Francuska u potrazi za jačanjem prisustva na istoku Sirije - Global Defence\nFrancuski vojnici (foto: AFP/ilustracija)\n28/04/2021 Saša Radomirović 0\nOd početka građanskog rata severoistok Sirije mahom je bio prepoznatljiv po bitkama koje su se od te 2011. godine na tom području vodile. Prvo između provladinih snaga i tadašnjih pobunjenika, a kasnije po prisustvu takozvane Islamske države i bitkama koje su se vodile između njih i Kurda potpomognutih od koalicije predvođene SAD.\nPorazom militanata ove zloglasne terorističke organizacije, makar u frontalnom smislu gledano, tu oblast zaposednuli su razni akteri. Veći deo ostao je pod kontrolom koalicije Sirijskih demokratskih snaga (SDF) većinskih sačinjenih od Kurda, dok je onaj severozapadni u rukama turske vojske koja je to zauzela u operaciji protiv Kurda ironično nazvanoj „Proleće mira“.\nKoalicija SDF za svoj opstanak na istoku Sirije duguje zapadnim zemljama, prevashodno SAD koje imaju najjače prisustvu u tom regionu. Razlog njihovog podržavanja može se prevashodno naći u geostrateškoj poziciji ovog dela Sirije. Njegovu važnost prepoznali su i Rusija, Iran, Turska, ali i Francuska koja ovu oblast kroz saradnju sa Kurdima vidi kao mogućnost za jačanje svoje pozicije i ostvarivanje određenih geopolitičkih interesa.\nLokacija na kojoj se nalaze francuski vojnici\nTako je početkom aprila za mnoge u iznenadnu posetu na severoistok Sirije doputovao francuski izaslanik koji se očekivano sastao sa predstavnicima Kurda i Arapa iz ovog dela. Već sredinom aprila usledila je nova poseta, ovoga puta delegacije Ministarstva spoljnih poslova Francuske. Mesto susreta, slučajno ili ne, bio je Kamišli i to baš u trenutku kada u tom delu vlada izrazita napetost između kurdskih milicija i provladinih snaga koje drže jedan deo ovog mesta.\nFrancuska će sasvim sigurno pokušati što je moguće više da se pozicionira u Siriji\nKurdski predstavnici kako oni iz sastava Demokratske unije (PYD), ali i Kurdskog nacionalnog saveta dobili su tom prilikom poziv da posete Pariz i sastanu se sa predsednikom Makronom. Takav poziv otvorio je ne samo vrata za produbljivanje međusobne saradnje, već i eventualno novu etapu u Francuskoj spoljnoj politici u ovom regionu.\nFrancuski interesi za Siriju nisu novost, oni su u manjem ili većem obimu bili izraženi tokom čitavog prošlog veka, ali kada je reč o period od početka građanskog rata, može se reći da je 2015. godina bila neki novi početak. To im je omogućilo formiranje pomenute koalicije SDF, koja je pored SAD veliku podršku crpila i od Francuske, kako u vojnom smislu kroz pobede nad takozvanom Islamskom državom, ali i političkom.\nPariz u ovom momentu na tlu sirije ima oko 200 vojnika koji su raspoređeni kod brane Tišrin južno od Manbiža, gde se ujedno nalaze i američke trupe. Njihova uloga, makar prema tvrdnjama zvaničnih vlasti, ogleda se u pružanju obuke kurdskim borcima, ali ne i direktnim uključivanjem u borbene zadatke.\nDublje uključivanje Francuske dolazi ujedno u momentu kada SAD preispituju svoje dalje prisustvo u ovoj zemlji\nPrisustvo Francuskih vojnika u Siriji, ali i Makronov poziv Kurdima za bilateralni susret ukazuje da Francuska u vremenu koje dolazi ima za cilj jačanje prisustva ne samo u Siriji već i šire. Krajnji istok Sirije, koji godinama unazad nije pod kontrolom Asadovih trupa, ne samo što je geostrateški važan, već je i bogat naftnim resursima što ga čini dodatno interesantnim.\nFrancuski i američki vojnici u Siriji\nSaradnja sa Kurdima bi mogla tako ujedno da obezbedi francuskim naftnim kompanijama određene projekte, ali i drugim firmama na polju obnavljanja infrastrukture koja je znatno uništena kao posledica rata.\nDublje uključivanje Francuske dolazi ujedno u momentu kada SAD preispituju svoje dalje prisustvo u ovoj zemlji i kada je ujedno broj vojnika značajnije manji nego što je to bilo pre nekoliko godina. Iako Francuska i SAD dele zajedničko viđenje u pogledu vladajućeg režima u Damasku na čelu sa Asadom, na terenu je ujedno i međusobna borba za uticaj, isključivo na krajnjem istoku Sirije. Dodatno bitnim ovaj region za Francusku čini i to što je tradicionalno francusko prisustvo u Libanu znatno manje, s obzirom na sve izraženiji uticaj Irana u ovoj zemlji.\nFrancuska će sasvim sigurno pokušati što je moguće više da se pozicionira u Siriji, a jačina te pozicije zavisiće prevashodno od tog koliko su SAD zainteresovane da to prihvate. Iako SAD mogu biti u pojedinim segmentima otežavajući faktor za Francusku, američko eventualno potpuno napuštanje Sirije ne bi išlo u prilog Parizu.\nU tom sučaju to bi značilo da bi ona morala da podnese daleko veći teret, prevashodno u vojnom smislu kroz uključivanje u borbu protiv ćelija takozvane Islamske države, pomoć Kurdima, ali i kroz odvraćanje iranskog, turskog i ruskog uticaja.\nTagovi:Francuska Kurdi SAD Sirija\nAl Bagdadi – poslednji čin


Priprema li Dodik javnost u RS-u za NATO? - Infosvijet\nIstina, dan ranije i portparol Saveza nezavisnih socijaldemokrata Radovan Kovačević iznio je tvrdnju da ova stranka “nema ništa protiv saradnje Bosne i Hercegovine s NATO-om uz naglasak da ta saradnja ne treba da ide u smjeru punopravnog članstva u ovom savezu”.\n”Bosna i Hercegovina već sarađuje s NATO-om na nivou IPAP-a (Individual Partnership Action Plan) s tim što taj sporazum ističe u decembru ove godine. Naš stav je poznat, mi nemamo ništa protiv saradnje s NATO-om, ali smatramo da ta saradnja ne treba da ide da mi postanemo član NATO-a. U tom smislu, ostajemo potpuno privrženi Rezoluciji o vojnoj neutralnosti koja je donesena u NSRS. Nemamo ništa protiv da postoji ta saradnja i da se dogovara na godišnjem nivou, ali bilo koja vrsta sporazuma o saradnji s NATO-om mora jasno naznačeno da to ne podrazumijeva MAP i taj sporazum mora da podrazumijeva i to da jasno bude naglašeno da to ne podrazumijeva put za članstvo u NATO”, rekao je tada Kovačević.\n”To je SNSD-ov prijedlog i način na koji je saradnja s NATO-om prihvatljiva SNSD-u. Podrazumijeva da saradnja s NATO-om bude na onom nivou na kojem trenutno s NATO-om sarađuje Republika Srbija i to je nešto s čim mi nemamo problem”, zaključio je Kovačević.\n”BiH danas ima MAP. Ono što se očekuje od BiH sada je da se dostavi Godišnji nacionalni program”, naveo je Mašović.\n”Ali, u dobro poznatom maniru svaka na svoj način ne propuštaju priliku da jedne druge optuže za promjenu stavova, lažni patriotizam i prodaju nacionalnih interesa srpskog naroda. U stvarnosti stvari stoje mnogo drugačije i prozaičnije”, navodi Latinović koji se ovaj put pojavio u ulozi politologa.\nMeđutim, Latinović ispravno primjećuje kako je specifičnost puta BiH u NATO sadržana i u činjenici da je BiH svoje opšte opredjeljenje za punopravno članstvo u NATO-u kao krajnji cilj unijela i u Zakon o odbrani BiH, ”što ovom procesu daje element obaveznosti koja se ne sreće u drugim zemljama”.\nNaime, u članu 84. pod naslovom “Aktivnosti za prijem u NATO” Zakona o odbrani BiH usvojenom 2005. godine stoji: “Parlamentarna skupština, Vijeće ministara BiH, Predsjedništvo, te svi subjekti odbrane, u okviru vlastite ustavne i zakonske nadležnosti, provest će potrebne aktivnosti za prijem BiH u članstvo NATO-a”.\n“Živimo u geopolitičkim okolnostima koje ne trpe neopredjeljivanja i neutralnost. Mali narodi i zemlje stavljeni su na iskušenja za integrisanja u šire političke i vojne strukture. Nije li za ovako težak izbor poželjan i potreban razuman i racionalan nacionalni konsenzus svih političkih snaga u RS? Zar rasprave u vezi s ovako kompleksnim pitanjima, kojima se dugoročno određuje budućnost RS i srpskog naroda s ove strane Drine, ne bi trebalo da se vode otvoreno, slobodno i demokratski, s više znanja, stručnosti, različitih mišljenja i međusobnog respekta, u cilju iznalaženja najboljih rješenja?\nZašto kod nas u RS u javnim medijima možemo čuti samo stavove protivnika članstva BiH u NATO-u, a ne i zagovornike eventualnog drugačijih mišljenja? Mislimo li da ćemo monopolom političkog mišljenja doprinijeti boljem razumijevanju pozicije RS i njenih interesa, kod vlastitih građana, drugih strana i međunarodne javnosti? Prije bi se reklo da tako samo ponavljamo stare greške iz prošlosti, ovaj put praveći nove!”, zaključio je Latinović.\nDodik: Razlika između mene i Ivanića na izborima će biti 123.000…


Press Online :: Srbija :: Rajaner "napada" i BG: "Konstantin" nema kapacitet / print=true\nRajaner "napada" i BG: "Konstantin" nema kapacitet\nBeograd -- Predstavnici niskobudžetne aviokompanije Rajaner razgovarali su sa zvaničnicima Vlade Srbije o planovima za proširenje poslovanja u Srbiji\nPremijerka Srbije Ana Brnabić nedavno je rekla da na sastanku sa predstavnicima Rajanera bilo razgovora o tome kako bi ta kompanija mogla da proširi svoje operacije i o načinu na koji može dalje da se unapredi saradnja, preneo je specijalizovani portal "Exyuaviation".\n"Trenutno radimo na tome, ali takođe ćemo da nastavimo da podržavamo našeg nacionalnog avioprevoznika", kazala je Ana Brnabić, navedeno je na portalu.\nTo je saopšteno nekoliko nedelja nakon što je srpska ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović rekla da bi na beogradskom aerodromu "Nikola Tesla", od početka koncesije fancuske firme "Vansi erpor" krajem septembra, trebalo da bude više letova niskotarifnih aviokompanija, piše Exyuaviation.\nAviokompanija Rajaner zepočela je poslovanje u Srbiji 2016. uvođenjem letova na niški aerodrom "Konstantin Veliki", odakle sada ima polaske ka pet destinacija, navedeno je na portalu.\nDirektor komercijale Rajanera Dejvid Obrajan rekao je prošle godine da ta aviokompanija veruje da srpsko tržište ima veliki potencijal.\nKako navodi Exyuaviation, Vlada Srbije je ranije saopštila da postoji interesovanje pojedinih aviokompanija da uspostave bazu u Nišu.\n"Aerodrom (u Nišu) nema kapacitet da deluje kao baza, ipak to će se promeniti završetkom nekoliko tekućih projekata. Postoji interesovanje aviokompanija za uspostavljanje baze, ali moramo najpre da završimo neke stvari. Nadamo se da će planirane investicije biti završene", saopštila je Vlada Srbije, dodaje se na portalu


Ovo je rat: Ruski savez udara na opijumske ubice koje gaji NATO — spremna i Srbija - Sputnjik Srbija\n12:09 16 Jun 2021\n07:23 06.12.2017 (osveženo 07:29 06.12.2017) Preuzmite kraći link\nRusija je pozvala NATO da usaglasi zajednički pristup za borbu protiv narko terorizma, odnosno trgovine narkoticima iz Avganistana.\nLavrov: Ne možemo da dozvolimo liberalizaciju narkotika\n„Ne možemo da dozvolimo da podlegnemo pritisku međunarodnog kriminala, razvijemo belu zastavu i otvorimo vrata totalnoj liberalizaciji narkotika“, izjavio je ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. On je upozorio da prihodi od droge i preplitanje trgovine narkoticima s terorizmom potkopavaju međunarodnu bezbednost i stabilnost.\nProcenjuje se da je proizvodnja opijuma u Avganistanu porasla sa 8.000 hektara 2001. godine, na 200.000 hektara prošle godine. Dakle, od kada je NATO, kako pojedini smatraju, izvršio invaziju u Avganistanu, proizvodnja opijumskog maka porasla je 25 puta.\nAleksandar Špunt, direktor ruskog Instituta za instrumente političke analize, za Sputnjik kaže da je povećanje proizvodnje droge u Avganistanu zapravo jedan od rezultata američke intervencije. Naravno da se ne radujemo neuspehu Amerikanaca, ali to je istina koju treba reći, kaže on.\n„Da su ispunili određene ciljeve, svima bi bilo lakše. Iako nisu u savezničkim odnosima, ODKB i koalicija sa Amerikom na čelu imaju zajedničkog neprijatelja u Avganistanu, jer se radi o globalnoj bezbednosti. Nažalost, za razliku od Sirije, u Avganistanu SAD i ODKB nemaju nikakvu saradnju, čak ni razmenu obaveštajnih podataka, a zbog nesposobnosti SAD da reše probleme u toj zemlji, teret odgovornosti za bezbednost u regionu pada na leđa ODKB-a“, kaže sagovornik Sputnjika.\nAvganistanska policija obezbeđuje konfiskovani heroin u policijskoj stanici u Džalalabadu.\nKako bi sprečio prelivanje terorizma ODKB je 2009. godine formirao Specijalne snage za centralni azijski region, jer je bio svestan da glavna pretnja bezbednosti dolazi iz Avganistana. Sagovornik Sputnjika iz Moskve kaže da Rusija ima dugu granicu sa Avganistanom, objašnjavajući da Tadžikistan, Uzbekistan, Kirgizija i Kazahstan skoro da nemaju međusobnih granica.\n„Može se reći da je avganistansko-tadžikistanska granica u bezbednosnom smislu ruska, tamo su raspoređeni i ruski graničari. Oni su, kao i uopšte vojnici ODKB-a, poslednja linija odbrane Evrope kada je reč o sprečavanju puteva droge iz Avganistana. ODKB se bori protiv prometa droge tako što jača granice i sprečava narko bande da uđu na teritoriju Centralne Azije. Ne radi se o torbi ili automobilu sa narkoticima, nego o karavanima kamiona sa drogom, u pratnji naoružanih bandita, koji pri tome često imaju i teško naoružanje“, objašnjava Špunt.\nOn dodaje da takvi karavani nisu retkost na teritoriji Avganistana, gde se površine zasejane opijumskim makom mogu uporediti sa teritorijom nekih evropskih zemalja.\n„To je realnost Avganistana. Da nije bilo ODKB-a, to bi bila realnost Centralne Azije, južnih regiona Rusije, štaviše — Evrope“, kaže Špunt.\nBeloruski pripadnik ODKB-a tokom radio-elektronske kontrole granice.\nPolitikolog Božidar Knežević, stručnjak za ODKB, kaže da presudnu ulogu tog saveza u borbi protiv narko trafikinga pokazuju i izveštaji kancelarije Ujedinjenih nacija za kontrolu narkotika.\n„Iako je sad Avganistan pod kontrolom međunarodnih snaga, tamo se i dalje uvećavaju polja maka i proizvodnja narkotika. Prema nekim izvorima čak 50 odsto avganistanske proizvodnje transportuje se po takozvanom ’Severnom putu‘, preko zemalja Centralne Azije u Rusiju, ali i u Zapadnu Evropu“, kaže Knežević.\nOn dodaje da ODKB još od 2003. godine izvodi kompleksne operativno–preventivne akcije koje su simbolično nazvane „Kanal“.\n„Cilj je otkrivanje i blokiranje nelegalnog transporta narkotika i njihovog prebacivanja po ’Severnom putu‘, a delom i ’Balkanskom putu‘, na kojem se nalazi i naša zemlja. Rezultati su impozantni. U poslednjih 14 godina presečeni su brojni kanali dopremanja, zaplenjeno je preko 300 tona raznih narkotika, najviše opijuma, a pored droge zaplenjeno je i više od 11.000 komada raznog oružja“, objašnjava Knežević.\nPolja opijuma u Avganistanu.\nOn dodaje da se sve operacije sprovode uz strane posmatrače, predstavnike Ujedinjenih Nacija i OEBS-a. Bili su tu i predstavnici SAD, samo 2003. godine, a poslednjoj operaciji koja je sprovedena u oktobru prisustvovale su i zemlje-posmatrači ODKB-a, među njima i Srbija, ali i predstavnici Kine, kaže sagovornik Sputnjika iz Beograda.\n„Jako je značajno ovo pomenuti, jer mi se nalazimo na ’Balkanskom putu‘. Mislim na iskustva ODKB-a u saradnji sa Srbijom, koja se u poslednjih nekoliko meseci pojačava. Značajno je da ta iskustva i mi primenimo u preventivi i sečenju kanala droge i svega što ide uz njih“, kaže on.\nKnežević dodaje da je javna tajna da jedan krak puta droge iz Avganistana vodi na Kosovo i Metohiju. Pretpostavlja se da se deo narkotika prerađuje na teritoriji Srbije, koja nije pod kontrolom naše policije, a zatim šalje dalje, ka Zapadnoj Evropi.\nČlanice ODKB-a koje se graniče sa Avganistanom većinski su muslimanske zemlje u kojima se organizacija bori protiv vrbovanja za DAEŠ, a nakon njegovog poraza u Siriji i Iraku, lideri terorista su se preselili u Avganistan. Zbog toga u ovoj zemlji dolazi do ozbiljnih oružanih okršaja između pristalica DAEŠ-a i pripadnika pokreta „Taliban“, objašnjava Aleksandar Špunt.\n„O tome se u Evropi malo zna, ali na teritoriji Avganistana se vodi nekoliko ratova, rat zapadne koalicije i legitimne vlasti u Kabulu protiv talibana i DAEŠ-a nije najveći rat na tom prostoru. Kakve to veze ima sa ODKB-om? Da nije bilo tog saveza, preko južne granice bivšeg SSSR-a bi se prebacivala ne samo droga, nego i pripadnici paravojnih formacija. ODKB je zapravo ’zaključao‘ narkotike i teroriste u Avganistanu“, kaže Špunt.\nDok u toj zemlji raste proizvodnja maka pod patronatom NATO-a, koji se ne obazire na pozive Rusije za zajedničku borbu protiv terorizma i narko bandi, uporedo se dešava još jedna proces.\nOd američke intervencije u toj zemlji broj izbeglica iz Avganistana u Evropu porastao je 25 puta. Najveći broj njih pobegao je od užasa rata koji štiti proizvodnju opijuma. U proizvodnju droge uključeno je oko 400.000 ljudi, a procenjuje se da su tri miliona Avganistanaca postali heroinski zavisnici.\nproizvodnja narkotika, međunarodni terorizam, mak, opijum, vojni savez, droga, bezbednost, granica, ODKB, UN, OEBS, NATO, Aleksandar Špunt, Božidar Knežević, Kosovo i Metohija, Srbija, Avganistan


Odrzavanje higijene prostora - Ciscenje i odrzavanje objekata SIS FAMILY\nPublished by npkadmin on March 30, 2020 March 30, 2020\nUbrzan tempo života, to je nešto što u poslednje vreme zaista često čujemo, tu frazu mnogi “krive” za opšti nedostatak vremena u mnogim porodicama bez obzira da li članovi porodice rade u vlastitom biznisu ili su zaposleni u drugim korporacijama. Ovaj nedostatak vremena se mahom odnosi na vreme koje umesto da porodica provodi zajedno ili u druženju sa prijateljima pojedini članovi takvo vreme troše na održavanje higijene prostora u kojem borave, odnosno u održavanju higijene doma, doma svojih roditelja ili poslovnog prostora ukoliko su i vlasnici svog biznisa.\nKako imamo sve manje vremena za sebe tako se pojavljuju i novi poslovi, otud se pojavila i potreba osnivanja kompanija iz oblasti FM (facility management). Naime kompanije koje se bave FM uslugom su kompanije koje zapravo pružaju sve na jednom mestu u vezi održavanja objekata, odnosno higijene u objektima. Naravno FM kompanija ima više oblasti u kojima deluje obzirom da današnji standardi gotovo da brišu manje firme koje pružaju samo jednu od oblasti.\nNaša kompanija pruža uslugu održavanja poslovnih prostorija, domaćinstava kao i uslugu iz oblasti kućne nege starijim licima.\nOve delatnosti nam omogućavaju da upravo klijentima koji su vlasnici biznisa budemo od najveće pomoći tako što ćemo im omogućiti da kompletnu higijenu poslovnog i stambenog prostora, i ukoliko je potrebno brigu i negu o starijim licima prepuste nama.\nNaravno i svi drugi koji usled svojih dnevno poslovnih aktivnosti nisu u mogućnosti da sami održavaju higijenu prostora su osobe koje mogu računati na našu profesionalnost.\nKućna nega za stara lica Kućna nega i koliko je neophodna ova vrsta usluge, ko je sve pruža i na šta treba da obratimo pažnju. Obzirom da su demografski trendovi jako nepovoljni i neumoljivo klize Read more…


System Shock skupio preko 900.000 dolara na Kickstarteru | BiGportal.ba\nSystem Shock skupio preko 900.000 dolara na Kickstarteru\nObjavljeno dana: July 11, 2016\nNight Dive Studios je dostigao zacrtanu sumu tokom svoje Kickstarter kampanje za System Shock Remastered. Igra je 9. jula skupila preko 905.000 dolara, a preko 14.000 ljudi je podržalo razvoj ove igre.\nU trenutku pisanja ove vesti, igra je skupila oko 937.000 dolara, a do kraja kampanje na Kickstarteru je ostalo još 17 dana. Ono što sada sledi u igri jesu “produženi ciljevi”, koji uključuju: moderno upravljanje inventarom, moderne kontrole, nove zagonetke, ažurirani nivoi, modovi težine u igri. Ukoliko igra dostigne 1,7 miliona dolara, developerski tim će dodati komadanje neprijateljskih udova, više zagonetki, podešavanja za tipove oružja i municije, RPG progres, Hardcore mode i drugo.\nOno što je sigurno, System Shock Remastered se dešava i fanovi ove igre (koja je bila veliki hit devedesetih godina) mogu sa uživanjem da prate njen progres i da čekaju njenu objavu.\nEnglezi opet divljali: Eksplozija, flaše, suzavac…\n“Ovi izbori su posljednji voz za pravednu Srbiju”\nKim Bejsindžer kao voštana figura na premijeri filma “50 nijansi mračnije”\nŽinola u komi pošto je kolabirao na terenu\nPatrijarh: Što prije obnoviti hram u Njujorku


Dojče banka najveća banka u Evropi – Bankar.me\nNjemačka Dojče banka, koja povećava imovinu dok druge finansijske institucije rade suprotno, prestigla je francusku BNP Paribas i postala najveća banka u Evropi.\nVrijednost imovine Dojče banke je tokom 2011. porasla za 14 odsto na 2,16 biliona (hiljada milijardi) evra, pa je tako prvi put u posljednjih pet godina postala najveća evropska banka koja kotira na berzama.\nKad u maju odstupi sa pozicije izvršnog direktora Dojče banke, Jozef Akerman će iza sebe ostaviti vrijednost imovine za oko 40 odsto veću u odnosu na 2006. godinu, a koja je sada jednaka 80 odsto njemačkog bruto domaćeg proizvoda.\nOd 21. decembra, kad je Evropska centralna banka odobrila prvu rundu trogodišnjih kredita evropskim bankama kako bi spriječila kreditnu krizu, akcije Dojče banke su dobile na vrijednosti čak 37 odsto, u poređenju sa rastom berzanskog indeksa evropskih banaka i finansijskih usluga od 20 odsto.\nTa banka može da ima manje rezervnog kapitala od ostalih evropskih banaka i da više pozajmljuje kako bi povećala profit zato što njeni klijenti vjeruju da njemačka vlada nikad ne bi dopustila njen bankrot, ističu analitičari.\nTo potvrđuje i podatak prema kojem osiguranje od bankrota Dojče banke košta manje od osiguranja bilo koje druge banke među deset najvećih u Evropi, osim HSBC-a.\nPored toga, bonitetna agencija Fič je u decembru potvrdila banci “stabilnu prognozu” kreditnog rejtinga, navodeći kao razlog sposobnost i spremnost države da podrži tu banku.\nPOJMOVIBanke Deutsche Bank Njemačka\nPrevious Onogošt ide u stečaj\nSljedeći Nekretnine u SAD jeftinije 34 odsto


Pristalice vlasti i opozicije i danas u Minsku: Lukašenkov sin pozvao na jedinstvo - Sputnjik Srbija\n04:53 23 April 2021\nPristalice vlasti i opozicije i danas u Minsku: Lukašenkov sin pozvao na jedinstvo\n21:51 28.08.2020 Preuzmite kraći link\nU Minsku su završeni protesti, na kojima su se večeras uglavnom okupile pripadnice ženskog pola, protestujući protiv nasilja, saopštava dopisnik Sputnjika. Takođe su završene i manifestacije, koje su u Minsku održane u znak podrške predsedniku Aleksandru Lukašenku.\nNa večerašnjem opozicionom protestu je učestvovalo oko 400 ljudi.\nProtest je počeo oko 18.00 po srednjoevropskom vremenu na Trgu nezavisnosti u centru Minska. Okupljene su odmah okružili pripadnici specijalnih snaga i zahtevali su od demonstranata da se raziđu. Uhapsili su najmanje tri muškarca, dok žene i novinare nisu hapsili.\nDemonstranti su protestovali protiv rezultata predsedničkih izbora, a takođe su podržavali demonstrante koji su ranije povređeni zbog policijske primene sile.\nPolicija je večeras odvela fotoreportera RIA „Novosti“ Evgenija Odinokova do automobila bez registarskih tablica gde su mu proverili akreditaciju, a zatim ga pustili.\nPrema informacijama Centra za ljudska prava „Vesna“ privedena su dva Rusa, nedaleko od mesta gde su se održavali protesti opozicije. Takođe izveštava da je policija privela nekoliko demonstranata na Trgu nezavisnosti i da su među njima i novinari. Iz policije u Minsku nisu komentarisali ove navode.\nVečeras je na desetine ljudi učestvovalo u nekoliko sportskih manifestacija koje su se održale u Minsku u znak podrške predsedniku Aleksandru Lukašenku. Pod sloganom „Za Belorusiju!“ u Minsku su održane vožnje u kajacima i kanuima, marširanje konjice, kao i zajednička biciklistička trka u kojoj je učestvovao i stariji sin predsednika države – Viktor Lukašenko.\n„Dobro je kada postoje različita mišljenja. Ja sam uvek za to da imamo različita mišljenja. Ali kada je tvoja zemlja u teškoj situaciji, kada od toga zavisi sudbina zemlje, moramo biti ujedinjeni i moramo pokušati da idemo u pravom smeru“, rekao je Viktor Lukašenko, komentarišući političke protivnike, prenosi RT.\nOn je zajedno sa ostalim učesnicima prošao ulicama prestonice na biciklu. Učesnici su nosili sportsku odeću sa nacionalnim simbolima, kao i državne zastave u rukama.\nPored minske Hale sporta marširala je konjica sa zastavama, a rekom Svislač su zaplovili kajakaši i kanuisti. Na kraju dana kolona automobila prošla je ulicama Minska, a vozači su na taj način podržali predsednika Belorusije.\n„Lanac solidarnosti“ u Minsku: Počela hapšenja pristalica opozicije


Predsjedavajući Predsjedništva BiH primio delegaciju CK\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić primio je povodom Svjetskog dana Nedjelјe Crvenog krsta delegaciju Crvenog krsta u sastavu Rajko Lazić, predsjednik DCK BiH, Branko Leko, generalni sekretar DCK BiH, Namik Hodžić, generalni sekretar Crvenog križa FBiH i Đoko Mihajlović, generalni sekretar Crvenog krsta Republike Srpske.\nČlanovi delegacije upoznali su predsjedavajućeg Predsjedništva sa programskim aktivnostima organizacije, koje se prvenstveno odnose na promociju volonterskog rada, pomoć narodnim kuhinjama, pomoć stradalim od mina, edukaciju, dobrovolјno darivanje krvi, prikuplјanje i distribuciju humanitarne pomoći ugroženim kategorijama, pomoć u slučaju prirodnih katastrofa, a zasnovane su na temelјnim vrijednostima humanizma i solidarnosti koje Crveni krst promoviše.\nInformisali su ga i o sprovođenju mjera na rekonstrukciji objekta za smještaj sjedišta organizacije, koje su uglavnom finansirane sredstvima stranih donatora, što će značajno olakšati poziciju Društva u narednom periodu. Bilo je riječi i o poteškoćama s kojima se susreću aktivisti i rukovodstvo Crvenog krsta, među kojima su najveće nedostatak finansijskih sredstava i nedoslјednost u cprovođenju Zakona o Društvu Crvenog krsta/križa u BiH.\nIstičući značaj postojanja i djelovanja Crvenog krsta, koji je do sada potvrđen aktivnostima i rezultatima u mnogobrojnim prilikama, predsjedavajući Ivanić iskazao je punu podršku radu Društva. Predsjedavajući Predsjedništva BiH istakao je da je obaveza zvaničnika da, u okviru svojih nadležnosti, posvete pažnju i obezbijede uslove za sprovođenje njihovih humanitarnih, edukativnih i drugih aktivnosti. Dr Ivanić je izrazio nadu da će ubuduće teme vezane za rad Društva Crvenog krsta privući značajniju pažnju medija i javnosti.


UPŽ SRBIJE: Podrška rodnoj ravnopravnosti u biznisu - Nira Press\nPočetna » UPŽ SRBIJE: Podrška rodnoj ravnopravnosti u biznisu\nŽene čine 39 odsto ekonomski aktivnog stanovništva u Makedoniji i 25 odsto poslodavaca. Najveće interesovanje makedonskih preduzetnica vlada za započinjanje biznisa u sektoru usluga, a najvažniji faktori prilikom donošenja odluke su – početni kapital, podrška porodice, dobra biznis ideja i povoljna pravna regulativa\nUdruženje poslovnih žena Srbije održalo je 28. maja svoj redovni sastanak, a specijalne gošće ovom prilikom bile su En Mari Liroj, potpredsednica Svetske banke, koja je boravila u poseti Beogradu, njena koleginica Elen Goldštajn koja je u ovoj finansijskoj instituciji zadužena za Srbiju i zapadni Balkan, i Vera Jovanovska Tipko, ambasadorka Makedonije u Beogradu.\nGospođa Jovanovska Tipko je inače i bivša preduzetnica – vlasnik i bivši menadžer psihijatrijsko-terapeutskog centra. Članicama UPŽ Srbije ona je predstavila mogućnosti umrežavanja i saradnje između preduzetnica Srbije i Makedonije.\n– Žene čine 39 odsto ekonomski aktivnog stanovništva u Makedoniji i 25 odsto poslodavaca. Postoji veliko interesovanje žena za započinjanje sopstvenog biznisa, i to najviše u sektoru usluga, a najvažniji faktori prilikom donošenja ove odluke su – početni kapital, podrška porodice, dobra biznis ideja i povoljna pravna regulativa – rekla je makedonska ambasadorka.


DANILOVIĆ POTVRDIO: Uložićemo maksimalne napore da postignemo dogovor sa gospodinom Pešićem!\nradi se na realizaciji\nSve je izvesnije da će Svetislav Pešić postati novi selektor reprezentacije Srbije\nObjavljeno: 14.09.2021. 15:25h 15:34h\n"Uložićemo maksimalne napore da postignemo dogovor sa gospodinom Pešićem, koji je našoj košarci u prošlosti već doneo istorijske uspehe i trofeje. Iskreno, nadam se pozitivnom ishodu, a o rezultatima tih pregovora javnost ćemo obavestiti u najskorije vreme".\nU bogatoj trenerskoj karijeri Pešić je već obavljao funkciju selektora državnog tima sa kojim je 2001. osvojio zlato na Evropskom prvenstvu u Turskoj, a godinu dana kasnije i titulu svetskog prvaka u Indijanapolisu.\nTo je ujedno bila i poslednja zlatna medalja za reprezentaciju na velikim takmičenjima. Takođe, Pešić je kao selektor i sa reprezentacijom Nemačke bio šampion Evrope 1993. godine.\nSa klubovima u bivšoj Jugoslaviji, Nemačkoj i Španiji osvojio je čak 14 trofeja u domaćim takmicenjima, a na međunarodnoj klupskoj sceni ima pehare Evrolige, FIBA Evrokupa i Kupa Radivoja Koraća.\nOstao je upamćen i kao tvorac jedne od najtalentovanijih generacija na čelu sa Vladom Divcem, Aleksandrom Đorđevicem, Dinom Rađom i Tonijem Kukočem, sa kojom je 1987. godine u Bormiju stigao do titule juniorskog prvaka sveta.\nCRVENA ZVEZDA NE PUTUJE U GRČKU: Previše povreda da bi se rizikovalo!\nPROMENA NA ČELU KLS-A: Leon Deleon bivši, stigao novi direktor!\nRETRO DRES KOJI ĆE ODUŠEVITI GROBARE: Partizan će u četvrtak igrati u dresovima po uzoru na sezonu 2008/9! (FOTO)\nKOKOŠKOV BIVŠI: KSS i Igor sporazumno raskinuli saradnju!\nPredrag DanilovićSvetislav PešićKošarkaška reprezentacija SrbijeKošarkaški savez SrbijeKošarka\nTUGA: Preminuo izumitelj popularnog kućnog računara!\nOGLASILI SE IZ EPS-A: Delovi 8 beogradskih opština danas neće imati STRUJU!


Bosanci - Sputnjik Srbija\n07:46 13 April 2021\nCrnogorski ugostitelj: Sirotinja ne treba da letuje sa 200 evra, Bosanci samo troše asepsol /video/\nUgostitelji širom sveta imaju velikih problema, i vodi se borba za svakog turistu. Međutim, izgleda da i u takvoj situaciji ipak postoje mesta za kritikovanje malobrojnih gostiju. Takav je slučaj sa Ilijom Armenkom, turističkim radnikom i predsednikom zakupaca plaža u Crnoj Gori.\nDržavljani BiH okupirali Beograd na vodi\nNekoliko desetina državljana BiH kupilo je nekretninu u okviru Beograda na vodi, stambeno-poslovnog kompleksa u izgradnji u glavnom gradu Srbije.\nNasmejali region: Šlepanje automobila na bosanski način (video)\nVerovatno jedna od najneobičnijih metoda „šlepanja“ automobila viđena je na putevima u BiH.\nBosanci raspalili kolo na granci\nŠta rade Bosanci kad ih umori čekanje na graničnom prelazu...\nMasovne tuče Bosanaca i Poljaka u Berlinu\nPoslednjih dana u Nemačkoj izbilo je nekoliko masovnih tuča u kojima je učestvovalo više od 200 ljudi i i zbog kojih je intervenisalo oko 350 policajaca. U samo jednoj tuči, pre dva dana u Berlinu, 100 pripadnika javnog reda smirivalo je 70 članova bosanske i poljske porodice koje su se „zakačile“ na svadbi.


Italija najavila prve kovid-fri letove između Evrope i Amerike - CdM\nItalija će pokrenuti prvi vazdušni most “bez-kovida” (covid-free) između Evrope i Sjedinjenih Američkih Država za putnike čiji testovi na Kovid-19 su negativni, čime im se ukida obaveza 14-dnevnog karantina.\nKompanija Aeroporti di Roma (ADR) koja upravlja rimskim aerodromom Fjumićino objavila je danas da je postignut sporazum italijanske avio-kompanije Alitalija i američke Delta erlajns za specijalne letove između određenih sjevernoameričkih gradova i Rima od decembra.\n“Novi protokoli putovanja predviđeni eksperimentalno na letovima iz SAD za Fjumićino postepeno će biti predloženi putnicima od decembra”, navodi se u saopštenju.\nPredviđa se da putnici koji stižu sa aerodroma JFK u Njujorku i Njuarku i Atlante u SAD mogu da izbjegnu karantin obavezan za osobe koje dolaze iz SAD, ako urade test na koronavirus 48 sati prije polaska i još jedan pri slijetanju u Rim.\nTagsEvropa Italija koronavirus let Sjedinjene Američke Države SAD


Preduzeća sa juga Srbije ostvarila spoljnotrgovinsku razmenu od 1,7 mlrd USD u prvih 11 meseci 2015. - Edukaplus\nPreduzeća sa juga Srbije ostvarila spoljnotrgovinsku razmenu od 1,7 mlrd USD u prvih 11 meseci 2015.\nPreduzeća sa područja Nišavskog, Pirotskog i Topličkog okruga ostvarila su od januara do novembra 2015. spoljnotrgovinsku razmenu od 1,7 mlrd USD, što je u odnosu na isti period 2014. godine povećanje za 138 mil USD ili 9% , pokazuju podaci Regionalne privredne komore Niš.\n– Izvoz sa područja pomenuta tri okruga iznosio je 916 mil USD, i u odnosu na pretprošlu godinu povećan je za 8%, dok je uvoz iznosio 758 mil, što predstavlja povećanje u odnosu na prethodni rezultat za 11% – izjavio je za „Betu“ rukovodilac Ekonomskog sektora RPK Niš Vladan Stanojević.\nPrema njegovim rečima pokrivenost uvoza izvozom na području Nišavskog, Pirotskog i Topličkog okruga u prvih 11 meseci prošle godine bila je 121%, a u istom periodu na području čitave zemlje pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 72%.\nNajveći izvoznik sa područja koje obuhvata RPK Niš je kompanija „Tigar“ iz Pirota sa učešćem u ukupnom izvozu regiona od 32% , a za njim slede niški „Philip Morris“, prokupački „Leoni“ i „Grammer“ iz Aleksinca. Ove kompanije se takođe nalaze i na listi najvećih uvoznika.\nVrednost izvoza prvih deset firmi izvoznika sa ovog područja čini 82% ukupnog izvoza na regionu, dok vrednost najvećih 10 uvoznika čini 74% ukupno ostvarenog uvoza.\nKako je istakao Stanojević, ostvareni spoljnotrgovinski promet preduzeća sa ovog područja učestvuje sa 5,6% u ukupnom spoljnotrgovinskom prometu Srbije i to 7,2% u izvozu i 4,4% u uvozu.


Zemlje istočne i jugoistočne Evrope obavezuju se da će do 2030. godine obnoviti više od 4 miliona hektara zemljišta pod šumom | Aktuelno\nPokrenute 2011. godine od strane vlade Nemačke i Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN), globalni napori pokušavaju da do 2030. godine vrate 350 miliona ha degradiranog i obešumljenog zemljišta\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović i načelnik Direkcije za šumarstvo Ranko Kankaraš učestvovali su na ministarskom sastanaku o obnavljanju šumskih predjela ECCA30/Bonn Challenge u istočnoj i jugoistočnoj Evropi koji je održan juče. Sastanak predstavlja prvi pokušaj da se ojača politička posvećenost i unaprijedi saradnja na obnovi šumskog pejzaža u regionu.\nZemlje istočne i jugoistočne Evrope (Crna Gora, Srbija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Češka, Moldavija, Albanija, Severna Makedonija, Poljska, Slovačka, Slovenija, Turska, Ukrajina) preduzimaju hrabre akcije sa posvećenošću da obnove više više od četiri miliona hektara šumskog zemljišta do 2030. pod Globalnim bonskim izazovom, objavljeno je na ministarskom sastanku koji su organizovali UNECE i FAO u okviru Dekade UN -a za obnovu ekosistema.\nPokrenute 2011. godine od strane vlade Nemačke i Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN), globalni napori pokušavaju da do 2030. godine vrate 350 miliona ha degradiranog i obešumljenog zemljišta.\nStijović je istakao da Crna Gora trenutno radi na novoj Strategiji razvoja za narednih pet godina u kojoj će obnova šuma biti jedan od prioriteta.


Sutra počinju 512. dani Ajvatovice - Radio Ilijaš\nNaslovnica VIJESTI Sutra počinju 512. dani Ajvatovice\nSutra počinju 512. dani Ajvatovice\nOvogodišnja vjersko-kulturna manifestacija 512. dani Ajvatovice bit će svečano otvorena sutra na platou Musalle u Pruscu, s početkom u 19 sati, prenosi Anadolu Agency (AA).\nKako je saopćila Muslimanska informativna novinska agencija (MINA), programom je planirano da u okviru ovogodišnjih Dana Ajvatovice u nekoliko gradova Muftijstva travničkog od 17. do 28. juna bude održano oko 60 različitih vjerskih, kulturnih, edukativnih i humanitarnih sadržaja.\nAjvatovica je najveće dovište muslimana u Evropi i jedno od najstarijih u Bosni i Hercegovini, duboko ukorijenjeno u identitet Bošnjaka. Mjesto je susreta desetina hiljada muslimana iz BiH, regiona, Evrope i Azije.\nGeneralni medijski pokrovitelj ovogodišnjih Dana Ajvatovice je Media centar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nPrethodni članakPet miliona KM za razvoj turizma u Federaciji BiH\nNaredni članakPotpisan Sporazum vrijedan 291.000 KM, uvjeti na zaštićenim područjima u KS bit će poboljšani


Poziv za prijavu zaposlenih za stipendiranu mobilnost na Politehničkom Univerzitetu u Torinu (Italija)\nU skladu sa potpisanim inter-institucionalnim ugovorom za razmenu sa Politehničkim Univerzitetom u Torinu, zaposleni na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu mogu se prijaviti za stipendiranu mobilnosti i to:\n- staff mobility for training – trening mobilnost u trajanju od 14 dana.\nPotvrda/sertifikat o poznavanju engleskog/italijanskog jezika (min. B2 nivo)\nViše informacija o Politehničkom Univerzitetu u Torinu možete pogledati OVDE i OVDE.\n1. Mobilnost će se realizovati se u toku akademske 2018/19. godine, a u skladu sa dogovorom sa partnerskom institucijom.\n5. Po isteku roka za prijavu Komisija za selekciju kandidata vrši tehničku proveru svih prijava u skladu sa Pravilima i uslovima za selekciju studenata, nastavnog i nenastavnog osoblja Univerziteta u Kragujevcu kao i u skladu sa Erazmus+ Programskim vodičem i dostavlja rang listu prijavljenih kandidata Politehničkom Univerzitetu u Torinu.\n6. Politehnički Univerzitet u Torinu odlučuje o finalnoj selekciji kandidata u skladu sa odobrenim brojem stipendija namenjenih Univerzitetu u Kragujevcu.\nNapomena za slanje poštom: Prijava za Erazmus+ mobilnost, Torino


Od danas pojačana kontrola brzine na putevima - www.lobi-info.rs\nSuzana P. 1. aprila 2019., 11:48 5.8k Views\nU periodu od od 1. do 7. aprila predviđena je pojačana kontrola saobraćaja, odnosno merenje brzine kretanja vozila, koju sprovode pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave saobraćajne policije.\nKako se navodi u saopštenju, pripadnici saobraćajne policije angažovaće sve raspoložive uređaje za merenje brzine kretanja – ručne radare, radare u sistemima video nadzora i uređaje za merenje brzine u takozvanim „presretačima“, dok će na autoputevima biti merena i prosečna brzina kretanja vozila.\nPrilikom zaustavljanja svakog vozila koje prekorači dozvoljenu brzinu kretanja, dodatno će se kontrolisati i korišćenje sigurnosnih pojaseva, a pored toga svaki kontrolisani vozač biće alkotestiran.\nU sredu, 3. aprila, planirana je celodnevna akcija „Speed Marathon“, koja se sprovodi na svim evropskim putevima, tokom koje će na najvažnijim putnim pravcima biti neprekidno merena brzina, u trajanju od 24 časa.\nVažno je napomenuti da se neprilagođena brzina javlja kao ključni faktor u gotovo polovini saobraćajnih nezgoda sa stradalim licima.\nBrzinu ne treba da prilagodimo zbog policije i kazne koja sledi, već zbog nas samih i svih ostalih učesnika u saobraćaju.\nPrethodna objava Proteklog vikenda sugrađani iz Padinske sredili svoje naselje\nSledeća objava Oskarovski film „Slobodan i sam“ na Beldocs festivalu


Odgovor Poverenika za jezike Slaviše Mladenovića GracanicaOnline.Info\nOdgovor Poverenika za jezike Slaviše Mladenovića\nPosle jučerašnjeg otvorenog pisma naše redakcije Kancelariji poverenika za jezike i Misiji OEBS-a na Kosovu, a povodom dodele „nagrada za promovisanje dvojezičnosti“, odgovorio je Poverenik za jezike Slaviša Mladenović objašnjavajući koji su kriterijumi bili za donošenje odluke da među nagrađenima budu i Ministarstvo unutrašnjih poslova i Policija Kosova.\nMladenovićev odgovor u kome nedostaje samo objašnjenje zbog čega su mediji na jučerašnji događaj pozvani selektivno, objavljujemo u celosti.\npovodom Vaše jučerašnje reakcije na dodelu nagrada za promovisanje dvojezičnosti koje su uručene institucijama, osećam se dužnim da razjasnim detalje i kriterijume na osnovu kojih je napravljena selekcija dobitnika.\nKancelarija poverenika za jezike predano prati sve slučajeve kršenja jezičkih prava unutar institucija i redovno prati njihov rad. U svojim izveštajima, preporukama i javnim nastupima kontinuirano i bezrezervno izražavamo zabrinutost stanjem implementacije Zakona o upotrebi jezika.\nOEBS kao jedan od naših najaktivnijih partnera iz međunarodne zajednice je u koordinaciji sa našom kancelarijom i na osnovu izveštaja i preporuka koje smo uputili institucijama podržao konkretne aktivnosti za poboljšanje primene zakona o upotrebi jezika na strukturnom nivou. Pri odabiru dobitnika na ovogodišnjoj Ceremoniji dodele nagrada, KPJ i OEBS uzeli su u obzir otvorenost i spremnost određenih institucija za unapređenje trenutnog stanja, koje uistinu zahteva dodatna zalaganja, kao i pokretanje proceduralnih reformi unutar tih institucija.\nJučerašnjom dodelom nagrada, OEBS i KPJ ukazali su na institucije koje su pokazale najveću spremnost da unaprede trenutno stanje. Kako bi se zaista unapredilo stanje jezičnih prava unutar tih institucija, OEBS i KPJ se obavezuju na dodatna zalaganja i buduću saradnju u interesu promocije jezičnih prava.\nTokom prethodnih godina smo sa mnogim organizacijama civilnog društva i medijima u brojnim analizama i izveštajima zajedno ukazivali na nedostatak prevoda ili usluga na srpskom jeziku, pokazali samo da smo uvek spremni na saradnju i spremni da odgovaramo na pozive. Kao i do sada, ja sam otvoren za dalju saradnju u ovom smeru.\nTags: misija OEBS na Kosovu nagrada za promovisanje dvojezičnosti Odgovor Poverenika za jezike Slaviša Mladenović\nPrevious Posle nagrade za „dobre jezičke prakse“, saopštenje MUP-a na srpskom jeziku\nNext Opština Gračanica: Dodeljeno 10 grantova ženama preduzeticama u poljoprivredi\n26. januara 2022., 06:32


Drugi svetski rat i Jugoslavija: Martovski pregovori - mrlja u partizanskoj borbi ili mudar strateški potez - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Drugi svetski rat i Jugoslavija: Martovski pregovori – mrlja u partizanskoj borbi ili mudar strateški potez\nDrugi svetski rat i Jugoslavija: Martovski pregovori – mrlja u partizanskoj borbi ili mudar strateški potez\nBBC News na srpskom11.03.2021. 13:37\nVrhovni komandant Josip Broz Tito u takvoj, gotovo bezizlaznoj situaciji, donosi jednu od najtežih i najkontroverznijih odluka – da pošalje na pregovore sa Nemcima trojicu saboraca od poverenja.\n„Međutim, ovo rešenje Vrhovnog štaba shvatio sam kao ratno lukavstvo koje je trebalo da nas oslobodi nemačkog pritiska koji je pretio da nam onemogući prebacivanje naših ranjenika na levu obalu Neretve“, izjavio je svojevremeno Vladimir Vlatko Velebit o martovskim pregovorima.\n„Kao nominalni povod je navedena namera da se nastavi razmena zarobljenika, koja je otpočela još u avgustu prošle godine“, govori za BBC na srpskom istoričar Gaj Trifković, autor knjige Pregovori s đavolom: razmjena zarobljenika u Jugoslaviji 1941-1945 (Parleying with the Devil: Prisoner Exchange in Yugoslavia, 1941‒1945).\nCiljevi su, između ostalog, bili i „postizanje trenutnog primirja“ kako bi se većini Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije (NOVJ) i Centralnoj bolnici omogućio „prelazak preko Neretve, obračun sa četnicima i prodor prema Crnoj Gori, bez straha od gonjenja“.\nPregovori su se vodili tokom vojne operacije sila Osovine – Vajs, poznatije kao Četvrta neprijateljska ofanziva, u okviru koje se vodila bitka na Neretvi.\nPrema istoričaru Gaju Trifkoviću, predstavljala je „dotad najozbiljniji pokušaj da se jednim udarcem uništi glavnina Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije i time osigura jadransko zaleđe u slučaju savezničkog iskrcavanja“.\nPočetak operacije, krajem januara 1943. obeležilo je neprijateljsko osvajanje Bihaćke republike – teritorije pod upravom partizana, koja se prostirala na području zapadne Bosne i delova Dalmacije, Like, Korduna i Banije.\n„Ovo predstavlja ozbiljan problem, jer tuda prolazi jedini iole dobar put za istočnu Hercegovinu, sledeći cilj Glavne operativne grupe Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije (NOVJ) i Centralne bolnice“, kaže Gaj Trifković, istoričar iz Sarajeva.\nPosle neuspelog proboja kod Konjica i vesti da su na levoj obali Neretve četnici, Tito donosi „ishitrenu odluku da poruši mostove“, ne bi li se tako osigurao od moguće pretnje.\n„Na sad već potpuno zatvoren ,kotao’ sa severa i severozapada nadiru Nemci i oružane snage Nezavisne države Hrvatske (NDH), dok sa istoka i juga dolaze četnici i Italijani“, dodaje Trifković.\nTada je zarobljen major Artur Štreker koji je tako postao „kec u rukavu“ u pregovorima koji će uslediti.\nMeđutim, ni ovaj potez nije bio dovoljan da se izvuku iz ove neprilike, pa je Tito odlučio da se „posluži diplomatijom“.\nU pregovaračku misiju su poslati Vladimir Vlatko Velebit, kao dobar pregovarač, Milovan Đilas – član Vrhovnog štaba i Centralnog komiteta KPJ i Koča Popović, komandant Prve proleterske divizije.\nĐilas, odnosno Miloš Marković kako mu je glasio pseudonim, bio je isprva glavni u delegaciji i pregovore je vodio, kaže Trifković „u skladu sa ,linijom’ koju je Tito usmeno izložio“.\nZbog skrivenog identiteta pribojavao se da ga ne otkrije, ali kako je kasnije pisao, „ili ga nije prepoznao, ili ga nije hteo odati“.\n„Kad sam ušao u jednu apoteku da kupim četkicu za zube, kasirka me je prepoznala i začuđeno uzviknula: ‘Zar ste Vi ovde, gospodine doktore, pa ja sam čula da ste Vi u partizanima'“, pisao je Velebit, navodi se u knjizu Martovski pregovori 1943, autora Miša Lekovića.\nNemački opunomoćeni general u NDH – Glez fon Horstenau, sa kojim se tamo sastao, rekao mu je da zna da je on „zagrebački advokat, sin generala Ljubomira Velebita“, ali su mu i pored toga dozvolili da poseti roditeljsku kuću.\n„Šta je navelo Nemce da prema meni zauzmu tako korektan stav – teško je objasniti.\n„Oni su obojica bili oficiri u austrougarskoj vojsci, u kojoj je bio jako razvijen kastinski osećaj povezanosti među pripadnicima oficirskog kora“, pisao je Velebit.\nNekoliko dana kasnije – 20. ili 21. marta, Đilas i Velebit se ponovo vraćaju u Zagreb, na „glavne pregovore“.\n„Glavni pregovori“, pa kraj\n„Razgovarali su sa njim ,prilično otvoreno’, izražavajući uverenje da će Nemačka izgubiti rat.\n„Stekli su utisak da je njihov sagovornik bio istog mišljenja, mada to nije direktno rekao – što je bilo razumljivo“, piše u knjizi Martovski pregovori 1943.\n„Sve se svelo na razgovore, koje su Nemci namerno organizovali i vodili u što neformalnijoj atmosferi“, kaže istoričar Trifković.\nĐilas je pisao da u tokom razgovora nisu isticali „ustaše kao ,glavne neprijatelje'“ jer su ih Nemci „smatrali svojima“, ali da su govorili da na njih, kao i na četnike „polažu pravo kao na unutrašnje neprijatelje“.\nTada su, kao i u razgovorima u Gornjem Vakufu, naznačili i da „neće dozvoliti iskrcavanje savezničkih trupa u Jugoslaviju“.\n„Nemce je trebalo odobrovoljiti, ,smekšati’, pa otud i izjave Đilasa i ostalih da su im četnici glavni neprijatelji, te da bi svaki pokušaj Britanaca da se iskrcaju u Jugoslaviji bio ekvivalent objavi rata NOP-u“, kaže Trifković.\nDodaje da su „dugoročno, monarhisti bili glavna prepreka stvaranju nove Jugoslavije“, dok je prema Velikoj Britaniji, „kao glavnoj imperijalističkoj sili sveta“, postojao „jak antagonizam“.\n„U zvaničnom narativu je, pak, Treći rajh bio označen kao glavni neprijatelj, što je takođe bilo neosporno tačno, ali prvenstveno u kontekstu oslobođenja zemlje.“\nOn je tada imao zadatak da partizane u Slavoniji obavesti „da pripreme nemačke zarobljenike za razmenu, ako ih imaju, i da obustave akcije protiv njihovih jedinica“.\nIstoričar Trifković kaže da je tokom martovskih pregovora, pored razmene zarobljenika, „naglasak stavljen“ i na to da Nemačka „prizna NOVJ kao zaraćenu stranu“.\nPartizani bi tako „uživali sva prava i obaveze“ kao i vojnici ostalih zemalja, osim Sovjetskog saveza, sa kojima je Treći rajh ratovao, a Narodnooslobodilački pokret (NOP) bi izašao iz „međunarodne izolacije“.\n„Bili bi im garantovani život, dostojanstvo, stan i hrana, i sve ono što propisuje Ženevska konvencija“, kaže Trifković.\nOvim priznanjem bi takođe ranjenici Centralne bolnice bili pošteđeni u slučaju zarobljavanja „što je predstavljalo glavu brigu Vrhovnog štaba“.\nIstoričar kaže i da je Tito ponudio primirje i povlačenje u „italijansku okupacionu zonu – Sandžak“, gde NOVJ više ne bi predstavljala „opasnost po nemačke interese“.\n„Sve ovo je trebalo nekako navesti Nemce da obustave gonjenje i tako omoguće NOVJ da se ,odlijepi’ u pravcu Istočne Hercegovine i Crne Gore.“\nPartizani su takođe do sredine maja obustavili napade na prugu Beograd – Zagreb, što je bio jedan od nemačkih uslova za razmenu zarobljenika.\nU jednom telegramu koji je Kominterna poslala Titu, između ostalog je pisalo da ih „zbunjuje okolnosti razmene ratnih zarobljenika sa Nemcima“, i da „mole za objašnjenje po tom pitanju“.\nTrifković kaže da Đilas nije video „ništa sporno ili sramotno u partizanskoj pregovaračkoj taktici, smatrajući je tek sredstvom za ostvarivanje neposrednog i ograničenog cilja“\n„Nemačke jedinice su dobile naređenje da privremeno prekinu sa streljanjem zarobljenika, što je do tada bila uobičajena praksa, a jedan nemački napad južno od Konjica je odložen za jedan dan dok ne prođe razmena“, dodaje istoričar.\n„Takođe, nisu željeli ni da NOP priznaju kao zaraćenu stranu, pa se to odrazilo na način komuniciranja sa partizanskim predstavnicima“, kaže Trifković.\nNavodi i da je Adolf Hitler takođe negodovao po ovom pitanju uz komentar „da se sa banditima ne razgovara, već se streljaju“.\nNa taj način je srušena Titova zabluda da je martovskim pregovorima postignuta „neutralizacija“ Nemaca i da ih neće „goniti prema istočnoj Hercegovini“.\n„Nemci jesu zastali na Neretvi, ali ne zbog martovskih pregovora, već zbog zategnutih odnosa sa Italijanima, velike izmorenosti trupa, i drugih strateških prioriteta, na primer – zaštita mostarske boksitne zone“, objašnjava Trifković.\nTako je, kaže Trifković, nemački poslanik u Zagrebu – Zifrid Kaše pozvao Koču Popovića i Vladimira Velebita kao svedoke na suđenju, što mu nije odobreno.\nTriković kaže da se do Titovog „javnog priznanja“ na mitingu u bosanskoj Jablanici 1978. godine o njima verovatno samo „šuškalo u uskim krugovima“.\n„Martovski pregovori su bili izraz slabosti, iznuđeni teškom situacijom na bojnom polju“, kaže Trikfović.\nDodaje da sve te stvari „nisu mogle da se štampaju u kontekstu epopeje Neretve i Sutjeske“, pa se na monografiju Miša Lekovića – Martovski pregovori 1943, čekalo sve do 1985. godine.\n„Htelo se po svaku cenu izbeći bilo šta što bi moglo naneti štetu njegovom ugledu“, kaže istoričar.\nTrifković smatra da su martovski pregovori danas sporni još samo kod „autora desnog političkog spektra, pretežno u Srbiji“.\n„Problem sa ovakvim tvrdnjama je što za njih nema nikakvih materijalnih dokaza“, zaključuje Trifković.\nJedno reagovanje na “Drugi svetski rat i Jugoslavija: Martovski pregovori – mrlja u partizanskoj borbi ili mudar strateški potez”\n12. marta 2021. u 21.40\nPitam se samo da li bi bilo komentara da umesto o Josipu Brozu radi o Draži Mihajloviću. Odnosno da li smo zaista svi ostali okamenjeni u njegovom vremenu.


Pokar: Srbija propustila da uhapsi Ratka Mladića\nPredsednik Haškog tribunala Fausto Pokar u ponedeljak, 15. oktobra, obratiće se Generalnoj skupštini UN u Njujorku. Ocene o saradnji Srbije i Crne Gore iz Pokarovog pismenog izveštaja koji je već dostavljen Generalnoj skupštini, iz Haga prenosi Radoša Milutinović.\nItalijanski sudija Pokar (Pocar) izvestio je Generalnu skupštinu UN da su vlasti Srbije u proteklih godinu dana propustile da pronadju i uhapse general Ratka Mladića, nasuprot brojnim uveravanjima da će to učiniti.\n"Vlasti Srbije ponovo su zakazale u pronalaženju i hapšenju Mladića, uprkos brojnim uveravanjima. Što se tiče Radovana Karadžića, izgleda da niko ne preuzima odgovornost za njegov nestanak sa radarskih ekrana nadležnih službi", ocenio je Pokar u izveštaju Generalnoj skupštini UN, danas objavljenom u Hagu..\nPredsednik Tribunala naznačio je da je u periodu od avgusta prošle 2006. do jula ove godine, koji pokriva njegov izveštaj, "saradnja Beograda bila komplikovana" i da je vidno popravljena hapšenjima generala Zdravka Tolimira i Vlastimira Djordjevića u maju i junu, posle formiranja nove Vlade Srbije. Pokar je, medjutim, podvukao da "saradnja nikada nije bila potpuna i stalna".\n"Na žalost, nije bilo napretka u vezi sa Mladićem i Karadžićem", naglasio je Pokar.\nKao pozitivne, Pokar je istakao napore šefa Nacionalnog saveta za saradnju sa Tribunalom Rasima Ljajića u dostavljanju dokumenata sudu, kao i plodonosnu saradnju sa tužiocem za ratne zločine Vladimirom Vukčevićem.\nSaradnju vlasti Crne Gore, Pokar je nazvao dobrom, navodeći da su one efikasnost i posvećenost pokazale pri hapšenju generala Djordjevića u Budvi.


Ivani Marković i Denisu Šuliću mandati u NSRS | Trebinje Danas\nIvani Marković i Denisu Šuliću mandati u NSRS\n13.11.2018. u 18:07\nCentralna izborna komisija BiH objavila je danas odluku prema kojoj je mandate za poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srpske dodijelila Ivani Marković iz SDS-a, koja se izjasnila kao Hrvatica, te Denisu Šuliću, iz SNSD-a, koji se izjasnio da je Bošnjak.\nPrema ovoj odluci, Marković je dobila mandat umjesto Milanka Mihaljice (Srbin) iz koalicije SDS-SRSRS-SRS, dok je Šuliću dodijeljen mandat umjesto Radovana Vukovića (Srbin) iz SNSD-a.\nOva odluka je donesena je tako što se postupilo po rješenju Suda BiH, koji je ustanovio da Komisija nije pravilno postupila kod dodjele mandata u NSRS.\nKada je riječ o odluci Suda BiH kojom je prihvatio žalbu političkih stranaka koje su uputile apelaciju o nacionalnom izjašnjavanju Nine Bukejlović (SDS) na način da ona neće moći dobiti mandat u Narodnoj skupštini RS kao Bošnjakinja, iz CIK-a su naveli da će po ovom pitanju još odlučiti.\nTakođe, CIK je donio i odluku o potvrđivanju rezultata izbora kada je riječ o Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, a u skladu sa ranijom dopunom odluke. Tako je potvrđen kompenzacioni mandat Miomirki Melank iz Naše stranke, a odbačene su žalbe iz SDP-a i SBB-a.\nŽalba je upućena s navodima da je CIK donio odluku kojom je dodijelio kompenzacioni mandat Miomirki Melank (Naša stranka), a koja se uopšte nije nalazila na kompezancionoj listi.\nVatrogasci širom Srpske imaju pune ruke posla - U Trebinju od početka godine 102 intervencije\n27.02. u 07:42\nO crnogorskom predsjedniku najvjerovatnije u srijedu\n24.02. u 10:13


13.09.2020 u 09:17\nBitef 2020. prilagođen godini kovida 19\nNastupom savremenog cirkusa „Nula” u produkciji „Cirkusfere”, na Skveru Mire Trailović otvoren je Bitef – Prolog. Uzbudljiv i akrobatski zahtevan performans koji govori o zajedništvu, saosećajnosti, izazovima kolektiva i pojedinaca u doba pandemije, oduševio je publiku koja je dugačkim aplauzom nagradila protagoniste. Umetnički direktor Bitefa Ivan Medenica naglasio je na otvaranju da će trodnevni program dočarati šta će Bitef festival biti sledeće godine, kada će se održati njegovo 54. i 55 izdanje. „Odluka da se 54. Bitef odloži je racionalna, jer je organizovanje međunarodnog događaja ovog tipa, gotovo onemogućeno u doba pandemije. Ipak, odlučili smo da Bitef u nekoj formi ipak postoji. Bitef je festival avangardnog pozorišta, pa smo odlučili da i u ovim okolnostima budemo\n„Dolina jeze” Štefana Kegija vrlo je promišljena predstava, konstatuje za „Politiku” Miloš Latinović, direktor Bitefa, uoči otvaranja ovogodišnjeg specijalnog festivalskog izdanja: Bitef-Prologa, koji će biti održan od 12. do 14. septembra. Ovaj događaj svojevrsna je „uvertira” spojenog izdanja 54. i 55. Bitefa najavljenog za 2021. godinu. Bitef-Prolog će se održati pod sloganom odloženog 54. Bitefa „Na ivici budućnosti” i sadržaće predstave, stručne i naučne tribine i razgovore, kao i susrete sa umetnicima. Središnji događaj ovog programa biće najavljena predstava „Dolina jeze” u režiji Štefana Kegija, inače 41. laureata „Politikine” nagrade za najbolju režiju na Bitefu, i koprodukciji trupe „Rimini protokol” i minhenskog Kameršpilea.\nOve godine, usled pandemije, biće održan trodnevni Bitef-prolog, kao svojevrsna najava dvostrukog 54. i 55. izdanja Bitefa koji će se desiti 2021. godine. Planirano je da u tri festivalska dana, od 12. do 14. septembra, ipak bude održan prolog u čijem središtu će, kako je „Politika” već najavljivala biti predstava „Dolina jeze” u režiji Štefana Kegija koga domaća publika pamti po smelom rediteljskom rukopisu. Kegi je ujedno i 41. laureat „Politikine” nagrade za najbolju režiju koja mu je pripala pre dve godine za predstavu „Zaostavština, komadi bez ljudi”. Ivan Medenica, umetnički direktor i selektor govorio je za naš list o ovogodišnjem izdanju Bitef-prologa, u iščekivanju konferencije za medije koja je najavljena za utorak, 18. avgusta. Kako je došlo do odluke da se upriliči\nRazmatramo mogućnost da se ove godine održi samo Prolog festivala i da se sledeće godine organizuje zajedno 54. i 55. izdanje Bitefa, ali zvanična odluka i ostale informacije biće objavljene 18. avgusta na konferencija za medije, kazao je danas Tanjugu umetnički direktor i selektor Bitef festivala Ivan Medenica. Zbog aktuelne situacije sa pandemijom kovida 19, skoro sve kulturne manifestacije su odložene za narednu godinu, a Bitef je u planu da se održi u septembru. Kako su Novosti nezvanično objavile, planira se da se u nekoliko dana ipak održi Prolog sa pratećim programom, a sve bi se prenosilo u „lajv strimingu”, pa i oni koji ne budu mogli da prisustvuju predstavi na licu mesta neće biti uskraćeni za taj događaj.


Novi Kneževac – Obeležen Svetski dan mentalnog zdravlja - Војводина News\nNe menjajte glagole, promenite stavove\nPovodom Svetskog dana mentalnog zdravlja , 10. oktobra, Udruženje korisnika servisa za mentalno zdravlje “Sunce” i zaposleni u Dnevnoj bolnici Specijalne bolnice za psihijatrijske bolesti “Sveti Vračevi” su sa članovima korisnika usluga bolnice promovisali Dan mentalnog zdravlja šetnjom po gradu i posetama institucijama pod sloganom “Minut do 12 za mentalno zdravlje”.\nTom prilikom su podeljeni časopis “Sunce”, flajeri i obeleživači za knjige koji su urađeni kviling tehnikom koju rade članovi Udruženja “Sunce”. Na flajerima su bliže predstavljena mentalna oboljenja, pojašnjeno je kako se nositi i živeti sa njima i objašnjen je način podrške porodici koja ima za člana mentalno obolelu osobu.\nČasopis “Sunce” je godišnjak koji izlazi već 12 godina za redom, u izdanju Specijalne bolnice za psihijatrijske boleseti “Sveti Vračevi” iz Novog Kneževca. On je zbirka literarnih i likovnih radova pacijenata ove Ustanove koji nastaju u okviru okupaciono-radne terapije čiji je cilj da pomogne pacijentima da razviju stavove, veštine i ponašanja koji će im omogućiti da žive kvalitetnijim i potpunijim životom. U ovogodišnjem broju je mnogo više poezije u odnosu na likovne radove, i to, moglo bi se reći, izuzetno kvalitetne, da bi se mnogi mislioci zainteresovali za reminiscencije stvaralaca, a ljubitelji najpreciznijeg i najuzvišenijeg ljudskog izraza i osećanja se nadahnuli stihovima. -DKP\nKanjiža – Obaveštenje o akciji suzbijanja komaraca na teritoriji opštine Kanjiža


Pojačati bezbednost saobraćaja u letnjem periodu\nIako imamo smanjen broj saobraćajnih nesreća u odnosu na letnji period prošle godine, naročito od 3. aprila kada je izmenjen zakon, i dalje se na našim putevim često događaju nezgode sa smrtnim ishodom. Iako imamo smanjen broj saobraćajnih nesreća u odnosu na letnji period prošle godine, naročito od 3. aprila kada je izmenjen zakon, i dalje se na našim putevim često događaju nezgode sa smrtnim ishodom.\nFaktori nesreća su najčešće neprilagođena brzina, vrućina i zamor tokom noćne vožnje. Automobil treba rashladiti klimom, ali ne i naglo izlaziti iz automobila kada su spolja visoke temperature. Noćna vožnja nije preporučljiva jer je to napor i stres za organizam, savetuju iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\nProšle godine na putevima u Sbiji, u saobraćajnim nezgodama, stradalo je 579 lica, od toga preko 20 hiljada povređenih. Međutim, i dalje je to veliki broj, smatra Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\nJedna od najugroženijih kategorija na putevima su vozači motora i motocikala. Iz tog razloga mnogo treba raditi na edukaciji sa vozačima, pre svega na pravovremenom uočavanju motociklista u saobraćaju, smatra Vladimir Jevtić, stručnjak za bezbednost motociklista.\nJevtić naglašava da kaciga nije dovoljna već je neophodna kompletna zaštitna oprema motociklista i da uvek budu na oprezu u saobraćaju.\nKamion u plamenu na autoputu Niš - Beograd


Škola u Bobištu dobija "Plato srećnih đaka" - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Škola u Bobištu dobija „Plato srećnih đaka“\nDnevnik Juga 06/11/2019\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nUdruženje „Aktivni i mladi“ iz Bobišta počeo je sa realizacijom projekta „Plato srećnih đaka“.\nCilj ovog omladinskog volonterskog projekta jeste uređenje dvorišta u OŠ “ Vuk Кaradžić“ u naselju Bobište. Realizacijom projekta poboljšani su uslovi rada i učenja u ovoj obrazovnoj instituciji koja školuje decu uzrasta od 7 do 15 godina, koja u sklopu svog objekta ima i predškolsku ustanovu za decu uzrasta od 4 do 6 godina. Uređenjem dvorišta učenici su dobili još jedno mesto na kome će moći kvalitetnije da provode svoje slobodno vreme.\nProjekat realizuju volonteri udruženja „Aktivni i mladi“, a finansira Кancelarija za mlade Leskovac, u okviru konkursa za finansiranje omladinskih volonterskih projekata „Aktiviraj se“.\nPrethodni Saobraćajka na putu Leskovac – Pečenjevce i četiri požara u toku jučerašnjeg dana\nSledeći Gazdare u četvrtak bez struje


Kriza u Grčkoj može da ugrozi oporavak JIE – Nadlanu.com\nKriza u Grčkoj može da ugrozi oporavak JIE\nZAGREB, 14. maja 2010. (Beta) - Predsednik Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Tomas Mirou ocenio je u petak u Zagrebu da kriza u Grčkoj može da ugrozi ekonomski oporavak zemalja jugoistočne Evrope.\nOn je na radnom ručku s premijerima zemalja Zapadnog Balkana kazao da bi to moglo da se desi ako grčke banke i njihove kćerke banke u regionu budu više pogođene nesigurnostima na tržištu. Mirou je ocenio da je zbog toga dobro što su Evropska unija (EU) i Međunarodni monetarni fond (MMF) preduzeli odlučne mere da smire krizu na tržištu.\nPredsednik EBRD-a, čija je godišnja skupština u petak počela u glavnom gradu Hrvatske, rekao je i da se vidi ekonomski oporavak u regionu, ali da je taj proces spor zbog čega su, kako je istakao, potrebni novi izvori rasta. Prema njegovim rečima, novi rast bi trebalo da se temelji na razvoju lokalnih finansijskih tržišta, nastavku podršci malim i srednjim preduzećima i borbi za energetsku efikasnost.\nTomas Miruo je dodao da je neophodno poboljšanje regionalne trgovinske razmene i istakao da je za čitav region ključna integracija u EU. Radni ručak predsednika EBRD-a sa šest premijera zemalja Zapadnog Balkana se održava u okviru Godišnje skupština Evropske banke za obnovu i razvoj, na kojoj učestvje i delegacija Srbije predvođena predadsednikom Vlade Mirkom Cvetkovićem.


Odlazak iz zemlje i predaja nisu rešenje\nMarija Janjušević Borko Puškić Milan Maslać Igor Švonja Milovan Jakovljević Nebojša Đorđević Zoran Lazendić Uglješa Bulatović Miodrag Stojaković Boško Glavčić\nNedelja, 16.06.2019 19:28\nDanas se mladim ljudima čini da će ako ostanu u Srbiji to biti promašen život. Mnogi od njih već odavno ne vide sebe u svojoj državi, jer su nezadovoljni stanjem u zemlji gde je šansa za napredovanjem i boljim životom svedena na minimum.\nMladi u Srbiji hoće da nakon završene srednje škole ili fakulteta imaju mogućnost da se zaposle, da imaju pristojnu zaradu, da osnivaju svoje porodice, da imaju više dece, da država koja je njihova domovina bude tu za njih i da im pomogne u lakšem ostvarivanju svojih prava.\nSrbija je nažalost za mnoge mlade ljude pakao iz kojeg se mora što pre izaći, jer mladi ljudi nemaju puno izbora, a odlazak u inostranstvo se čini kao šansa za bolji i pristojniji život.\nProsečna slika mladih u Srbiji je: žive sa svojim roditeljima u stanu, bez primanja ili ako ih ima ona iznose 200, 250 ili 300 evra. Sa tim novcem ne može da se zasnuje sopstvena porodica, da se plaćaju računi, kirija, porezi, da se kupe prehrambeni proizvodi, da se obuče, obuje, da se obezbedi sve neophodno za decu i ostale potrepštine.\nSrbija kao država, odnosno njena vlast ne nudi mogućnost za dostojanstven život, pa mladi ljudi dostojanstven život traže najčešće u zemljama zapadne Evrope, Skandinavije, čak i Slovenije.\nNi u inostranstvu život nije bajka, jer određen broj dobije željeni posao za koji su se školovali, dok drugi moraju da se zadovolje radom u fabrikama na sitnim poslovima ili da prihvataju poslove čistača ulica, perača auta i druge manje plaćane poslove.\nPosmatrajući ovaj aspekt života izvan Srbije mlad čovek postavi pitanje : Šta uraditi? Gde otići da bi našao sreću i radost života? Odgovor na to pitanje je Srbija i u njoj pronaći sebe i svoj život.\nMladi u Srbiji moraju da se aktivno uključe u borbu za bolji život i društveno ili kroz razne vidove političkog angažovanja, jer mladi ljudi su uvek bili nosioci promena.\nMora konačno biti uspostavljen sistem gde će nam svima biti bolje, a ne gore, gde će biti zakona, reda i gde će svako moći da napreduje po svojim zaslugama, a ne isključivo partijskom knjižicom, poltronstvom i krađom.\nSistem u kom će se promovisati kultura, patriotizam, ljubav prema svojoj istoriji , precima, a ne rijaliti, estradni umetnici bez vaspitanja i morala, promiskuitetne žene, dileri droge i drugi najgori talog ovog društva koji bi trebao biti na margini.\nNiko nam neće dati slobodu, dostojanstvo, čast koju zaslužujemo i koja nam pripada. Sedenje kući i kritikovanje vlasti, ostavljanje negativnih komentara na fejsbuku i tviteru, svađanje uveče sa voditeljkom RTS-a neće srušiti , ni naterati vlast da sluša građane.\nPotrebno je biti hrabar, požrtvovan i spreman na dugu borbu , jer uzurpator koji je sve ovo oteo je neće predati bez borbe i zato je neophodno vršiti pritisak na njega svim vidovima građanske neposlušnosti od protesta , blokada ulica, fakulteta, državnih institucija.\nPotreban je jedinstven nastup svih ugnjetavanih, poniženih i opljačkanih građana, potrebna je sloga koja nam je spas u ovim teškim vremenima i zajedno ćemo doći do pobede.\nArsenije Igić, omladina Dveri Novi Sad\n(Foto: AFP 2019 / Andrej Isaković )\nArsenije IgićOmladina DveriNovi Sad\nJa saosećam sa svojim narodom i srce mi se cepa na svaki tekst odlaska mladih, ali problem je jednostavno što je život previše kratak. Ja sam otišao da bih svojoj deci, koju još uvek nemam, obezbedio sve što meni moji roditelji nisu mogli da obezbede. Džaba, ako vam je dete genije ako nemate novca da ga pošaljete na usavršavanje u najboljim svetskim obrazovnim institucijama. Velika podrška ipak za sve vas, koji ostajete, koji niste kukavice i koji nastavljate da se borite za bolje sutra u Srbiji.\nArsenije Igić, omladina Dveri Novi Sad ...\nBiografija : Arsenije Igić


Ko se u EU boji „Severnog toka 2“? - 17.03.2016, Sputnik Srbija\nNeke članice EU sada pokušavaju da komanduju velikoj Nemačkoj koja je pronašla interes da izgradi „Severni tok 2“. Ponovno aktiviranje „Južnog toka“ je moguće... 17.03.2016, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Uđi u foto-galerijuGasovod "Severni tok"\nNeke članice EU sada pokušavaju da komanduju velikoj Nemačkoj koja je pronašla interes da izgradi „Severni tok 2“. Ponovno aktiviranje „Južnog toka“ je moguće, ali je pitanje kada bi izgradnja tog gasovoda počela.\n16 Mart 2016, 20:21\nDeset zemalja Evropske unije, uključujući Rumuniju, uputile su pismo Evropskoj komisiji u kojem zahtevaju obustavu realizacije projekta izgradnje gasovoda „Severni tok 2“.\nPismo su potpisali premijeri Češke, Estonije, Mađarske, Letonije, Poljske, Slovačke, Rumunije, kao i predsednik Litvanije, dok preostale dve zemlje nisu navedene.\nUrednica „Balkan magazina“ i stručnjak za energetiku Jelica Putinković za Sputnjik kaže da se radi o tome da te zemlje imaju sopstvene ekonomske interese da Rusija ne prestane da šalje gas preko Ukrajine, jer u tom slučaju neće dobijati prihode od tranzita tog energenta do ostalih evropskih potrošača.\nIstovremeno, objašnjava ona, baltičke zemlje imaju i političke interese jer je kod njih zastupljeno antirusko raspoloženje, te pokušavaju da prestanu da kupuju ruski gas i da se tim energentom snabdevaju iz drugih izvora.\nPrema njenim rečima, Evropa će se veoma teško osloboditi ruskog gasa, budući da već postoji izgrađena infrastruktura, odnosno gasovod „Severni tok 1“, kao i tranzit preko Belorusije i Poljske, i dokle god traje isporuka preko Ukrajine, tranzit gasa preko gasovoda ostaće daleko jeftiniji nego tranzit brodovima, bez obzira da li potiče iz Katara, Alžira ili SAD.\n„Reč je o tome da neke članice EU sada pokušavaju da komanduju velikoj Nemačkoj koja je pronašla interes da izgradi ’Severni tok 2‘, dok su uz Nemačku u tom projektu i Holandija i Velika Britanija kojima je ruski gas takođe veoma potreban. To je samo pokušaj ostalih članica EU da budu ravnopravne, iako je malo verovatno da će u tome i uspeti“, navela je ona.\nNova šansa za obnovu „Južnog toka“\nPonovno aktiviranje „Južnog toka“ je moguće, ali je pitanje kada bi izgradnja tog gasovoda počela, istakla je Putnikovićeva.\nRusija, kako je rekla, pre svega mora da reši do koje tačke na evropskoj obali Crnog mora će izgraditi podmorski gasovod, s obzirom da Turska trenutno nije zgodno područje za planiranje tako velikog projekta, dok Bugarska zbog celokupne geopolitičke situacije pokušava da se pomiri sa Rusijom i izgradi „hab“ na svojoj teritoriji.\n„Pored toga, jedno od važnijih pitanja i dalje ostaje nerazjašnjeno, a to je ko će izgraditi te gasovode od Bugarske, odnosno Turske, preko Grčke, Makedonije i Srbije ili Bugarske i Rumunije, jer sve te zemlje nemaju novca da samostalno izgrade gasovod dok Rusija nema interesa da im u tome pomaže“, rekla je ona i dodala da veliki problem predstavljaju i sankcije Rusiji jer ni „Gasprom“ nije u finansijskoj situaciji da sam realizuje celokupnu izgradnju infrastrukture.\nUpitana da li ima izgleda da se izgrade oba gasovoda, Putnikovićeva je navela da je potražnja za gasom u porastu, tako da će se, pored „Severnog toka 2“, koji je veoma izvestan, „Južni tok“ graditi samo ukoliko Rusija proceni da joj geopolitička situacija na Balkanu odgovara.\nI ambasador Rusije pri EU Vladimir Čižov u sredu je poručio da šanse za nastavak projekta izgradnje gasovoda „Južni tok“ i dalje postoje, kao i da sve zavisi od toga u kojoj meri će same zemlje učestvovati u tom projektu i da li će Evropska komisija za taj projekat biti zainteresovana.


Kineske web prodavnice spremne za "Dan samaca" Kineske web prodavnice spremne za “Dan samaca” – Personal magazin\nOnlajn prodavci u Kini su spremni za predstojeću kupovnu groznicu koja se očekuje 11. novembra. Naime, toga dana je još uvek ne zvanični, ali nezvanično veoma popularan praznik „Dan samaca”,…\nOnlajn prodavci u Kini su spremni za predstojeću kupovnu groznicu koja se očekuje 11. novembra. Naime, toga dana je još uvek ne zvanični, ali nezvanično veoma popularan praznik „Dan samaca”, kada neženje i neudate devojke onlajn kupuju sebi poklone kako bi utešili svoja usamljena srca.\n„Tmall“, glavna platforma za onlajn trgovinu u Kini, pod čijim je okriljem i popularni „Taobao.com” je i pokrenuo nezvanični „Dan samaca” pre četiri godine, i spreman je da i ove godine briljira prodajom na taj dan.\nTokom prošlogodišnjeg praznika, „Tmall” i „Taobao.com” postigli su rekord u prodaji sa zarađenih preko 19 milijardi juana, što je više od 3 milijarde američkih dolara, a cifra je više nego 3 puta veća od 2011.\nZa ogromnim tržišnim potencijalom krenuli su i ostali onlajn prodavci, ističući dodatne popuste i razne marketinške akcije nadajući se da će i oni dobiti deo velikog kolača.\nKineske web prodavnice spremne za “Dan samaca” was last modified: November 7th, 2013 by Redakcija\nDan samacaKInaweb prodavnice\nVip omogućava besplatno merenje plućne funkcije metodom spirometrije


Kurir protiv dnevnog lista "24 sata" - Savet za štampu\nKurir protiv dnevnog lista "24 sata"\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Petar Jeremić, Stojan Marković, Zlatko Čobović, Vladimir Radomirović, Nevena Krivokapić, Ivana Stjelja i Dragan Đorđević , na sednici održanoj 29.10. 2015. godine, većinom glasova donosi\nTekstom “Nikada nećete pogoditi šta povezuje Kristijana i Branku Katić”, objavljenim 22 septembra 2015. godine, u onlajn izdanju, dnevni list “24 sata” prekršio je tačku 1. Odeljka IX (Poštovanje autorstva) Kodeksa novinara Srbije o obavezi medija i novinara da primenjuju važeće zakonodavstvo o zaštiti autorskih prava i da, kada dobiju dopuštenje za reprodukciju iz drugog izvora, to čine uz uvažavanje autora i uz navođenje izvora.\nNalaže se dnevnom listu „24 sata” da ovu odluku Komisije objavi u svom onjaln izdanju najkasnije sedam dana od dana dostavljanja odluke.\nGlavni i odgovorni urednik “Kurira” Milan Lađević podneo je žalbu zbog toga što je list “24 sata”, kako je navedeno, neovlašće no preuzeo tekst iz tog lista. “Skrećemo pažnju da je tekst gotovo od reči do reči prepisani iz ‘Kurira’, a da autor teksta nigde nije citiran. Teks je preuzet bez ovlašćenja, a skrećemo vam pažnju da je u pitanju autorski članak, ekskluzivne informacije do kojih je ‘Kurir’ došao, a ne dnevni događaj čije je praćenje od opšteg značaja”, navedeno je, između ostalog, u žalbi.\nAdvokat Ringier Axel Springera odgovorio je samo da je žalba neosnovana, bez bilo kakvog daljeg obrazloženja.\nKomsija za žalbe je zaključila da tekst nije doslovno “prekopiran”, već uglavnom prepričan, ali da nije dovoljno to što je “negde u teksta navedeno da je sagovornik izjavu dao “Kuriru”, List “24 sata” je morao da navede izvor, odnosno autora, kao i da od redakcije “Kurira” traži saglasnost za objavljivanje teksta. Komisija podseća da su mediji, po Kodeksu, dužni da poštuju važeće zakonodavstvo o zaštiti autorskih prava. Prema Zakonu o autorskim i srodnim pravima, bez dozvole autora i bez plaćanja autorske naknade, mogu se koristiti dnevne informacije i vesti koje imaju prirodu novinskih izveštaja. U ovom slučaju, preuzeti tekst nije ni vest, ni izveštaj. Zbog toga je Komisija odlučila da je “24 sata” prekršio odrdbe Kodeksa novinara Srbije koje se odnose na poštovanje autorskih prava.


BEOGRAD – Od početka krize do danas privreda Srbije izgubila je oko 255 miliona evra zbog toga što fiktivne firme nisu plaćale obaveze drugim preudzećima, izjavio je danas konsultant iz Mreže za poslovnu podršku Dragoljub Rajić. „Od 2008.godine do danas postoji preko...\nBEOGRAD – U nameri da smanji minus u budžetu, ministar finansija Dušan Vujović spremio je nekoliko mera koje će uskoro možda izvući kao kec iz rukava, kako bi oporavio javne prihode, piše „Politika“. Taj beogradski dnevni list saznaje da osim borbe protiv sive...\nNovi Zakon o zaštiti potrošača počeće da se primenjuje od danas\nOvaj zakon približava građanima mogućnost da ostvare svoja prava pred sudom i u praksi, kažu u Centru za zaštitu potrošača. Nezadovoljni potrošači moći će lakše da podnose reklamacije, a rok za odgovor skraćen je sa 15 na osam dana. Biće poboljšani i mehanizmi za sprovođenje...\nPad industrijske proizvodnje u julu 13 odsto\nBEOGRAD, 29. avgusta 2014. - Industrijska proizvodnja u Srbiji u julu 2014. manja je za 13 odsto nego u julu prošle godine, saoštio je u petak Republički zavod za statistku.Kako se navodi u saopštenju, industrijska proizvodnja u prvih sedam meseci ove godine zabeležila je pad od...\nPosted On 29 avg 2014


Hantik-Huntik Secrets & Seekers - Crtani filmovi sinhronizovano na srpskom i hrvatskom\nVi ste ovde: Početak dugometražni crtani film Hantik-Huntik Secrets & Seekers\nHantik (ital. Huntik: Secrets & Seekers) italijanska je crtana serija. Serija se razvila 2007, čiji je kreator i režiser Iđinio Strafi, kreator Vinksa. Serija predstavlja koprodukciju između Big boka prodakšns i Rejnbou. Svi dizajni i animacije nastali su u Italiji, dok su pisanje scenarija i originalni snimci glasa obavljeni u Sjedinjenim Američkim Državama. Serija se premijerno emitvoala od 3. januara 2009, sa jednom epizodom u SAD i četiri epizode u Evropi, čineći Džetiks (UK) mrežom za premijero emitovanje osim prve epizode. Serija je otkazana 2012. zbog odluke da se Rejnbou fokusira na Vinks\nHuntik epizode na srpskom kliknite ovde za playlist HANTIK CRTANI


Pitanje broj 31\nU vezi sa pripremanjem i opremanjem građevinskog zemljišta sredstvima fizičkih i pravnih lica, postavlja se pitanje li se radi o projektima javno-privatnog partnerstva ili postupku javne nabavke, ili je moguće bez ovih postupaka zaključiti ugovor sa investitorom?\nU ovakvim situacijama je moguće zaključiti ugovor sa investitorom na osnovu Zakona o planiranju i izgradnji, bez primene Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama, jer u ovom odnosu nema bitnih elemenata javno-privatnog partnerstva (dugoročnost saradnje između javnog i privatnog partnera, obaveza privatnog partnera da preuzme održavanje javne infrastrukture, odnosno obavljanje usluga od javnog značaja i sl.). Pre zaključivanja ugovora iz člana 92. Zakona ne sprovodi se postupak propisan Zakonom o javnim nabavkama, jer se tim ugovorom ne vrši javna nabavka, već se investitor obavezuje da finansira određene radove u zamenu za umanjenje iznosa doprinosa. Izuzetak od navedenog bila bi situacija kada bi investitor izvodio radove i kada bi za to, pored toga što bi imao pravo na umanjenje iznosa doprinosa, bila predviđena nadoknada investitoru od strane opštine do pune cene za izvedene radove.\nPitanje koje se postavlja je kako ugovorom odrediti vrednost radova radi umanjenja iznosa doprinosa, ako ih investitor ne finansira u novcu, već npr. obezbeđuje plansku ili tehničku dokumentaciju ili izvođenje radova. Tada bi se u proceni iznosa ulaganja investitora opština morala osloniti na procene iz programa uređivanja građevinskog zemljišta, odnosno na procenu ovlašćenog sudskog veštaka u pogledu vrednosti radova koje će investitor izvesti.\nPitanje broj 30\nDa li se član 92. Zakona odnosi samo na izgradnju komunalne infrastrukture?\nNe, članom 92. propisane su sve aktivnosti koje spadaju u pripremanje i opremanje građevinskog zemljišta, u skladu sa odredbom člana 93. Zakona.\nPitanje broj 29\nDa li se odredba člana 92. Zakona koja se odnosi na finansiranje pripremanja i opremanja građevinskog zemljišta sredstvima fizičkih ili pravnih lica, odnose i na izgradnju objekata na zemljištu koje je u privatnoj svojini ili samo na izgradnju objekata na građevinskom zemljištu javne namene (pristupni putevi, saobraćajnice, itd.)?\nZakon ne predviđa ograničavanje mogućnosti finansiranju pripremanja i opremanja građevinskog zemljišta sredstvima fizičkih ili pravnih lica na zemljište u javnoj svojini. Pri tome, treba imati u vidu odredbu člana 92. stav 3. tačka 6) o jedinici lokalne samouprave kao investitoru. To znači da jedinica lokalne samouprave mora imati odgovarajuće pravo na zemljištu na osnovu koga se može utvrditi aktivna stranačka legitimacija JLS, odnosno utvrditi svojstvo investitora, kao i da to pravo, naročito u slučaju izgradnje objekata infrastrukture, ne mora biti pravo svojine na zemljištu.\nPitanje broj 28\nKako se izračunava iznos zakupnine građevinskog zemljišta u slučaju koncesije koja je istovremeno i oblik javno-privatnog partnerstva?\nOdređivanje iznosa zakupa za realizaciju projekata javno-privatnog partnerstva, odnosno koncesije, se vrši u skladu sa Zakonom o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama.\nPitanje broj 27\nDa li kablovska telekomunikaciona infrastruktura spada u komunalnu infrastrukturu (član 2. stav 27. Zakona), pa shodno tome, da li se na nju primenjuje član 135. stav 5. Zakona, odnosno potpada pod član 97. stav 7. Zakona o planiranju i izgradnji?\nKablovska telekomunikaciona infrastruktura spada u infrastrukturne objekte za koje se ne obračunava doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta. Ne smatra se objektom komunalne infrastrukture onaj objekat kablovske telekomunikacione infrastrukture za koji građevinsku dozvolu izdaje nadležno ministarstvo, odnosno organ autonomne pokrajine (objekti elektronskih komunikacija, odnosno mreža, sistemi ili sredstava koja su međunarodnog i magistralnog značaja i oni koji se grade na teritoriji dve ili više jedinica lokalne samouprave).\nPitanje broj 26\nU okviru koeficijenata namene, može li se za određene objekte iste namene (pr.stanogradnja individualna i višeporodična – komercijalna) predvideti dodatno umanjenje u okviru koeficijenata (za individualnu stambenu izgradnju umenjene koeficijenta namene 50%)?\nSmatramo da je u okviru jedne namene moguće utvrditi dodatna umanjenja za pojedine vrste objekata, sem kada se radi o stambenim objektima. U slučaju stambenih objekata, moguće je definisati da je individualna stambena izgradnja druga vrsta namene u odnosu na kolektivnu, pa na osnovu toga propisati različite koeficijente namene.\nPitanje broj 25\nProizvodni objekti za koje se ne plaća doprinos (da li investitor odnosno finansijer mora da se bavi proizvodnom delatnošću u momentu dobijanja građevinske dozvole ili može bilo ko?)\nNije neophodno da investitor obavlja proizvodnu delatnost u momentu podnošenja zahteva za izdavanje rešenja o građevinskoj dozvoli da mu se ne bi obračunao doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta, već se to čini na osnovu zahteva investitora u kome se navodi namena objekta. Ako se, nakon izdavanja građevinske dozvole, objekat bude koristio za drugu namenu, nastupa obaveza plaćanja doprinosa, u skladu sa odlukom jedinice lokalne samouprave.\nPitanje broj 24\nDa li je moguće dati dva umanjenja kroz Odluku o doprinosima, odnosno prilikom plaćanja doprinosa sa različitim rokovima plaćanja. Primer: 50% ako plati odmah po dobijanju građevinske dozvole a 30% ako plati pre prijave radova?\nPitanje broj 23\nČlan 97. stav 9. Zakona definiše za koje objekte se ne obračunava doprinos, a u stavu 8. istog člana definiše da jedinica lok.samouprave opštim aktom može propisati dodatne pogodnosti i imanjenja za investitore. Da li jedinica lokalne samouprave može propisati umanjenje, odnosno oslobođenje od plaćanja doprinosa za poljoprivredne, ekonomske, pomoćne objekte, otvorene parkinge, garažni prostor u objektima i dr.?\nPitanje broj 22\nDo koje mere bi se moglo umanjiti doprinos, tj. da li na kraju može doći do toga, da investitor faktički ne plaća ništa (ne misli se na slučajeve kada je zaključen ugovor o zajedničkom pripremanju ili opremanju zemljišta)?\nMoguće je predvideti dva ili više različita umanjenje iznosa doprinosa, odnosno predvideti druge dodatne olakšice za investitore. Napominjemo da je članom 97. Zakona zabranjeno jedinici lokalne samouprave da svojim opštim i pojedinačnim aktom umanji obim prava koje ima investitor u odnosu na obim prava koji je utvrđen Zakonom. Jedinica lokalne samouprave može predvideti i posebna umanjenja za pojedine vrste objekata, uključujući i puno oslobođenje od obaveze plaćanja doprinosa.


DF pokreće peticiju podrške očuvanja nacionalnog spomenika Tašlihan - Klix.ba\nKameni han DF pokreće peticiju podrške očuvanja nacionalnog spomenika Tašlihan\nDF pokreće peticiju podrške očuvanja nacionalnog spomenika Tašlihan\n28.7.2017. u 13:40\nDemokratska fronta Tašlihan\nDemokratska fronta (DF) Kantona Sarajevo pokreće peticiju podrške očuvanja nacionalnog spomenika Tašlihan u neposrednoj blizini Gazi Husrev-begovog bezistana.\nTa stranka peticijom traži poništavanje Odluke Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, a kojom se poništava Odluka o proglašenju Tašlihana nacionalnim spomenikom i odobrava gradnja na njegovom lokalitetu.\n"Ovom peticijom želimo zaštiti kulturno-historijsko nasljeđe BiH koje prvenstveno pripada svim njenim građanima. Tašlihan (kameni han) sagrađen je u periodu od 1540-1543. godine iz zaostavštine Gazi Husrev-bega, poslije njegove smrti i jedan je od najznačajnijih spomenika u Sarajevu, te kao takav izuzetno je posjećen od građana i turista iz cijelog svijeta", ističe DF Kantona Sarajevo.\nNavodi da Odluku kojom se ukida zaštita gradnje Komisija može donijeti u slučaju pronalaska novih podataka, a nikako planiranja i izvođenja građevinskih radova.\nDF KS smatra da podčinjavanje nacionalnog spomenika građevinskom objektu poput trgovačkog predstavlja uništavanje kulturnog nasljeđa radi ostvarivanja pojedinačne dobiti.\n"Smatrajući da su nacionalni spomenici najveće bogatstvo BiH i Sarajeva, peticiju upućujemo Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika BiH i svim nadležnim organima za zaštitu kulturno-historijskog nasljeđa BiH", saopćeno je iz Demokratske fronte Kantona Sarajevo.


Jeftini letovi iz Šri Lanke za Alandske otoke - Avionske karte Šri Lanka Alandski otoci - eSky.ba\nLetovi iz Šri Lanke za Alandske otoke\nPretražite letove iz Šri Lanke za Alandske otoke\nProvjerite najbolje ponude letova iz Šri Lanke za Alandske otoke\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke za Alandske otoke na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke za Alandske otoke?\n✔ Ako rezerviram let iz Šri Lanke za Alandske otoke, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke za Alandske otoke?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Šri Lanke za Alandske otoke uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Glatka koža bez dlačica – san svake žene! – Gloria\nVerovatno vam se, kao i većini žena, dogodilo da pred važan izlazak posečete nogu brijući je, da vam se upali koža posle depilacije pa ne možete da nosite omiljenu haljinu? A kada samo pomislite koliko ste novca potrošile na sve preparate za skidanje dlačica? Koja bi žena mogla i da pomisli da će jednoga dana moći da kupi aparat za epilaciju i da sama, kod kuće, uradi tretmane kojima će sebi skratiti muke. Zima je najbolji period u kom bi trebalo da počnete sa tretmanima, jer ćete do leta dobiti ono o čemu ste sanjali – glatku, nežnu kožu bez dlačica!\nKoji aparat koristiti i šta znači IPL\nDame koje koriste Philips Lumea IPL primetile su preko 78% smanjenja dlačica na nogama nakon samo 12 tretmana, ali krenimo iz početka. Pre svega, želimo da vam objasnimo šta znači oznaka IPL.\nIPL (Intense pulsed light) je intenzivno pulsirajuće svetlo, inovativan i napredan metod uklanjanja dlačica baziran na svetlosti koji se prvobitno koristio samo u profesionalnim salonima, a koji je Philips prilagodio za sigurnu i laku upotrebu u kućnim uslovima. Aparat primenjuje nežne svetlosne impulse na koren dlake i stimuliše dlaku da uđe u fazu mirovanja. Kao posledica, dlaka prirodno otpada i ponovni rast je usporen, čime dobijamo dugotrajan efekat kože bez dlačica.\nZašto u inicijalnoj fazi Lumea mora da se koristi na svake dve nedelje\nZbog ciklusa rasta dlake, svi folikuli ne proizvode dlaku u isto vreme, jer će neki biti u fazi mirovanja. IPL tretira samo folikule dlake koje rastu. Kao posledica, jedan IPL tretman će imati dejstvo na folikule koji aktivno rastu u tom periodu, tako da je jednim tretmanom, grubom procenom, tretirano 60% dlačica. Naravno, sve zavisi od dela tela koji tretiramo, tako da se, inicijalno, IPL tretman preporučuje na svake 2 nedelje, kako bismo bili sigurni da su sve dlačice tretirane.\nPažljivo sa izlaganjem kože suncu/solarijumu pre i posle tretmana\nKožu ne bi trebalo da izlažete suncu najmanje 48h pre tretmana, jer može da izgori ili da bude crvena. Ukoliko se i dogodi da izgorite, Lumea se ne sme koristiti sve dok crvenilo na koži potpuno ne prođe. Nakon tretmana, preporučujemo da se sačeka najmanje 24h pre nego što tretirane površine izložite suncu, jer može doći do iritacija na koži. Ista pravila važe i za solarijum, jer emituje UV zračenja, kao i sunce.\nVažno je naglasiti da svetlo koje Lumea emituje ne može da ošteti kožu. Proizvodi iz Lumea asortimana imaju integrisan UV filter koji osigurava da svetlost tretira isključivo dlaku, a ne kožu.\nNa kojim delovima tela se koristi Philips Lumea IPL\nKada kupite ovaj aparat, uz njega ćete dobiti i četiri nastavka za razlličite delove tela:\nObratite pažnju na uputstvo, jer su nastavci dizajnirani prema specifičnom obliku zone koju tretiramo. Takođe, svaki dodatak ima tačnu veličinu okvira kroz koju se emituje svetlost. Sigurni smo da ćete, ukoliko sledite uputstva, do leta imati glatku kožu bez dlačica.


Nove tehnologije - Blic Online\n"ZLATNA IDEJA" sa ciljem osnaživanja devojčica i žena na njihovom preduzetničkom putu\nPod pokroviteljstvom Кabineta za inovacije i tehnološki razvoj Republike Srbije biće predstavljeno 50 inovativnih preduzetničkih priča u okviru platforme ”Zlatna ideja” sa ciljem osnaživanja devojčica i žena na njihovom preduzetničkom putu.\nZa 4 SATA i 100 dolara do bilo koje tačke u svetu: Ova letelica će promeniti putovanja IZ KORENA (FOTO)\nPandemija korona virusa zadala je udarac avio - industriji. Broj letova je opao i avio kompanije su bile prinuđene da smanje flote a narudžbine za nove avione su svedene na minimum. Takođe, zbog želje da se smanji efekat staklene bašte, pred avio prevoznike i proizvođače je postavljen cilj da avione učine energetski efikasnijim.\nTEHNOLOGIJA JEDNAKO LJUDI Strategijom "Sage" do kvalitetnijeg života građana\nIzazovi su nezaobilazni deo poslovanja svake kompanije, bez obzira na industriju u kojoj se ona nalazi. Da bi se uspešno suočili sa svakim od njih, potreban je tim iskusnih stručnjaka i potvrđenih profesionalaca koji će uvek dati kvalitetne i pravovremene odgovore. Kompaniju Saga New Frontier Group upravo čini jedan takav tim. Tim koji stvara uspešne priče, ostavljajući pozitivan uticaj na društvo, jer iza njih stoji kompanija koja za cilj ima i nešto više od profita, produktivno oblikujući sadašnjost, ali i budućnost okruženja u kojem posluje.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj u Vladi Srbije Nenad Popović poručio je juče da je jedan od ciljeva ove vlade da u budućnosti Srbija ima više inženjera, jer je budućnost u tehničkim fakultetima i novim tehnologijama. On je to rekao na svečanosti povodom 40 godina od osnivanja Odeljenja za industrijski inženjering i menadžment na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, istakavši da je ovaj jubilej nešto što obeležava proces koji je doveo do toga da imamo dobre rezultate u inovacijama i novim tehnologijama.\nNove tehnologije iz korena menjaju industrije i način na koji svet funkcioniše. Razvoj rešenja u oblasti digitalizacije industrije, veštačke inteligencije, pametnih gradova i drugih važnih tema budućnosti u sve većoj meri dolaze iz Srbije.\nSvemirska putovanja, veštačka inteligencija, besplatan internet za sve kao i nastavak vekovne potrage za "eliksirom večnog života" ....To su projekti na kojima uveliko rade najveće kompanije današnjice. Kroz njih možemo da naslutimo kako će izgledati svet budućnosti a izvesno je da će tehnologija sigurno biti drugačija od one koju danas koristimo i poznajemo.\nNEMILOSRDNI TERMINATORI Ovo su NAJSMRTONOSNIJI roboti američke vojske (VIDEO)\nAmerika ulaže ogroman novac u vojno naoružanje a posebnu pažnju posvećuje razvoju nove vojne tehnologije u koju je u proteklih godinu dana uložila više od tri miljarde dolara. Posebnu pažnju posvetili su razvoju robotike a sve sa ciljem da stvore idealnog robota-ubicu koji bi mogao da zameni čoveka ili da mu bude od velike koristi na bojnom polju. Neki od robota su se pokazali vrlo opasnim i efikasnim dok su pojedini ispali smešni i apsurdni.\nKada koncept masovnog prevoza "Hajperlup" (Hyperloop), prema ideji milijardera Ilona Maska, jednog dana zaživi, putnici će za 30 minuta stizati do odredišta do kojih danas stižu posle 50 minuta leta, ne računajući kontrole i ostale formalnosti na aerodromu. Tada će ljudi koji žive u sunčanom Los Anđelesu moći svakodnevno da putuju do posla u San Francisku, a Beograđani će moći da kupe stan negde na moru i tamo osnuju biznis.\nU Beogradu se danas održava konferencija o obrazovanju sa koje je premijerka Ana Brnabić poručila da je kvalitetno obrazovanje više nego ikada temelj uspešnog društva i da Vlada Srbije mora da odgovori na izazov kako školovati mlade za zanimanja koja će postojati u budućnosti.\nOdbegli bivši lider Katalonije Karles Pudždemon, koji želi da se vrati na funkciju, izjavio je da će mu nove tehnologije omogućiti da vlada iz Belgije.\nNATO sipa milijarde dolara u razvijanje NOVIH TEHNOLOGIJA\nNATO planira da uloži tri milijarde evra da unapredi satelitske i kompjuterske tehnologije u naredne tri godine, u vreme kada se Alijansa suočava sa novim pretnjama, rekao je visoki zvaničnik NATO, koji nije želeo da bude imenovan.\nOTKRIVAMO Ovako će izgledati novi srpski SUPER VOJNIK\nMisteriozna firma vredna 4,5 milijardi dolara promeniće naše živote ZAUVEK\nU sasvim uobičajenom sterilnom korporativnom okruženju nalazi se zgrada koja na prvi pogled izgleda kao bilo koja druga, ali kad se uđe unutra stvari postaju mnogo uzbudljivije jer njenim hodnicima šetaju humanoidni roboti, lete zastrašujući zeleni reptili, bajkovite vile pale i gase svetlo, a ratne mašine patroliraju parkingom i ona je sedište kompanije "Magic Leap".


U ovo vreme digitalizacije, identifikacija na mreži je važnija nego ikada pre. Naše usluge identiteta potvrđuju da ste vi osoba za koju tvrdite da jeste i da ste ovlašćeni da delujete u ime kompanije. Na ovaj način kompanije i dalje imaju kontrolu i osetljivim privatnim informacijama ne može da pristupi neovlašćeno osoblje.\nPotpuno sertifikovano, i usaglašeno sa svim potrebnim propisima o privatnosti i bezbednosti, naše usluge identiteta pružaju bezbedne platforme za identifikaciju na mreži i sticanje novih korisnika u Holandiji.\nMi takođe verujemo da bezbedna identifikacija treba da bude jednostavna, i da ona ne treba da bude na štetu svakodnevnog poslovanja. Naš pristup posrednika više identiteta omogućava našim klijentima da pružaju bezbedne usluge na mreži njihovim klijentima pomoću brendiranih platformi za prijavljivanje koje su pouzdane i jednostavne za korišćenje.\nPotvrda identiteta i autorizacija (eHerkenning) u Holandiji


Beta 5. februara 2018. 16:10\nPredsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji izjavio je da je na današnjoj sednici Predsedništva kosovskog parlamenta odlučeno da se pitanje demarkacije granične linije sa Crnom Gorom stavi na dnevni red sednice kada se o tome postigne nacionalni konsenzus.\n„Zatražili smo razumevanje da ova tačka dnevnog reda (Zakon o ratifikaciji sporazuma o demarkaciji) bude deo dnevnog reda kada bude vreme za ozbiljnije odlučivanje. Da to bude poruka da ozbiljno radimo na postizanju nacionalnog konsenzusa. Idemo napred polako ali sigurno u donošenju odluka od interesa za Kosovo. Ne želimo da Skupština bude pozorište političke glume“, kazao je Veselji.\nPrema njegovim rečima, sem Demokratskog saveza Kosova, koji je insistirao da demrakacija bude na sledećoj sednici (u četvrtak), ostali su bili da se ta tačka odloži do postizanja konsenzusa.\nGovoreći o sutrašnjoj poseti premijera Crne Gore Duška Markovića Kosovu, Veselji je rekao da će ona da bude potvrda partnerstva i dobrih odnosa izmedju Kosova i Crne Gore.\nUpitan o sinoćnoj večeri kod prvog zamenika premijera i ministra spoljnih poslova Kosova Bedžeta Pacolija, Veselji je rekao da je to bio neformalan sastanak i deo rutine sastanaka na kojima se razgovara o pitanjima od interesa za Kosovo.\nPrištinski mediji su sinoć javili da je na večeri kod Pacolija postignut sporazum o pitanju demarkacije granice sa Crnom Gorom, ali su učesnici sastanka tu vest ocenili špekulacijom.\nNa večeri su bili predsednik Kosova Hašim Tači, premijer Ramuš Haradinaj, predsednik parlamenta Kadri Veselji i većina ministara Vlade Kosova.


Dečak Petar Mitrović (13) za kojim je policija tragala više od 20 sati, na sigurnom je i uskoro će stići u porodični dom u Staroj Pazovi, izjavio je za "Blic" njegov otac.\n- Hapšenje otmičara mog sina je u toku, čekam da mi dovedu dete - izjavio je otac nestalog dečaka za "Blic". - Pohvale policiji, jer su za kratko vreme sve uradili.\nOtac dodaje da ima informaciju da je njegov sin otet, ali ističe da ga niko nije zvao, niti mu je tražio otkupninu.\nKako je Blicu potvrđeno u MUP-u, priivedeno je 20 ljudi koji se ispituju da li imaju neke veze sa nestankom dečaka. Na desetine policijskih službenika je na terenu i sve se pretražuje.\nBeograđanin M. S. (17), koji je 11. jula izazvao pomorsku nesreću na otvorenom moru kod Budve, u kojoj je poginula policajka Maja Šljivančanin (31), a povređen njen verenik Vladan Stanišić, u daljem postupku će se braniti sa slobode.


Mali: Za jednokratnu pomoć Srbima na Kosovu izdvojeno oko 1,5 milijardi dinara - Kosovo Online\n24. Maj 2021. • 11:30\n„Reč je o jednokratnoj novčanoj pomoći kojom Srbima na Kosovu i Metohiji želimo da pokažemo da nisu sami i da je njihova država tu za njih. Kao što smo i obećali, svi naši građani koji žive na Kosovu i Metohiji dobiće po 100 evra novčane podrške, uključujući i decu. Ukoliko je reč o nezaposlenom licu, ono će dobiti 200 evra“ objasnio je ministar Mali, dodajući da je za ovu meru iz budžeta opredeljeno oko 1,5 milijardi dinara.\nOn je napomenuo da je ova mera pomoći, koja se sprovodi u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima za ublažavanje posledica pandemije korona virusa, doneta na inicijativu predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Ministar je naveo primer da će, zahvaljujući ovom vidu podrške, petočlana porodica dobiti minimum 500 evra pomoći od države, a ako je neki njen član nezaposlen i više, što nisu zanemarljivi iznosi.\n„Podsetiću vas i da su svi naši građani na Kosovu i Metohiji koji imaju važeću ličnu kartu, mogli da se prijave i za 30 plus 30 evra novčane pomoći, a da od 1. juna mogu da se prijave i za 3.000 dinara koliko će dobiti svi koji do 31. maja budu vakcinisani bar jednom dozom bilo koje od dostupnih vakcina“, rekao je Mali.\nSiniša Mali je istakao da je našim građanima na Kosovu potrebna kontinuirana pomoć i podrška, te da je cilj Vlade Republike Srbije poboljšanje kvaliteta njihovog života i otvaranje novih radnih mesta, kako bi naši ljudi ostali na svojim vekovnim ognjištima. Prema rečima ministra Malog, "rebalansom budžeta za 2021. godinu izdvojena su značajna sredstva za projekte pomoći i podrške srpskom narodu na Kosovu i Metohiji".\n„Sredstva su namenjena kako za finansijsku pomoć građanima, tako i za kapitalne projekte kao što su izgradnja novih bolnica, vrtića, obrazovnih ustanova“, rekao je ministar finansija.\nOn je podsetio i da se nastavlja sa stambenim zbrinjavanjem srpskog stanovništva na Kosovu i Metohiji, pa će tako ove godine biti izgrađeno 17 novih zgrada sa po 12 stanova od oko 65 kvadrata u Kosovskoj Mitrovici, Leposaviću, Zvečanu i Zubinom Potoku.\nGovoreći o daljoj dinamici isplate novčane podrške u okviru trećeg paketa mera, ministar Mali je naveo da će u sredu, 26. maja, početi isplata druge rate sektorske podrške za registrovane autoprevoznike, u iznosu od 600 evra po autobusu.\nTakođe, 8. juna će biti isplaćena polovina minimalne zarade za preduzetnike i firme koje se za to prijave do 31. maja, a sredinom juna će biti isplaćena i pomoć za nezaposlene u iznosu od 60 evra.\nOsim navedenih mera, svi koji se do 31. maja vakcinišu bar jednom dozom vakcine dobiće 3.000 dinara. Prijava će biti moguća od 1. do 15. juna.\nSiniša Mali pomoć Srbi Kosovo Ministarstvo ekonomije\nGospodine Mali nema za sve uplata Zasto\nVažno da su dobili oni koji su u Stbiji\nVidimo kako brinete za nas Nema uplaataaa Bravo Vucicu daj pare ljudima koji žive na kosovo\nMi na kosovo nismo dobili novac nemojte da pricate da pomazete na kosovo\nPočinje isplata pomoći za Srbe na Kosovu\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da danas počinje isplata finansijske pomoći za građane Kosova i Metohije, koju je inicirao predsednik Aleksandar Vučić, prenosi RTS.\nMali: U ponedeljak počinje isplata pomoći srpske vlade od 100 i 200 evra za građane Kosova