020 / NOVO\nKineski ideogram koji predstavlja “sever”, kao stranu sveta, Japanci su odabrali kao simbol onoga što im se događalo tokom 2017. godine. Sveštenik Seihan Mori, iz budističkog hrama Kjomizu u Kjotu, ispisao je velikom četkicom ovaj simbol, za koji je glasalo 7,104 ljudi, od 153,594, koliko ih je učestvovalo u anketi. Anketu već nekoliko godina sprovodi fondacija, koja promoviše upotrebu kineskih ideograma u Japanu.\nJapanci su kineske ideograme prihvatili u 5. veku, sa drugim plodovima kulture iz velikog Kineskog Carstva, koje je uticalo na razvoj kulture u Japanu. Kineski ideogrami, koje Japanci nazivaju KANĐI ( simboli dinastije Han ), u svakodnevnoj su upotrebi u Japanu, gde je najmanje 2 000 ideograma neophodno da bi se čitale novine, ili bilo koji drugi osnovni tekstovi. Japanci, pored kineskih ideograma, za pisanje koriste svoje dve slogovne fonetske azbuke – hiraganu i katakanu.\nIdeogram sa značenjem SEVER odabran je zbog neprekidnih pretnji iz Severne Koreje, da će napasti Japanska ostrva. Tako su Japanci ove godine glasali za politički simbol, dok je prošle godine odabran ideogram sa značenjem ZLATO – zbog japanskih sportista koji su osvojili zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Rio De Žaneiru.


Pala grupa u Parizu: Crnogorci švercovali 69 kila kokaina – Borba\nPala grupa u Parizu: Crnogorci švercovali 69 kila kokaina\nFrancuski list Le Point objavio je kao ekskluzivnu informaciju da je specijalni tim istražitelja u Parizu presreo pošiljku od 69 kilograma kokaina, za šta sumnjiče pet crnogorskih državljana, među kojima je jedna žena.\nPrema prvim procjenama, vrijednost kokaina je dva i po miliona eura, a osumnjičenima za međunarodni šverc droge određen je pritvor, osim jednoj osobi – kojoj je izrečena mjera nadzora.\nKako FOS nezvanično saznaje iz policije, riječ je o osobama koje pripadaju kavačkom klanu, a upravo četvoro uhapšenih je iz Kotora, dok je kurir iz Podgorice, i on je prevozio kokain iz Španije u Francusku.\n“Ustanovljeno je da od ovih krijumčara naročito strahuju članovi unutar njihove zajednice”, piše ovaj list.\nKako Le Point navodi, istražitelji su bukvalno rastavili njegov automobil.\n“Nakon nekoliko sati konačno su našli sakriveno u podu 69 vakumiranih pakovanja sa kompaktnim bijelim prahom. Nakon provjere, policija je dobila potvrdu da je zaista riječ o 69 kilograma kokaina.”\nVanredni parlamentarni izbori: Đukanović se na jesen obračunava sa opozicijom i oponentima u DPS-u\nDačić: Podjela Kosova jedino moguće i brzo rješenje


Vučić: Zalažem se za očuvanje postojećih granica na Balkanu, kad je bio čistiji vazduh nije bilo fabrika | Insajder\nVučić: Zalažem se za očuvanje postojećih granica na Balkanu, kad je bio čistiji vazduh nije bilo fabrika\n"Ne mogu da se saglasim sa ujedinjenjem Kosova i Albanije, moram da poštujem teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine", rekao je Vučić za B92.\nOn je istakao da se zalaže "za postojeće granice Srbije, sa Kosovom i Metohijom, i sa Bosnom i Hercegovinom sa Republikom Srpskom".\n"Za nas je najvažniji mir i puna stabilnost", rekao je Vučić i dodao da u to spada i nastavak pregovora sa Prištinom.\nSlovenački premijer Janez Janša negirao je ranije navode medija da je predsedniku Evropskog saveta Šarlu Mišelu dostavio non pejper dokument koji predviđa prekrajanje granica na Balkanu.\nPredsednik Srbije je istakao da pošto on nije video taj dokument, ne može i neće da “lažno optuži nekoga poput Janše”.\n“Janša je otvoren čovek, imali smo potpuno drugačije stavove 1990, 91-tih o svim pitanjima, ali čovek koji je imao tešku karijeru, iskusan poltičar i lagao bih kada bi nešto drugo rekao”, objasnio je Vučić.\n“Jedno je šta bi možda Janša želeo, ništa ne mogu da mu zamerim i pohvalim, jer ništa nisam video, ne znam gde su i kako su videli neki drugi”, ukazao je Vučić.\nOn je ocenio da su na priču o takvoj mapi najburnije reagovali oni kojima smeta Republika Srpska.\n"Znate li ko je skočio najviše? Nisu nacionalisti, nego oni iz građanskog društva, ali ne zbog ujedinjenja Kosova i Albanije. Zabolelo ih je što je neko pomenuo Republiku Srpsku. Kad komadate Srbiju sa Zapada, onda je to u redu, onda to nije 'granice nepromenjive', a kada neko pominje nešto drugo onda ne može da ne biste dobili vi Srbi po nosu ponovo”, rekao je Vučić.\nOn je istakao i da na najave kosovske predsednice Vjose Osmani da će tužiti Srbiju za ratnu odštetu može samo da se "kiselo osmehne" i da se pita "čemu sve to".\nPrema njegovim rečima takve najave dolaze od onih koji su "protivpravno krenuli da komadaju teritoriju Srbije".\n"Mi nismo bili uvek cvećke a da su samo drugi krivi, ali ako mislite da tako postižete kompromis jasno je da to ne želite, želite da ostane taj zamrznut konflikt", rekao je Vučić.\nOn je rekao da su stavovi Beograda i Prištine "dijametralni" ali da će se raditi na približavanju preko razgovora u Briselu.\n"Mislim da je bolje da nemamo zamrznut konflikt nego da ga imamo", rekao je Vučić i dodao da pregovori sa Prištinom neće biti nastavljeni u Parizu "već u Briselu".\n“Bićemo velesila u proizvodnji vakcina”\nGovoreći o vakcinaciji protiv koronavirusa, predsednik je najavio da u ponedeljak ili utorak stiže 211.000 Fajzerovih vakcina, uz napomenu da su vakcine kineskog proizvođača i Fajzera "kao švajcarski sat" što se tiče isporuka.\n“Posle moje vakcinacije, vakcinisalo se još pola miliona, ali sada čekamo da stignu”, rekao je Vučić i dodao da Srbija "ima u ugovoru 15 miliona vakcina".\nTakođe, istakao je da je Kovaks program dostavio mnogo manje vakcina nego što je dogovoreno i odgovorio na pitanje gde će se revakcinisati.\n„Više je tu opcija – Gadžin Han, Merošina, Vlasotince, Bosilegrad, otkud znam. Verovatno će biti jug Srbije, kao i uvek biće ljubazni doktori i medicinske sestre“, rekao je Vučić.\nIstakao je da Srbija postaje velesila - ulaganjem u medicinu, vakcine, zdravstvo.\nVučić je rekao da će se na Institutu "Torlak" proizvoditi, ne samo ruska vakcina protiv koronavirusa Sputnjik V, već i nove, četvorovalentne vakcine protiv gripa.\nOn je ponovio da je za obnovu "Torlakove" zgrade "odmah izdvojeno" 20 miliona evra preko Kancelarije za javna ulaganja, a da je potrebno još 18 miliona evra za mašine za pakovanje vakcina.\n"Samo ulaganje u opremu za četvorovalentnu vakcinu protiv gripa je 100 miliona evra", rekao je Vučić i dodao da takva vakcina neće početi da se proizvodi odmah ali da "veruje da za četiri godine možemo to da imamo".\nOn je rekao da će se u Srbiji proizvoditi i kineska Sinofarm vakcina protiv korona virusa.\nVučić je govoreći o početku proizvodnje ruske vakcine protiv koronavirusa rekao da iz EU nije dobio kritike zbog toga.\n"Ne verujem da im smeta ali nisam siguran da su oduševljeni", rekao je Vučić i dodao da je za Srbiju "dobro" da bude "na evropskom putu".\nVučić je rekao i da je zadovoljan večerašnjim brojevima kada je reč novim slučajevima koronavirusa, ali da ne zna kada će doći do popuštanja mera, jer to ne zavisi samo od njega.\n„Ne zna se da li će doći do popuštanja mera, ali brojevi su mi večeras ohrabrujući. Bolji su nego juče“, istakao je predsednik Srbije.\nBio je čistiji vazduh ali nije bilo fabrika\nKada je reč o ekološkim protestima, Vučić je rekao da se od Srbiji traži da smanji učešće uglja u proizvodnji struje.\n"Mi sebi ne možemo da dozvolimo da kupujemo struju. Da ukidamo Kolubaru i Kostolac da bismo se nekome dodvorili, to mi ne pada napamet", rekao je Vučić i dodao da "ovi kada pobede na izborima", neka kažu rudarima da će da zatvore Kolubaru.\n"Bio je pre deset godina čistiji vazduh, ali nije bila nijedna fabrika. Znate koliko više ima automobila, nema ni 10 odsto porodica u Beogradu bez automobila", rekao je on.\nVučić je ocenio da se danas na vlast dolazi voljom naroda, a ne kao nekad, ulaganjem novca u rušenje Slobodana Miloševića.\n"I danas se ulaže ogroman novac, ne mogu da kažem u moje rušenje, bilo bi to pretenciozno, ali se daje u "diverzifikovanje ideja i medija" i to se daju milion i milioni evra", rekao je Vučić i dodao da je to je dobro za demokratiju, "da imamo jak civilni sektor i medije koji će da iznose neistine svakog dana".\n“Ističe mi vreme, izaberite njih, oni će sve”, rekao je Vučić o navodima da će Mehanizam u Hagu tužiti Srbiju Savetu bezbednosti UN zbog nesaradnje.\n"Oni mislie da postoji neka ambasada koji će da mi naredi nešto. Ja čujem šta govore, neke i slušam, ali ne ispunjavam naloge. To da mi naredi nešto neki ambasador, verujte mi, ni ne pokušavaju", izjavio je Vučić.


Bundeva bal u Padini - Pančevac1\nUdruženje žena iz Padine je u nedelju, 12. novembra, održalo svoju tradicionalnu zabavu posvećenu bundevi.\n„Njeno veličanstvo bundeva – hrana i lek„ naziv je manifestacije koju godinama unazad uspešno održava Udruženje žena iz Padine. Ovogodišnja manifestacija okupila je veliki broj posetilaca i predstavnica čak 12 udruženja žena.\nNa trpezi su se našle slane i slatke poslastice, a priređena je i izložba radova sa ovom temom. Nakon što je prisutne pozdravila predsednica Udruženja Elenke Hanjik, to je ispred opštine Kovačica učinio i predsednik Milan Garašević. On je rekao da će lokalna samouprava uvek pružati podršku udruženjima koja vredno rade.\nU okviru manifestacije organizovan je kratak kulturnoumetnički program, a sama manifestacija je osim zabavnog imala kako takmičarski tako i edukativni karaker.\nNajukusnije poslastice, prema oceni petočlanog žirija, nagrađene su peharima. Prvo mesto osvojila je Ana Kolarik iz Padine za koktel od bundeve, drugo Ružena Galova iz Aradca za tortu od bundeve, dok je treći pehar pripao Zlati Ranimirov iz Crepaje.\nNaredno druženje najavljeno je za sledeću godinu u isto vreme, u vreme bundeve.


BEOGRAD - Izložba posvećena 200-godišnjici rođenja jednog od najznačajnijih srpskih komediografa Jovana Sterije Popovića biće otvorena sutra u 18.30 u Galeriji Biblioteke grada Beograda. Izložbu čine tri tematske celine: prva predstavlja Sterijin boravak i rad u Beogradu od 1841. do 1848. godine, drugi segment čine fotografije izvođenja Sterijinih komada u beogradskim pozorištima od 1844. do 1990. godine, a treći predstavlja bogatu rukopisnu građu "oca srpske drame", saopšteno je iz te biblioteke.\nZa nepunih osam godina, koliko je boravio u Beogradu, prvo kao profesor prirodnog prava u Liceju, a potom kao načelnik Ministarstva prosvete, uspeo je da napravi Nacrt ustava i grb Društva srpske slovesnosti (preteča Srpske akademije nauka i umetnosti). Predložio je osnivanje Narodnog muzeja i niz zakona o sakupljanju starina i retkosti. U tom periodu Sterija je odobrio prvi prosvetni zakon u Srbiji.\nZajedno s viđenim i uglednim Beograđanima 1846. godine osnovao je Čitalište - prvu čitaonicu, knjižaru i berzu u Beogradu, kao i njegovo glasilo "Novine beogradskog čitališta". Otac srpske drame, kako je zapisano u istoriji srpske književnosti, učestvovao je u osnivanju Teatra na Đumruku, prvog profesionalnog pozorišta u Srbiji.\nAutor postavke je bibliotekar savetnik Olga Krasić-Marjanović.


Evropska komisija Archives - Stranica 2 od 3 - BHDijaspora.net\nDešavanja na granici Bosne i Hercegovine i Hrvatske, a posebno navode o premlaćivanju migranta s posebnom pažnjom prati i Evropska komisija. Medijske izvještaje o ovakvim napadima Evropska komisija veoma ozbiljno i izražava stav da je bilo kakvo nasilje prema migrantima nedopustivo potvrđeno je u sjedištu Evropske komisije u Briselu. “Vidjeli smo ove izvještaje. Komisija je […] More\nNa sastanku Vijeća Evropske unije u Briselu, kojem su prisustvovali ministri vanjskih poslova zemalja članica EU-a usvojena je deklaracija o sankcijama protiv Turske. Evropska unija (EU) tvrdi da su bušenja u istočnom Mediteranu koje vrši Turska nezakonita, zbog čega je preduzela određene mjere protiv zvanične Ankare. Međutim, Ankara obećava da će nastaviti svoje aktivnosti u […] More\nHahn je po prvi put je postao evropski komesar prije devet godina kada je bio zadužen za regionalnu politiku Prema pisanju evropskog izdanja Politica, austrijska privremena premijerka Brigitte Berlein će predložiti trenutnog komesara za proširenje i dobrosusjedsku politiku Johannesa Hahna za još jedan mandat u Evropskoj komisiji. Berlein je ovakvu odluku objavila nakon konsultacija sa […] More\nBosna i Hercegovina zaostaje zbog političke nestabilnosti, slabe vladavine prava, kompleksne i fragmentirane regulative, prenaduvanog i neefikasnog javnog sektora, raširene korupcije i neformalnog vođenja politike, kao i velikog poreskog opterećenja na rad. Ovo je upozorenje koje je izdao Direktorat za ekonomske i finansijske poslove Evropske komisije u objavljenom Izvještaju o programu ekonomskih reformi za zemlje […] More\nObjavljivanjem mišljenja Evropske komisije politika koja je uvjeravala i javnost o tome da je potrebno osigurati legitimno političko predstavljanje naroda doživjela je kompletan poraz, ocijenio je danas član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić. U saopćenju iz Kabineta člana Predsjedništva istaknuo je da je mišljenje Evropske komisije, o kandidatskom statusu BiH, potvrdilo nekoliko elemenata koje […] More\nEvropska komisija dobila vrlo oštro pismo u vezi BiH: Hitno poduzmite nešto!\nIzvjestilac Evropskog parlamenta za Bosnu i Hercegovinu Cristian Dan Preda dostavio je Evropskoj komisiji upit u vezi s negiranjem genocida u Srebrenici i slavljenje ratnih zločinaca u entitetu RS. Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove je 20. marta 2019. godine, podsjeća Dan Preda, osudio Radovana Karadžića na doživotnu zatvorsku kaznu zbog odgovornosti za počinjeni genocid […] More\nInicijativa počinje u aprilu i trajaće do kraja novembra 2019. godine. Evropska komisija će pokrenuti novu inicijativu za praćenje cijelog sistema vladavine prava u BiH, od agencija za provođenje zakona do sudova, saopšteno je danas iz Delegacije EU u BiH. – Vladavina prava je ključna u procesu proširenja i u središtu je tekuće pripreme Mišljenja […] More\nMogherini zaobišla BiH u širokom luku, iduća posjeta zavisi od napretka\nEvropska komesarka za vanjsku i sigurnosnu politiku Federica Mogherini obišla je Albaniju, Makedoniju, Crnu Goru i Srbiju uoči predstojećeg samita o Zapadnom Balkanu, koji će biti održan 17. maja u Sofiji. U širokom luku je zaobišla Bosnu i Hercegovinu, kao i Kosovo, zemlje koje se nalaze na začelju kada je u pitanju evropski put i […] More\nUskoro promjene širom Evrope: Vinjete i naplatne kućice odlaze u historiju\nOnim zemljama koje već imaju naplatu predlaže uvođenje interoperabilnog sustava, koji bi omogućio vozačima da se kreću diljem EU-a ne brinući se za različite administrativne sisteme. Europska komisija je predstavila opsežni prometni paket s nizom inicijativa, među kojima je i ideja o digitalizaciji naplate cestarina, koja bi značila ukidanje vinjeta, a cijena bi ovisila o ispuštanju […] More


TotalCar.rs » Novi Citroen C5 stiže 2020.\nCitroen će novu, treću generaciju C5 sedana predstaviti 2020, prema rečima izvršne direktorke ove kompanije Linde Džekson.\nOna je objasnila da je istupanje DS-a kao nezavisnog brenda 2014. godine proizvelo određene rupe u Citroenovom rangu, koje će sada biti popunjene, zahvaljujuči planu PSA grupe koji uključuje pravljenje osam različitih varijacija oblika karoserije u segmentu putničkih i lakih komercijalnih vozila.\nU aprilu je Citroen predstavio novi kompaktni SUV na Salonu automobila u Šangaju koji se zvao C5 Aircorss, a koji u Evropu stiže krajem sledeće godine. To će biti prvi model sa najnovijim sistemom vešanja iz Citroena.\nNovi C5 i još uvek nepotvrđeni C6 će takođe imati novo vešanje, a Džeksonova je istakla da će ga dobiti samo Citroenovi modeli. Dodala je i to da nedavno preuzimanje Opela od strane PSA grupe nema nikakvog uticaja na strategiju budućih modela Citroena.


Benfika odredila cenu za Živkovića - Sportska centrala\nBenfika odredila cenu za Živkovića\n3 juna 2019. 23:24\nAndrija Živković nije presrećan u Lisabonu, ni Benfika ne bi imala ništa protiv da ga proda ovog leta, ali se traži kupac koji će ispuniti uslove portugalskog šampiona.\nU ugovoru reprezentativca Srbije i lisabonskih „orlova“ nalazi se otkupna klauzula od 60 miliona evra, ali su čelnici kluba svesni da tu cifru trenutno ne mogu da dobiju za igrača koji je prošle sezone odigrao 16 prvenstvenih utakmica, uz dva nastupa u Ligi šampiona.\nZbog toga je rukovodstvo Benfike odlučilo da pusti Živkovića za 35 miliona evra, prenose portugalski mediji. U Lisabonu se nadaju da je to iznos koji bi mogao da plati Everton, čiji menadžer Marko Silva ima visoko mišljenje o bivšem igraču Partizana.\nU slučaju prodaje, Benfika bi oslobodila i značajna sredstva u svom budžetu, pošto je Živković jedan od najplaćenijih igrača. Ove sezone 22-godišnji Nišlija je zaradio 2.6 miliona evra, a ostane li i sledeće sezone na „Lužu“, Benfika će za njegovu platu morati da izdvoji skoro tri miliona evra.


Vučić: Nasmejao sam se na Đilasovu izjavu u Briselu - Infobrif\nVučić: Nasmejao sam se na Đilasovu izjavu u Briselu\nObjavljeno 10.02.2019. u 15:13\nVRŠAC – Kada vodite odgovornu politiku onda ne morate da imate dvostruku politiku i da „birate uši“ onog kome se obraćate, kao što to radi Dragan Ðilas, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić, odgovarajući na pitanje o Ðilasovoj izjavi u Briselu da je za vreme njegove, Vučićeve, vlasti porasla popularnost Rusije u Srbiji.\n„I zato nemate nijedan njihov stav ni o KiM, ni o EU, niti o Rusiji i bilo čemu drugom“, rekao je Vučić.\n„Jer, kada idem kod Rusa, govore Rusima da sam veleizdajnik koji će da izda Kosovo koje bi Rusija branila, a kada idem na zapad – kažu da sam ja kriv zato što Rusija ima najveću popularnost u istoriji Srbije do sada“.\nVučić ističe da to samo govori da Ðilas nema politiku, da “bira uši“ onog kome se obraća i ništa drugo ne radi.\n„Moja politika je da u Moskvi kažem da hoćemo prijateljske i bratske odnose ali da smo na putu ka EU, a EU da smo mi na putu ka EU, ali da nikad nećemo uvoditi sankcije Rusiji i da nećemo u NATO. I to je jedna politika i svačije uši to mogu i treba da čuju“, rekao je Vučić.\nNaglasio je da je iako je Srbija na evropskom putu, od Vladimira Putina, koji je najsnažniji ruski predsednik u posleđnih nekoliko decenija, dobio je najviši orden Aleksandra Nevskog koji je neki Srbin dobio u poslednjih 105 godina.\n„Zato što poštuju predsednike i lidere koji su nezavisni i koji samostalno donose odluke bez pritiska sa strane i koji znaju kako da čuvaju nezavisnsoti svoje zemlje“, rekao je Vučić i dodao da zbog svega toga Ðilasova izjava nije posebno čudna.\nAleksandar VučićDragan ĐilasEUrusijaVršac\nBlic: Direktorka „Vinče“ podnosi ostavku\nVučić o sastanku američkih diplomata i Sergeja Trifunovića\nMoguće zbogom Velikoj Britaniji s holandske plaže, oproštaju će prisustvovati…


KLINTONOVA IZABRALA BAJDENA: U slučaju pobede Bajden postaje potpredsednik\n28-10-2016 06:48 Svet Planeta\nU slučaju pobede na izborima u SAD Hilari klinton će izabrati 73-godišnjeg DŽozefa Bajdena za potpredsednika.\nDŽozef Bajden (Foto: Sinhua)\nDŽozef Bajden je već jednom bio na funkciji potpredsednika u dva mandata, a na tu funkciju ga je imenovao odlazeći američki predsednik Barak Obama. Na početku izborne trke Bajden je hteo da izađe na izbore, ali se brzo predomislio. Mediji navode da se u početku Klintonova bojala Bajdenove kandidature, jer je na rejtingu on bio popularniji od nje pre početka izbornog procesa. Za sada nema nikakvih informacija o tome da li će Bajden prihvatiti mesto potpredsednika, a u izbornom štabu Klintonove kažu da bi želeli da se on vrati na mesto potpredsednika. Izvor: Pravda


Izraelskog velikana vežu najlepša sećanja na beogradski hram košarke, jer je upravo u ovoj dvorani osvojio prvu titulu Kupa šampiona. Makabi je pre 36 godina u finalu bio bolji od italijanskog Varezea sa 78:77.\nU prvom meču u Tel Avivu, Zvezda je pretrpela najubedljiviji poraz u eliti (96:82) i sigurno je da će igrači našeg tima imati ogorman motiv da trijumfom naprave važan korak ka plasmanu u Top 16. Zanimljivo evroligaško košarkaško veče pratiće i program iz studija Sport kluba, koji počinje u 17.30 sati.\nKošarkaše Nantera i Partizana istog dana u Parizu, u 7. kolu A grupe, očekuje možda i najvažnija evroligaška utakmica. Ulog je ogroman, plasman među 16 najboljih timova Starog kontinenta. Crno-beli su u prvom duelu igrali u transu i deklasirali šampiona Francuske sa 73:43, što im je jedini trijumf ove sezone.\nTada su gotovo svi precrtali Nanter iz borbe za Top 16. Međutim, već naredne nedelje tim iz predgrađa Pariza slavio je u Barseloni i dodatno zakomplikovao situaciju u grupi.\n"Nanter igra na svom parketu, a i zbog naše situacije oni su favoriti. Od mog tima očekujem da će dati sve od sebe, ali je prednost na strani domaćina", poručio je trener crno-belih Duško Vujošević.\nFrancuzi dočekuju srpskog prvaka s pobedom više, ali u slučaju trijumfa ekipe iz Humske, uz pobedu u sledećem meču protiv Buduveljnika u "Kombank areni", Partizan bi bio na korak do plasmana u sledeći krug takmičenja. Naravno, zadatak nije ni malo lak, bez obzira na činjenicu da je Nanter u ponedeljak ubedljivo poražen od Limoža sa 87:71.\nFrancuzi su u odnosu na meč u Beogradu jači za Dejvida Lajtija, Amerikanac nije pronašao NBA angažman i vratio se u klub koji je sjajno predvodio do osvajanja prve titule u istoriji.\nS druge strane, crno-beli još nisu pronašli zamenu za povređenog Lea Vestermana. Bogdan Bogdanović je prinudno prebačen na mesto organizatora igre i odlično se snalazi. Pored toga što je najbolji strelac crno-belih u poslednjih nekoliko utakmica, ističe se i asistencijama.Crno-beli sa klubovima iz Francuske imaju pozitivan učinak (21 trijumf i 19 poraza), a poslednji put u zemlji “petlova” slavili su u sezoni 2007-08 protiv Roana.\nPartizan gostujuću pobedu u Evroligi nije ostvario pune dve godine, tačnije od 17. novembra 2011. kada je slavio protiv Empori Armanija u Milanu, a možda je baš meč u "gradu svetlosti" prava prilika da se prekine niz od 11 poraza.


Budžet opštine Prijepolje u 2020. godini milijardu i 333 miliona dinara - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Društvo > Budžet opštine Prijepolje u 2020. godini milijardu i 333 miliona dinara\nNeutrošena sredstva se prenose iz godine u godinu, u 2019. je iz prethodne preneto više od 111 miliona dinara, u ovu iz prošle ta suma je dostigla 120 miliona dinara\nFOTO:I. H. Duraković\nPostavlja se pitanje da li se realno planira, da li su prioriteti “političko zadovoljavanje“ ili su razlozi kompleksniji, a jedan od argumenata je vezan i za javne nabavke i tendere koji su ostavili mogućnost da „nezadovoljnici“ u trci za izvođače radova u žalbenom postupku postaju „osnovna karika“ koja mesecima zaustavlja radove.\nZa putnu infrastrukturu i organizaciju saobraćaja planirana sredstva iznose oko 343 miliona dinara. Spisak „kapitalnih izdataka“ je podugačak i obuhvata 141 stavku. Osim neizvršenih ugovora koji se prenose iz prethodne godine (dominantni iznosi odnose se na put Kolovrat-Seljašnica), za isti put i nastavak sanacionih radova, planirano je u ovoj godini još 28 miliona dinara. Ako se izuzme 30 miliona koji su planirani za izradu projektne dokumentacije, ostali iznosi kreću se od 200.000 dinara i retko premašuju dva miliona dinara, a mahom je reč o asfaltiranju putnih pravaca. Ono što je indikativno ( treba li reći i neprimereno za jednu zvaničnu odluku koja je zakonski akt) je da su mnogi putni pravci „naslovljeni“ imenima i prezimenima pojedinih ljudi koji stanuju u određenim naseljima. Za led rasvetu biće uloženo novih 20 miliona dinara, a za završetak radova na zgradi Opštinske uprave planirano je još 11 miliona dinara.\nZa poljoprivredni razvoj, prema Odluci o budžetu za godinu koja je pred nama, izdvajanja će premašiti 25 miliona dinara, ne menja se iznos od oko dvadesetak miliona dinara kad je reč o učešću budžetskih para u finansiranju sportskih klubova. Usluge lokalne samouprave koštaju oko 259 miliona dinara. Budžetski korisnici i ove godine mogu očekivati pristojna budžetska sredstva. Pre svih predškolske ustanove kojima je namenjeno oko 136 miliona dinara (prošle godine to je bilo oko 115 miliona dinara). Slede osnovne škole kojima, prema planu, iz budžeta pripada oko 96 miliona dinara. Za tri srednje škole predviđeno je nešto više od 44 miliona dinara. JKP „Lim“ za održavanje javne higijene i za subvencije namenjene vodosnabdevanju pripada oko 40 miliona, a posebno se ugovaraju poslovi na održavanju javne rasvete, kolektora i uređenih vodotokova. Zaštita životne sredine je „stavka“ koja je ove godine „teška“ svih 22 miliona dinara i verujemo da se ide u susret planovima za izgradnju regionalne deponije za četiri opštine.\nSocijalna davanja kreću se u granicama prošlih budžetskih planova (oko 70 miliona dinara). Za „razvoj kulture i informisanja“ iz budžeta će biti uloženo skoro 107 miliona dinara. Cifra „đuture“ izgleda pozamašna, no kad se „raščlani“ onda se dobija nešto konkretnija slika. U odnosu na period od pre tri godine, utrostručena su sredstva namenjena projektima iz oblasti informisanja (10 miliona dinara). Dom kulture, kao najveći korisnik iz oblasti kulture može očekivati više od 38 miliona dinara, Biblioteka „Vuk Karadžić“ 23, a Muzej 17 miliona dinara. I dalje se uvećavaju sredstva namenjena Turističkoj organizaciji. Ove godine ona premašuju 18 miliona dinara. Zanimljivo je da iz godine u godinu rastu sredstva koja se iz budžeta ulažu u ovu organizaciju i za samo nekoliko godina ona su skoro četiri puta veća, za razliku od nekih drugih ustanova gde je taj iznos gotovo nepromenjen.\nJoš jedna stavka se ističe u budžetskom planu za ovu godinu. To je tekuća budžetska rezerva koja je udvostručena u odnosu na 2019. godinu. Ono što treba istaći je odnos socijalnim podsticajima. Za takve namene planirano je skoro 42 miliona dinara budžetskih sredstava. To su davanja namenjena prevozu učenika srednjih škola (više od sedam miliona dinara), učeničkim i studentskim stipendijama (6,5 miliona dinara), vantelesnoj oplodnji (6,5 miliona dinara), porodiljama (pet miliona dinara), te personalnom asistentu (više od 10 miliona dinara).\nMnogi radovi su započeti, mnogo je i ugovorenih obaveza i očekivanja odgovornih su da sve to bude realizovano u 2020. godini. Ono što je za sve građane“vidljivo“ su radovi na putu ka Seljašnici, most u Šarampovu i „stanje“ u Stanjevinama.\nZa sudske sporove 30 miliona\nOno što karakteriše budžetske stavke već godinama je izdvajanje za izgubljene sudske sporove. Za ovu godinu planirano je da se iz budžeta izdvoji 30 miliona dinara, ali nas iskustvo iz prethodnih godina uči da se rebalansom redovno upravo ova stavka čak i udvostručuje, pa čak I utrostručuje.\nIzvor Danas.rs / Piše: Indira Hadžagić Duraković25. januara 2020. 11.00 Izmenjeno: 11.01


Kako da se bolje plasiraju proizvodi - Domaćinska kuća\nKuća » Događaji » Kako da se bolje plasiraju proizvodi\nU Srbiji je registrovano više od 60 proizvoda s geografskim poreklom, a Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), u saradnji sa kompanijom Nektar (Nectar), najavila je podršku u promociji „ariljske maline“ i „oblačinske višnje“ na tržištu EU, kao i drugim stranim tržištima.\nŠef agrosektora Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za region jugoistočne Evrope Miljan Ždrale kazao je da ta institucija želi da pomogne većoj prepoznatljivosti i konkurentnosti tih proizvoda.\n„Želimo da pomognemo malim i srednjim proizvođačima da bolje plasiraju proizvode ne samo u Srbiji već i u inostranstvu. Pokušaćemo da ova dva proizvoda budu registrovana i kao intelektualna svojina ne samo u Srbiji, već i na nivou EU, što će omogućiti bolje pozicioniranje i veću prepoznatljivost kod potrošača na sve konkurentnijem tržištu EU“, kazao je on.\nDirektor Nektar grupe Mihailo Janković je rekao da ta kompanija već nekoliko godina u svojim pogonima koristi poizvode sa zaštićenim geografskim poreklom, i to „ariljsku malinu“ i „oblačinsku višnju“, ističući da je to samo početak brendiranja i promocije voća i proizvoda iz Srbije.\n„Proizvodnja hrane je jedan od najvećih izvoznih potencijala Srbije. Mislimo da je ovo jedan od projekata koji treba da doprinese konkurentnosti srpskih proizvoda i srpskog voća i aktivno ga podržavamo“, rekao je Janković poodsećajući da je Nektar najveći prerađivač voća u jugoistočnoj Evropi i kompanija broj jedan po proizvodnji sokova.\nfao, hrana, malina, oblačinska višnja, senad mahmutović\nPrevPrethodnaPotreba ovaca za vodom\nSledećaKako je bilo na sajmu pčelarstva u VranjuNext


pink.rs | Zvezda deklasirala Partizan za plasman u finale ABA lige\nZvezdu je predvodio Stratos Perperoglu sa 18 poena, dok su Filip Čović i i Ognjen Dobrić postigli po 10. Najefikasniji u ekipi Partizana sa 12 bio je Vanja Marinković.\nOdlučujuća utakmica u punoj dvorani "Aleksandar Nikolić" gde je Zvezda igrala kao domaćin počela je trojkom Novice Veličkovića, ali je Zvezda uzvratila serijom 15:0.\nEkipa Milana Tomića nošena navijanjem bila je izuzetno raspoložena u odbrani. Kontrolom reketa i čvrstom odbranom igrači Zvezde nisu dozvolili Partizanu da se u bilo kom trenutku primakne na jednocifren zaostatak.\nS druge strane, Filip Čović i Kejsi Rivers odlično su razigravali saigrače, a najzapaženiji bio je Stratos Perpeloglu koji je prvih 20 minuta završio sa 13 poena i to bez promašaja iz igre. Zvezda je u jednom trenutku imala i 20 poena prednosti (41:21), ali je Partizan do poluvremena delimično uspeo da smanji zaostatak na 28:44.\nCrveno-beli nastavili su u istom ritmu i u drugom delu, iako je Partizan u dva navrata pretio da smanji na jednocifreni zaostatak. Centarske linije Zvezde, pre svega Cirbes i Odžo, bili su najzaslužniji što je prednost posle 30 minuta igre iznosila 23 poena i to nakon trojke Perperoglua.\nZvezda je utakmicu lako privela kraju i ubedljivim trijumfom došla do plasmana u finale regionalnog takmičenja.


Nagrađeni pobednici drugog kruga izazova otvorenih podataka\nBeograd, 27. maj 2019 - Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) , u saradnji sa Kancelarijom za IT i e-upravu, izabrao je i nagradio tri organizacije koje su predložile najinovativnije načine za korišćenje otvorenih podataka u oblasti zaštite životne sredine, informisanosti i učešća građana, kao i za doprinos razvoju poslovanja. Izazov otvorenih podataka u okviru koga su prikupljene ideje za poboljšanja u pomenute tri oblasti ima za cilj da se unapredi rad javnih institucija na osnovu podataka koji su dostupni na nacionalnom Portalu otvorenih podataka https://data.gov.rs/sr/\nUčešće u izazovu koji je raspisan 16. aprila 2019. godine i trajao tri nedelje mogli su da uzmu svi zainteresovani, a posebno su bili dobrodošli predlozi startap firmi, udruženja, malih i srednjih preduzeća.. Nagrađene su tri ideje, za svaki izazov po jedna, koje će dobiti podršku za razvoj u konkretna rešenja, u iznosu od maksimalno 10.000 američkih dolara po rešenju.\nPobednici izazova su Centar za razvoj neformalnog obrazovanja građana – CRNOG, Fondacija „Katalist“ (Catalyst Balkans) i Kikindska tehnološka zajednica – KTZ.\nU okviru izazova „Životna sredina i mi“, Centar za razvoj neformalnog obrazovanja građana – CRNOG, u saradnji sa udruženjima “Jedan stepen Srbija“ i „Srpski zalog za svemir“, razvio je unapređeni algoritam zasnovan na satelitskim otvorenim podacima. Ovo rešenje olakšaće institucijama i građanima odabir najpogodnijih lokacija za pošumljavanje na celoj teritoriji Srbije za tri vrste drveća – crni bor, hrast kitnjak i brezu. Na osnovu algoritma nagrađeni tim predložio je razvoj portala koji će vizualizovati ove lokacije. Pošumljavanjem na adekvatno izabranom području doprinosi se borbi protiv klimatskih promena kroz apsorpciju ugljen dioksida, umanjivanje efekta toplotnih talasa, ublažavanje erozije i smanjenje rizika od bujičnih poplava, itd.\nU izazovu „Informisanost i učešće građana“ Fondacija „Katalist“ je predložila razvoj platforme neprofitne.org koja će na jednom mestu prikazati podatke o civilnom društvu koje je nedavno otvorila Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom u partnerstvu sa Agencijom za privredne registre. Organizacije koje budu redovno unosile podatke na platformu dobijaće “bedževe transparentnosti” po tome koliko su informacije o njima kvalitetne, detaljne i ažurirane. Na ovaj način, Fondacija Katalist želi da poveća poverenje u civilno društvo, i da pomogne donatorima pri odabiru kvalitetnih organizacija za saradnju. Ocene ili bedževi transparentnosti moći će da budu integrisani na drugim sajtovima, kao što su Giving Balkans i Donacije.rs\nU izazovu „Otvoreni podaci za biznis“, Kikindska tehnološka zajednica – KTZ, u saradnji sa lokalnom samoupravom, predložila je kreiranje Košnice – slobodne i otvorene platforme koja će pomagati građanima i privrednim subjektima da se informišu o dostupnoj radnoj snazi, obrazovnim profilima, nezaposlenosti i dostupnim programima i aktivnostima u domenu javnog sektora, a sve na osnovu istraživanja i vizualizacije podataka.\nKonkurs u rešavanju izazova baziranim na otvorenim podacima bio je raspisan u okviru projekta „Otvoreni podaci – otvorene mogućnosti“ koji podržava Svetska banka i Fond za dobru upravu Ujedinjenog kraljevstva (GGF). Ova inicijativa podstiče javne institucije da otvore svoje podatke, promoviše različite primene i koristi otvorenih podataka, i stimuliše obradu i kreativnu upotrebu otvorenih podataka. Projekat „Otvoreni podaci – otvorene mogućnosti“ partnerski sprovode Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu i UNDP Srbija.


Skok švajcarskog franka - Satoviinakit.rs - za prave ljubitelje satova i nakita\nSkok švajcarskog franka\nŠvajcarska nacionalna banka je ukinula veštački održavan odnos između svoje valute i evra, što je dovelo do drastičnog rasta vrednosti švajcarskog franka.\nŠvajcarska nacionalna banka je ukinula veštački održavan odnos između svoje valute i evra, što je dovelo do drastičnog rasta vrednosti švajcarskog franka. Ovaj potez će svakako imati brojne posledice, između ostalog i na časovničarsku industriju ove zemlje.\nPribližno 10% švajcarskog izvoza dolazi od časovničarske industrije. S porastom vrednosti franka, očigledno je da će ova brojka biti ugrožena. Švajcarski satovi van granica ove države postaju skuplji, pa se postavlja pitanje na koga će se poskupljenje prevaliti. Na potrošače ili proizvođače.\nSwatch grupacija je u jednom trenutku doživela pad vrednosti svojih akcija od 15%. Nikola Ajek, CEO grupacije, izjavio je da ovakav potez nacionalne banke predstavlja pravi cunami za celokupnu švajcarsku industriju.\nMnogi proizvođači su najavili povećanje cena svojih satova. Predsednik manufakture H. Moser & Cie objavio je otvoreno pismo u kome kaže da je deo njihovih zastupnika, saznavši za ovu vest, otkazao porudžbine. On kao potencijalnu alternativu, između ostalog, vidi u preseljenju sopstvene proizvodnje u susednu Nemačku.


Belhaz: Maroko protiv separatizma, KiM sastavni deo Srbije - Radio Kosovska Mitrovica\nBelhaz: Maroko protiv separatizma, KiM sastavni deo Srbije\n25. February 2022, 13:09 -> 13:10\nMaroko smatra Kosovo i Metohiju sastavnim delom Srbije i to je principijelan stav, izjavio je ambasador Maroka u Srbiji Mohamed Amin Belhaz i naveo da ta zemlja istovremeno podržava dijalog Beograda i Prištine koji se vodi u Briselu u cilju pronalaženja trajnog rešenja kosovskog pitanja.\nBelhaz je u intervjuu za Radio Beograd 2, povodom obeležavanja 65 godina diplomatskih odnosa Srbije i Maroka, kazao da je stav njegove zemlje prema pitanju KiM principijelan, kao i da Maroko ne podrzava separatizam i da se protivi svim pokušajima ugrozavanja nacionalnog jedinstva i integriteta država.\nAmbasador je naveo da diplomatske odnose dve zemlje karakteriše snažno prijateljstvo, zbližavanje stavova po pitanjima od zajedničkog interesa, spremnost na usaglašavanje stavova u međunarodnim telima, kao i zajedničko razumevanje nacionalnog suvereniteta i odbrane teritorijalnog integriteta dve nacije.\nNa pitanje šta je na njega ostavilo najveći utisak tokom boravka u Srbiji, Belhaz je primetio da su u poslednjih pet godina, koliko je u Srbiji, napredak i rast prilično impresivni, pre svega kada je reč o infrastrukturi i velikim građevinskim projektima.\n“Sećam se, kada sam prvi put došao, “Beograd na vodi” je bio praktično samo projekat na papiru, a sada je to realnost na terenu koja privlači mnogo turista iz celog sveta. Čak i kada je nastupila pandemija, Srbija je uspela da ostvari jednu od najpozitivnijih stopa rasta na u Evropi, nadmašivši mnoge susedne zemlje koje su članice EU, što je nedvosmisleno ogroman uspeh”, kazao je Belhaz.\nPodsetio je da je tokom zvanične posete ministra spoljnih poslova Nikole Selakovića Maroku prošle godine dogovoreno da se povodom godišnjice diplomatskih odnosa Srbije i Maroka 2022. proglasi “godinom Maroka u Srbiji” i “godina Srbije u Maroku”.\nNaveo je da je Ambasada u saradnji sa srpskim i marokanskim partnerima razradila program tokom čitave godine koji, kaže, pokriva mnoge gradove u Srbiji sa fokusom na polje kulture i umetnosti.\nBelhaz je najavio da će “godina Maroka u Srbiji” početi 1. marta objavljivanjem zajedničkog izdanja poštanskih markica Pošte Srbije i Pošte Maroka i da će biti priređena izložba marokanske filatelije u Muzeju PTT, koja će biti otvorena od marta do maja.\nTakođe, u brojnim gradovima širom Srbije biti organizovani festivali i izložba marokanskih i jugoslovenskih arhiva, fizičkih i vizuelnih materijala u Muzeju Jugoslavije u Beogradu.\nAmbasada Maroka će u maju organizovati i privredni forum na kojem će privrednici iz obe zemlje moći da razmene iskustva i dosadašnje najbolje prakse.\nBelhaz je istakao da je unapređenje kulturne saradnje između Maroka i Srbije bio jedan od njegovih prioriteta, kada je pre pet godina stupio na dužnost ambasadora, navodeći Ambasada je do sada organizovala mnoge kulturne događaje i da je, između ostalog, Maroko bio počasni gost na Beogradskom sajmu knjiga 2018. godine.\nDodao je i da je u oblasti obrazovanja, Maroko ove godine omogućio 15 stipendija za srpske studente koji žele da nastave studije u Maroku u različitim disciplinama kao što su inženjerstvo, arhitektura, poljoprivreda i mnoge druge specijalnosti.\nGovoreći o ekonomskoj saradnji naveo je da je trgovinska razmena dve zemlje utrostručena u poslednjih nekoliko godina, uprkos negativnim efektima pandemije.\n“I pored toga, vidimo ogromne mogućnosti za dalja ulaganja i partnerstva u toj oblasti. Cilj nam je da ove godine održimo Marokanski srpski poslovni forum u okviru 3. zasedanja zajedničke ekonomske komisije, kako bismo unapredili našu ekonomsku saradnju”, rekao je ambasador.\nNa pitanje kako će izgledati turistička sezona u Maroku ove godine, Belhaz kaže da je optimista i navodi da je Maroko na zelenoj listi mnogih zemalja širom sveta zbog visoke stope vakcinacije koja je oko 70 odsto.\n“Sada je cilj da se potpuno vratimo na utabani put i da premašimo broj od 13 miliona turista zabeležen u 2019. godini, čime je Maroko zvanično postao turistička destinacija Afrike broj jedan”, rekao je ambasador.


Srijeda, Novembar 25, 2020\nDA LI SE BLIŽI KRAJ VELIKE TROJKE: Tim jasan, doći će vreme kad ih više neće biti\nKRAJ NOVEMBRA KAKAV NISMO OČEKIVALI! Spremite se na TOTALNI OBRT koji nas čeka već SUTRA\nJanković objasnio kad đaci prelaze na onlajn nastavu\nOktobar 26, 2020 Oktobar 26, 2020 admin 0 Comments\nMitropolit je dobrog opšteg stanja i vidan je svakodnevni napredak. Svi nalazi su u poboljšanju, pa je u procesu postepeno smanjivanje nivoa kiseonika, čije se definitivno skidanje očekuje u narednim danima.\nLekari navode da je u ovom momentu nezahvalno prognozirati mitropolitov izlazak iz bolnice, a da je za njih mnogo važnije da se trend oporavka nastavi u dobrom pravcu i postepeno, kao i do sada.\nDosadašnje iskustvo je pokazalo da je uspjeh u liječenju veći ukoliko oporavak teče u konstantnom ali blagom i svakodnevnom progresu, a upravo takav je oporavak mitropolita Amfilohija. Mitropolit, koji se na lečenju nalazi od 6. oktobra, pod stalnim je lekarskim nadzorom koji sprovodi kompletan terapijski postupak.\n← Beč: Novak i Filip na terenu oko 15.30\nIVICA DAČIĆ POSLE USVAJANJA ZAKONA O MINISTARSTVIMA: U sredu očekujem raspravu o programu vlade →\n“MI SMO JEDAN NAROD KOJI ŽIVI U VIŠE ZEMALJA”: Novoizabrani gradonačelnik Banjaluke želi bratske odnose sa Beogradom\nNovembar 18, 2020 admin 0\nVučić razgovarao sa Makronom o dijalogu Beograda i Prištine\n„Bolju osobu od Palmera SAD nisu mogle da pronađu“\nSeptembar 2, 2019 admin 0


BalkanMagazin :: Radijatori greju dok ne otopli\nponedeljak, 16. april 2012 23:52\nGrejna sezona je u Novom Sadu produžena, saopšteno je iz Novosadske toplane. Prema rečima portparolke Novosadske toplane, Ivane Stanimirović, grejna sezona će trajati dokle god bude potrebno.\nNovosadska toplana je istovremeno saopštila da je, prema najnovijem istraživanju javnog mnjenja sprovedenom u drugoj polovini marta meseca, ocenjena kao jedno od najefikasnijih javnih preduzeća. Istraživanje agencijske kuće Ninamedia pokazalo je da je više od polovine građana zadovoljno proteklom grejnom sezonom koju su Novosađani od maksimalne ocene 5, ocenili prosečnom ocenom 3,92.\nBrzinu kojom su rešavane eventualne havarije na vrelovodnoj mreži 59,4 odsto Novosađana je ocenilo kao veoma pozitivnu, dok se svega 3,3 odsto ispitanika negativno izjasnilo po ovom pitanju. Visokom ocenom od 4,2 ocenjene su i akcije Novosadske toplane nagrađivanja redovnih platiša besplatnim kartama za bazen i klizanje, koju je čak 73,4 odsto ispitanika ocenilo najvišom ocenom.


Nedeljni horoskop (13.4 - 19. 4) - Lepota i zdravlje\nNedeljni horoskop (13.4 – 19. 4)\nHoroskop za period od 13. aprila do 19. aprila 2015. godine.\nIdeje na kojima insistirate imaju dobro pokriće, stoga niko od saradnika ne sumnja u Vaše praktične sposobnosti ili u uspešne finansijske rezultate. Potrudite se da uspešno sprovedete sve svoje ideje i planove u delo. Važno je da pored sebe imate osobu od poverenja ili tim proverenih saradnika, za koje Vas vezuju zajednički poslovni interesi. Osmislite dobar redosled poteza. U ljubavnom odnosu nemojte uzaludno pokusavati da promenite partnerovo ponašanje ili da menjate tok stvari koje ne zavise od Vaše volje. Osoba koja Vas obasipa emotivnom pažnjom ume da Vas inspiriše i navede na aktivnu ulogu u zajedničkom odnosu. Nema razloga da potiskujete svoja osećanja i ljubavne želje kada osećate “tople talase”.\nPonekad različite promene i novi uslovi deluju kao dodatna motivacija u poslu kojim se bavite, važno je da se pravilno organizujete i da ispoštujete zadate rokove. Kontaktirajte saradnike koji imaju pouzdane informacije o novim događjajima na poslovnoj sceni, poželjno je da proširite svoje saznanje iz raznih oblasti. Nema potrebe da donosite brzoplete odluke. Stalo Vam je da zaštitite svoju porodicu i blisku osobu od različitih problema koji dolaze iz spoljašnjeg sveta. Partner deluje pozitivno na Vaše raspoloženje, sada mnoge stvari vidite drugačijim očima i sa više optimizma. U nečijoj blizini osećate dobro raspoloženje ili emotivni zanos, novi priliv pozitivne energije odražava se na Vaše izražavanje, izgled i stil ponašanja.\nKompletnu situaciju na poslovnoj sceni treba procenjivati sa različitih aspekata, pre nego što donesete zaključak i konačnu odluku o budućim potezima. Delujete vrlo podsticajno na svoju okolinu, ali kod Vaših saradnika postoje značajne razlike u stepenu motivacije ili interesovanju. Nema potrebe da potcenite nečiju ulogu prilikom poslovno-finansijskog posredovanja. U ljubavnom životu priželjkujete neke nove i veselije događaje. Smišljeno birate pravi trenutak, da ostvarite sve svoje namere ili da voljenoj osobi saopštite važne planove. Međutim, ponekad je tesko predvideti splet novih događaja. Imponuje Vam saznanje, da ostavljate zapaženi utisak na svoju okolinu.\nDelujete vrlo ambiciozno i pokušavate da procenite završni ishod u svim značajnim događajima na poslovnoj sceni. Saradnicima je vazno da čuju Vaše mišljenje, ali upotrebite svoje profesionalne manire i diskreciju, jer postoje stvari o kojima ne treba javno raspravljati. Važno je da se opredelite za savremeniju varijantu koja omogućava napredovanje na poslovnoj lestvici. Potrudite se da sačuvate dobar odnos i poverenje. Sve što ima “ljubavni predznak” privlači Vašu pažnju i veliko interesovanje. Doživljavate novu bliskost u odnosu sa voljenom osobom, tako da se na osnovu Vašeg emotivnog stanja značajno menja i Vas pogled na svet. Ponekad i “male stvari” imaju “veliku čar”, ako ih pravilno vrednujete i razmenjujete sa bliskom osobom.\nPostoje iznenadni problemi koji remete Vas svakodnevni ritam, ali uz dodatnu upornost možete da ostvarite svoje poslovne planove. Potrebno je da pronađete zaobilazna rešenja i da održite dobar nivo saradnje. Nemojte dozvoliti da Vas neko zavarava pogrešnim informacijama, važno je da izbegavate brzopletost i impulsivne reakcije. U odnosu sa voljenom osobom česte promene u raspoloženju stvaraju dodatnu nervozu i emotivnu nesigurnost. Nemate dovoljno razumevanja za nečije “propuste” ili za nove izgovore. Ponekad delujete suviše strogo u svojim očekivanjima, potrebno je da uskladite svoja raznovrsna interesovanja i mogućnosti u emotivnom životu.\nDelujete zabrinuto zbog novih informacija na poslovnoj sceni, ali to je prolazna faza. Velika doza psihološkog opterećenja je primetna i kod Vaših saradnika, potrebno je da opravdate svoju ulogu bez takmičarskih aspiracija i potrebe za profesionalnim eksponiranjem. Važno je da se upravljate prema dugoročnijim ciljevima na poslovnoj lestvici. Mudro prećutkujete određene događaje ili intrigantne teme, koje imaju loš uticaj na Vaš odnos sa voljenom osobom. Ukoliko Vam nedostaje miran san, nemojte umišljati da ce dobro rešenje doći iznenada ili samo po sebi. Budite dovoljno promišljeni, potrudite se da ostavite utisak ili da unapred predvidite nečiju emotivnu reakciju.\nBake i deke u teretani? Evo šta možete naučiti od njih...


Odgođeni izbori na Novom Zelandu zbog novih slučajeva korona virusa\nPremijerka Novog Zelanda Jacinda Ardren\nPremijerka Novi Zelanda Jacinda Ardern odgodila je izbore za četiri sedmice zbog novog izbijanja zaraze korona virusa u Aucklandu, prenosi agencija Associated Press (AP).\nNovozelandski izbori su bili zakazani za 19. septembar, a sada će se održati 17. oktobra. Opozicione partije su tražile odgađanje izbora nakon što je vlada uvela restriktivne mjere na dvije sedmice u Aucklandu i zaustavila izborne kampanje.\nPrije posljednjeg izbijanja zaraze korona virusa Novi Zeland je prošao 102 dana bez regostrovanja novozaraženih i prenosa bolesti. Otvoreni su restorani i škole kao i igranje utakmica na stadionima pred publikom. Jedini slučajevi tokom tog perioda bili su putnici koji su se vraćali iz drugih država i koji su morali da na granici idu u karantin.\nMinistar zdravlja Novog Zelanda dao ostavku zbog neodgovornog ponašanja u toku pandemije\nZvaničnici vjeruju da je virus ponovo došao na Novi Zeland iz inostranstva, ali još nije sasvim pouzdano određeno kako. Izbijanje zaraze u najvećem gradu Novog Zelanda poraslo je na 58 novih slučajeva za koje se smatra da su svi povezani i medicinski zvaničnici se nadaju da nema širenja izvan ovog klastera.\nArdern je kalkulisala sa mogućnošću da se izbori odgode na dva mjeseca. Rekla je da je pozvala lidere svih političkih partija da se izjasne prije nego što se donese konačna odluka u ponedeljak, 17. avgusta.


Značaj uvođenja evropskih vrijednosti u obrazovanje\n09.09.2019 / 15:05 Obrazovanje - Osmanović-Rousson\nMinistar civilnih poslova Bosne i Hercegovine Adil Osmanović razgovarao je u Sarajevu sa ambasadorom Republike Francuske u BiH Guillaume Roussonom o saradnji u oblastima u kojima nadležnosti ima Ministarstvo civilnih poslova.\nPosebno je razgovarano o obrazovanju i zajednički ocijenjeno da je jedan od prioriteta uvođenje evropskih vrijednosti u obrazovne sisteme. Ambasador Rousson istakao je da Francuska želi, kroz predsjedavanje Vijećem Evrope koje je počelo u maju ove godine, dati doprinos u tom smislu.\nMinistar Osmanović rekao je da je za zapadni Balkan značajno prihvaćanje evropskih vrijednosti, imajući u vidu da teški događaji iz prošlosti još opterećuju odnose među narodima.\n- Ministar Osmanović i ambasador Rousson razgovarali su i o potrebi što skorijeg formiranja vlasti u Bosni i Hercegovini. Izrazili su zabrinutost zbog trenutne situacije i naglasili očekivanje da će se što prije iznaći rješenje da bi se nastavilo provođenje neophodnih reformi na evropskom putu BiH - navode iz Ministarstva civilnih poslova BiH.


Energyobserver - REGION/EU / AUTOR BALKAN GREEN ENERGY NEWS / MOBILNOST / FRANCUSKI VOZOVI NA VODONIK OD 2022. NA NEMAČKOJ PRUZI\nAlstom, koji je već započeo serijsku proizvodnju, će kompaniji LNVG isporučiti 14 vozova Coradia iLint. Vozovi na vodonik francuskog proizvođača su testirani i u Austriji i Holandiji, navodi se na internet sajtu kompanije.\nVozovi na vodonik su pouzdana zamena za dizel-vozove, bez štetnih emisija\nFrancuski proizvođač je nedavno saopštio da je projekat Coradia iLint dokazao da je vodonik kao gorivo pouzdana alternativa dizelu, i bez štetnih emisija, za regionalne vozove na deonicama koje nisu elektrifikovane. Prema navodima medija, preko 50% pruge u Evropskoj uniji nije elektrifikovano.\nI nemački Siemens razvija vozove na vodonik\nNemačka kompanija Siemens takođe radi na razvoju vodničnog pogona za železnicu, a njen prvi probni voz na vodonik bi trebalo da bude pušten u saobraćaj 2024. godine.\nEU je prošle godine pokrenula inicijativu pod nazivom Evropski savez za čisti vodonik, sa ciljem da se doprinese dekarbonizaciji sektora u kojima je teško postići smanjenje emisija, uključujući i saobraćaj, kao i ostvarenju cilja unije da postane klimatski neutralna do 2050. godine.\nAirbus planira da napravi hibridni avion na vodonik do 2035.\nU septembru prošle godine, evropski proizvođač aviona Airbus je predstavio koncepte hibridne tehnologije za avione na vodonik i najavio da se nada da će do 2035. godine napraviti prvi avion na svetu bez štetnih emisija.


Novim ruskim kreditom za rekonstrukciju železnice u Srbiji finansiraće se, između ostalog, po drugi put tehnička dokumentacija za elektrotehničku infrastrukturu za deonicu Stara Pazova - Novi Sad, jer je došlo do "novog opredeljenja da se cela pruga od Beograda do Budimpešte treba planirati, projektovati i rekonstruisati za dvokolosečni saobraćaj i brzine vozova do 200 km/h", piše u odgovoru Ministarstva saobraćaja Radiju Slobodna Evropa (RSE).\nIako je Ministarstvo saobraćaja najavilo da bi sporazum o kreditu sa Rusijom, kojim će se finansirati izgradnja Jedinstvenog dispečerskog centra i rekonstrukcija železnica, trebalo da bude potpisan "u prvoj polovini 2019. godine", pregovori o uslovima kredita još uvek traju, potvrdili su iz tog Ministarstva. Ipak, ugovor o izvođenju radova na rekonstrukciji železnice potpisan je u januaru ove godine sa ruskom kompanijom RŽD International i na ovaj način Srbija je bez tendera odabrala "željenog" izvođača radova na rekonstrukciji železnice, bez jasne ideje pod kojim uslovima će to finansirati.\nIsta pruga, nova brzina vozova\nUgovorom koji je javno preduzeće Infrastruktura železnice Srbije potpisalo 17. januara 2019. sa Ruskim železnicama (RŽD International), tokom posete ruskog predsednika Vladimira Putina Beogradu, predviđeni su radovi na izgradnji Jedinstvenog dispečerskog centra, ali i, između ostalog, elektrotehničke infrastrukture za prugu na deonici Stara Pazova - Novi Sad.\nIzgradnja ove deonice pruge delom je već finansirana iz "starog" kredita Ruske Federacije zaključenog 11. januara 2013. godine, a ugovor o izgradnji ove deonice potpisan je 21. novembra 2017. godine. Iz Ministarstva saobraćaja navode da je planirano da se ponovo finansira izrada dokumentacije za ovu deonicu jer je došlo do promene planova.\n"Prema inicijalnim planovima tadašnjeg rukovodstva Železnica Srbije, projekat za deonicu Stara Pazova – Novi Sad obuhvatao bi rekonstrukciju za dvokolosečni saobraćaj i brzine saobraćaja vozova do 160 km/h, vođeni primerom svih zemalja u regionu", navode iz Ministarstva.\nMeđutim, kako dalje navode, odlučeno je da se pruga gradi za brzinu vozova do 200 km/h.\n"Elektrotehnički uređaji za brzine do 200 km/h su drugačiji, drugih standarda i skuplji. Kako u kreditnom aranžmanu koji je potpisan 2013. godine, ovo nije bilo predviđeno, bilo je neophodno izraditi novu tehničku dokumentaciju za celu deonicu pruge Stara Pazova – Novi Sad uz planiranje novih kreditnih sredstava", piše u odgovoru Ministarstva RSE od 21. marta ove godine.\nMeđutim, u aneksu ugovora iz 2017. o izgradnji ove deonice nije navedeno da će biti izrađena tehnička dokumentacija za brzinu vozova do 160 km/h, već je ovim ugovorom, kako piše, finansiran Glavni projekat rekonstrukcije pruge "za brzinu saobraćaja do 200 km/h", što znači da je ova brzina vozova bila predviđena i ranije, ugovorom iz 2017. godine.\nIz Ministarstva saobraćaja nisu razjasnili kako je istim ugovorim predviđena i tehnička dokumentacija za brzinu vozova do 160 km/h i Glavni projekat za 200 km/h, ali iz njihovog odgovora se može zaključiti da je finansirana izrada i jedne i druge dokumentacije.\nBilbord u centru Beograda\nOdabrani izvođač protiv slobodnog nadmetanja\n"Prema EU direktivi o javnim nabavkama, međudržavni sporazumi mogu da predvide izuzetke od opštih procedura javnih nabavki. Međutim, ovim sporazumima je potrebno odrediti procedure javnih nabavki koje će se primeniti", piše u odgovoru zvaničnika Evropske komisije na pitanje RSE da li je zaključivanje međudržavnih sporazuma, poput planiranog srpsko-ruskog sporazuma o kreditu, u skladu sa EU standardima imajući u vidu da je izvođač radova u ovom slučaju odabran unapred, mimo procedura javne nabavke.\nPlanirani sporazum o ruskom kreditu u iznosu od 172,5 miliona evra predstavlja nastavak ruskog projekta izgradnje železnice u Srbiji. Naime, Srbija je prvi ovakav sporazum o kreditu za izgradnju železnice potpisala 2013. godine, a iznos ovog kredita je 800 miliona dolara (oko 709 miliona evra). Na osnovu sporazuma iz 2013. godine, ruska kompanija RŽD International, između ostalog, angažovana je na izgradnji deonice železničke pruge od Stare Pazove do Novog Sada u okviru projekta modernizacije pruge Beograd-Budimpešta, a, prema navodima Ministarstva završene su, između ostalih, deonice na Koridoru X Golubinci - Ruma, Sopot Kosmajski - Kovačevac, Vinarce - Leskovac - Đorđevo.\nNovim ruskim kreditom Srbija finansira izgradnju Dispečerskog centra i dalju izgradnju železničke infrastrukture, a izvođač radova je unapred poznat (i sa njim je ugovor već potpisan) – RŽD International.\nOrganizacija Transparentnost Srbija ocenila je u decembru 2018. godine da Srbija veliki deo svojih infrastukturnih projekata realizuje upravo na osnovu međudržavnih sporazuma kojima se konkurencija svodi na unapred odabranu firmu iz zemlje koja daje kredit za takve radove. Takvo ugovaranje velikih poslova, prema oceni te organizacije, ima negativne efekte po EU integracije, a naročito na pregovore o Poglavlju 5 koje se odnosi na javne nabavke i javno–privatna partnerstva.\n"Ono što je tu bitno kad je reč o pregovorima je što nastavak takve prakse može negativno da se odrazi na ocenu o ispunjavanju obaveza Srbije iz Poglavlja 5 jer džaba što mi usklađujemo zakone sa evropskim direktivama ako ih nećemo primenjivati na slučajeve najvećih infrastrukturnih radova. Tu nije reč o samo jednoj državi, već se takvi sporazumi zaključuju i sa Kinom i sa Emiratima i sa Rusijom, u poslednje vreme i sa SAD i Turskom. Taj trend je zabrinjavajući sa stanovište vladavine prava", kaže Nemanja Nenadić, programski direktor Transparetnost Srbija za RSE.\nNenadić navodi da, kada je reč o ekonomskom aspektu, građani dobijaju samo parcijalne informacije o tome kolika je vrednost kredita i kolika je vrednost samih radova, ali nemaju informaciju o tome koliko bi bilo plaćeno za te iste radove kada bi se do izvođača došlo na slobodnom nadmetanju.\n"Mi kao građani nemamo mogućnost da donesemo argumentovani sud da li je taj posao isplativ ili ne", dodaje on.\nSavetnik za razvoj i investicije Mahmud Bušatlija ne deli Nenadićev stav u pogledu sporazuma sa Ruskom Federacijom o modernizaciji železnice.\n"Ja ne vidim problem u tome da se sa Rusijom kao velikim proizvođačem šinskih vozila ugovara na taj način. Reč je o kompaniji (RŽD International) iza koje stoji država Rusija i ona neće propasti", navodi Bušatlija.\nBušatlija smatra da je modernizacija železnice u Srbiji "pitanje razvoja države", te ne vidi problem u direktnom ugovaranju posla sa državom "koja u tome može da pomogne".\n"To su krediti koji su vrlo povoljni", ističe on.\nIz Ministarstva finansija do kraja rada na ovom članku nisu odgovorili na pitanje RSE pod kojim uslovima Srbija planira da zaključi ugovor o kreditu sa Rusijom. Prema prethodnom sporazumu o kreditu, srpska strana je plaćala ruskoj strani kamatu na korišćenje kredita po stopi od 4,1 procenat godišnje. Takođe, sporazumom je bilo predviđeno da srpska strana plaća penale u visini od 1 procenta iznosa kredita ukoliko ne iskoristi sredstva na vreme.\nMinistarka saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović je na konferenciji za novinare u oktobru 2018. navela da je Srbija morala da plati kamatu zbog nepovučenih sredstava, što je državu, kako kaže, koštalo 4 miliona evra.\nPažnju evropskih zvaničnika privukao je prošle 2018. godine drugi projekat izgradnje železničke infrastrukture u Srbiji. Srbija je 2018. godine u Sofiji sa konzorcijumom kineskih kompanija potpisala ugovor vredan 943 miliona evra za gradnju treće deonice brze pruge Beograd - Budimpešta, projekta koji zajednički realizuju Kina, Mađarska i Srbija. Evropska komisija je tada ispitivala usklađenost železničkog projekta Beograd - Budimpešta sa zakonodavstvom Evropske unije.\n"Razumemo potrebe Srbije za investicijama i njene napore da iskoristi sve raspoložive mogućnosti za finansiranje unapređenja svoje infrastrukture. Važno je, međutim, da projekat podržava, a ne potkopava, napore Srbije da u potpunosti implementira evropske standarde i postane članica Evropske unije", piše u odgovoru zvaničnika Evropske komisije RSE na pitanje u vezi sa ovim projektom.\nZastarelim prugama Balkan ekspresa


Bogatstvo američkih domaćinstava dostiglo je historijski maksimum u drugom tromjesečju, pošto su njihovi bankovni računi bili napunjeni novcem od pomoći savezne vlade zbog krize COVID-19, pokazuje studija koju je objavila američka centralna banka (Fed).\nUkupno bogatstvo američkih domaćinstava i neprofitnih organizacija dostiglo je gotovo 119.000 milijardi dolara u tromjesečju između aprila i juna, što je najviši zabilježeni nivo, prenosi Beta, pozivajući se na AFP.\nTo je malo više od prethodnog rekorda, od nešto preko 118.000 milijardi dolara, koliko je registrirano u posljednjem tromjesečju 2019. godine, kada je privreda SAD-a bila na vrhuncu, nakon deset godina rasta.\nMeđutim, pandemija koja je pogodila zemlju od marta i primorala vlasti da uvedu mjere izolacije utjecala je da je bogatstvo domaćinstava palo na 111.000 milijardi dolara u prvom tromjesečju ove godine.\nSituacija bi mogla biti manje ružičasta u trećem kvartalu.\nDug firmi porastao za 14 posto\nFinansije Amerikanaca se pogoršavaju jer su čekovi pomoći već isplaćeni, neki nezaposleni nemaju više prava na naknadu za nezaposlenost nakon šest mjeseci neprekidne pomoći, a milioni ljudi još nisu našli posao.\nBijela kuća i članovi Kogresa, koji već skoro dva mjeseca raspravljaju o ovoj temi, ne uspijevaju se složiti oko novog plana ekonomske pomoći.\nKada je reč o firmama koje su morale prekinuti aktivnosti i kasnije ponovo početi raditi, ponekad djelimično ili usporeno, njihov dug je porastao za 14 posto na godišnjem nivou, usporavajući malo u odnosu na drugo tromjesečje, kada je skok bio 18,4 posto.\nAmerička vlada potrošila je hiljade milijarde dolara od kraja marta da pomogne domaćinstvima i firmama da se suoče s krizom korona virusa.\nDug vlade je skočio za 58,9 posto u drugom tromjesečju, poslije rasta od 11,4 posto u prvom tromjesečju.\nU 2019. godini državni dug je porastao 6,7 posto.


DUH TURSKE U BEOGRADU: Nedelja turske kulture u organizaciji Instituta Yunus Emre : Nadlanu.com\nDUH TURSKE U BEOGRADU: Nedelja turske kulture u organizaciji Instituta Yunus Emre\nObjavljeno 7. okt 2019. / 09:15:15\n"Nedelja turske kulture" u organizaciji Instituta Yunus Emre, počeće izložbom "Gobekli Tepe od davnina do danas" čijem će otvaranju na Kalemegdanu 8. oktobra u 12:30 časova prisustvovati supruga predsednika Republike Turske gospođa Emine Erdogan.\nFotografije na izložbi će prikazati istorijski put od otkrića do danas i monumentalne građevine Gobekli Tepea.\nIzložbu će pratiti i predstavljanje turske kuhinje "Put pšenice dug 12.000 godina" sa šefom Omur Akorom kao i program baziran na upotrebi igračaka inspirisanih Gobekli Tepeom u sklopu dečjeg festivala "Hajdemo napolje".\nOsim predstavljanja jednog od najstarijih lokaliteta Gobekli Tepe, Institut Yunus Emre je pripremio niz zanimljivih kulturnih manifestacija: 9. oktobra 2019. godine sa početkom od 15 časova u Galeriji SULUJ (Terazije 26/II) biće otvorena izložba keramike "Civilizacije Anadolije". Izložbu čine predmeti iz ličnih kolekcija dr Sidike Sibel Sevim, profesora na Univerzitetu Anadolija i dr Džemaletin Sevima.\nStudenti Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu sa odseka keramika biće deo zajedničke radionice. Šef i autor knjiga o kulinarstvu Ali Aćikgul i šef Idris Guler u Metro Horeca centru na radionici turske kuhinje predstaviće 9. oktobra 2019. godine sa početkom od 17 časova bogatstvo turske kuhinje i njene gastronomske kulture.\nIzložba koja prikazuje kulturne i istorijske vrednosti Jugoistočne Anadolije "Od davnina do današnjice" biće otvorena 10. oktobra 2019. godine. Posetioci će moći da je pogledaju do 23. oktobra 2019. godine. Koncert "Duh Anadolije" održaće se 10. oktobra 2019. godine u koncertnom salonu Beogradske filharmonije. Čelista Ugur Išik će izvesti melodije svih civilizacija koje je Anadolija ugostila.\nČelista Išik će u okviru manifestacije "Nedelja turske kulture" održati muzički master klas u prostorijama AKUD Ivo Lola Ribar kome će prisustvovati ovdašnji čelisti. Beograd je otvorio svoja vrata za istoriju, kulturu, muziku, gastronomiju Turske.\nInstitut Yunus EmreNedelja turske kulture