Velika šansa za radnike iz Srbije: Nemačka otvara vrata čim prođe pandemija\n15/02/2021 | 15:36\nPoslovi u medicinskom, trgovinskom i dostavnom sektoru Nemačke biće otvoreni za strane radnike, nakon ublažavanja mera usled pandemije, a to će biti velika šansa i za radnike sa Zapadnog Balkana koji su se pokazali kao vredni i marljivi, prenosi Al Dzazira.\nKorona virus bukvalno je poharao brojne sektore nemačke ekonomije i na stotine hiljada ljudi je ostalo bez posla. Uprkos tome, šanse za radnike sa Balkana biće dostupne čim se ublaže pravila zbog pandemije COVID-19.\nŠejla Vojić iz savetovališta Faire Mobilitaet (Pravedna mobilnost – socijalna, pravedna i aktivna sloboda kretanja radnika) Saveza nemačkih sindikata (DGB) u Štutgartu rekla je za Al Džaziru da su najviše pandemijom pogođeni sektori transporta i logistike, avioindustrija, maloprodajni objekti, ugostiteljski i kulturni objekti, kao i celokupan turizam.\nOvo savetovalište se zalaže za poboljšanje uslova rada u Nemačkoj i fokus je podrška zaposlenima, posebno iz država Srednje i Istočne Evrope.\nNemačkoj i dalje nedostaje stručan medicinski kadar, pogotovo zbog pandemije i to u sektoru nege i u COVID-odeljenjima.\nVelika potražnja za stručnim kadrom u proteklom periodu bila je i u apotekama, farmaceutskim kompanijama i taj trend će se nastaviti i u ovoj godini, ukoliko se produže zabrane i ograničenja kretanja, odnosno ne dođe do suzbijanja virusa.\nNemačka je ove godine produžila takozvano Pravilo za Zapadni Balkan, a na snazi je i novi Zakon o doseljavanju stručnjaka.\nPravilo o Zapadnom Balkanu, koje je ove godine produženo još do 31. decembra 2023. godine, ne uslovljava kvalifikovano stručno obrazovanje ili visokoškolsku diplomu, što je kod novog Zakona o doseljavanju stručnjaka slučaj.\nTermini za podnošenje zahteva za vizu, u nemačkoj ambasadi u Sarajevu biće i dostupni čim budu ukinute mere ograničenja ulaska u Nemačku zbog pandemije i čim odgovarajuće vize ponovo budu mogle da budu izdate.\n“NUSPOJAVA” pandemije – 114 miliona OTKAZA\nZaposlenima u Vatikanu preti OTKAZ ako ODBIJU vakcinu\nKod nas “opleli” Užičko, u Marselju hiljade na festivalu bez maski (VIDEO)...


petak, 17. april 2020. 12:06h\nGrad Pančevo je od opštine Lučani dobio 500 paketa sa osnovnim životnim namirnicama za socijalno ugroženo stanovništvo, koji će biti podeljeni porodicama u naseljenim mestima na teritoriji grada.\nDonacija iz Lučana stigla je u Pančevo print skrin\nGradu Pančevu je od predsednika opštine Lučani Milivoja Dolovića stiglo 500 paketa sa osnovnim životnim namirnicama za socijalno ugroženo stanovništvo. Ovo je lični gest predsednika opštine i njegovih saradnika, istakao je Aleksandar Stevanović, zamenik komandanta Štaba za vanredne situacije.\nŠtab za vanredne situacije grada Pančeva nastavlja sa aktivnostima, koje se odnose na pomoć naugroženijim porodicama sa teritorije grada. Imamo jako veliku podršku i naših sugrađana, kaže Stevanović i dodaje da su Pančevci pokazali ozbiljnost i solidarnost.\ndonacija iz lučana


„Prioritet u prvoj trogodišnjoj fazi su izgradnja Hidroelektrane /HE/ `Dabar`, snage 160 megavata, tri hidroelektrane na Gornjoj Drini, ukupne snage 190 megavata i tri hidroelektrane na rijeci Bistrici, ukupne snage 34,5 megavata“, istakao je Petrović.\nOn je napomenuo da je planirana i izgradnja Vjetroparka /VE/ „Hrgud“, snage 50 megavata i Solarne elektrane „Trebinje jedan“ kapaciteta 73 megavata, te da se paralelno sa tih pet velikih, razvijaju i drugi projekti.\n„Imamo dva zaključena EPC ugovora sa kineskim kompanijama – za izgradnju HE `Dabar` i za projekat hidroelektrana na Bistrici, ali je još potrebno završiti finansiranje ova dva projekta, što je veoma složena procedura razgovara sa bankama, po čijem završetku će doći i do uvođenja izvođača radova na ova dva projekta“, rekao je Petrović.\nOn je naglasio da teku radovi na terenu po već zaključenim ugovorima za HE „Dabar“, prenstveno na kapitalnom objekatu probijanja tunela Nevesinje-Dabar, dužine 12.150 metara, a počelo je i betonsko oblaganje tog tunela koji je najveći u BiH posle rata.\n„Za hidroelekrane na Bistrici je u toku analiza dokumentacije, organizacija gradilišta i pribavljanje neophodnih priključaka kako bi sve bilo spremno za izgradnju tri hidroelektrane“, dodao je Petrović.\nKada je riječ o projektu HE „Gornja Drina“, on je podsjetio da je Ustavni sud BiH usvojio odluku o novoj proceduri donošenja koncesije za tu hidroelektranu želeći, kako je rekao, da proglase teritoriju Republike Srpske i izgradnju tog hidroenergetskog objekta u svoju nadležnost.\n„Svakako, nemoguće je zaustaviti taj projekat, jer nikome nije smetao ni 80-ih godina prošlog vijeka, ni u prvim godinama ovog vijeka, kada su bile u opticaju i druge koncesije i investitori, ali očito je da je zasmetalo kada je investitor Elektroprivreda Srbije i smatramo da ovdje ima više politike nego ikakvih prekršaja“, istakao je Petrović.\nOn je naglasio da se moraju prihvatiti odluke nadležnih organa Republike Srpske, koji su nadležni za davanje saglasnosti za izgradnju HE „Gornja Drina“ i dodao da „postoje intencije da se ometa razvoje ERS-a, a time i Republike Srpske i da je to poznata politika za koju se zna da dolazi isključivo od bošnjačke strane“.\n„Što se tiče VE `Hrgud`, u toku je veoma složena procedura NJemačke razvojne banke /KFV/, počev od izbora tender agenta, konsultanata, ekološke studije do građevinskih dozvola i ovako sporom dinamikom, koju kontroliše isključivo ta banka, može se očekivati da tek sledeće godine bude raspisan tender za uvođenje izvođača u taj posao, koji treba da traje 18 mjeseci, a objekat bi mogao da bude na mreži tek 2024. godine“, rekao je Petrović.\n„VE `Hrgud` će mnogo značiti za opštinu Berkovići, koja će imati skoro milion KM godišnje od koncesionih naknada i ta lokalna zajednica će time dugoročno biti spasena i omogućiće se njen održivi razvoj“, ukazao je Petrović.\nGovoreći o Solarnoj elektrani „Trebinje jedan“, on je napomenuo da je to projekat koji će omogućiti stabilnost napajanja za oko 50.000 domaćinstava u Republici Srpskoj, ali i energiju za izvoz i napomenuo da je završena sva pripremna dokumentacija i da se pregovara sa renomiranim investitorom iz Mađarske, koji je realizovao više sličnih projekta.\n„Složena je pravna procedura uvođenja stranog investitora u naše investicije i kao što smo to radili sa `Gornjom Drinom` i uvođenjem investitora iz Srbije, isto tako moramo i za ovu solarnu elektranu sa novim investitorom“, pojasnio je generalni direktor ERS-a.\nOn kaže da nisu zanemareni ni HE „Bileća“ i „Nevesinje“, u okviru projekta „Gornji horizonti“, te da je čak „vraćena u život“ i moguća izgradnje HE „Fatnica“ sa vodama iz gatačkog platoa, putem cerničko-ključkog polja.\n„Ono što je sigurno je da imamo u potpunosti spremnu dokumentaciju za HE `Bileća` i Hidroelektrane na Trebišnjici /HET/su u fazi dobijanja koncesije za izgradnju te hidroelektrane, snage 30 megavata na ulazu u Bilećko jezero u mjestu Čepelica. Smatramo da je to izvanredan projekat za izgradnju hidroelektrane po takozvanom `BOOT` modelu, jer bi puštanjem u rad HE `Dabar` bilo korisno te iste vode, koje se prevedu kroz tunele i kanale, preraditi i na ovoj energetskoj stepenici“, naveo je Petrović.\nOn je najavio da ERS u svom desetogodišnjem planu razvoja ima i izgradnju hidroelektrana na srednjoj i donjoj Drini, kao i HE „Cijevna“ na Bosni, vjetroparkova u Hercegovini i solarnih elektrana „Trebinje tri“ i „LJubinje tri“ i HE „Sutorina“, koja je planirana u rejonu Bokokotorskog zaliva, a za koju je ERS prije mjesec dana dobio pismo namjera od Elektroprivrede Crne Gore.\n„Postoji velika zainteresovanost da se ovaj projekat realizuje, a znajući da izgradnjom `Gornjih horizonata` dobijamo viškove voda u akumulacijama `Bileća` i `Trebinje`, uvjereni smo da će postojati fizibilnost ovog projekta i da će biti potrebno donijeti još niz važnih odluka za njegovu realizaciju“, rekao je Petrović.\nOn je ukazao da su svi energetski objekti, a posebno iz obnovljivih izvora, u korak sa svijetom i da se očekuje i naplata „zelenih sertifikata“ za energiju iz tih izvora.\n„NJihovom izgradnjom prihode neće ostvarivati samo ERS i Vlada Republike Srpske, nego i lokalne zajednice od koncesionih naknada, a zapošljavaće se i stanovništva što će doprinijeti i popravljanju demografske slike na našim područjima“, rekao je on i dodao da će se tako iskoristiti raspoloživi energetski resursi, a ERS pokrenuti i druge privredne grane u Srpskoj.\n„Vidimo da je tržište električne energije doživjelo kolaps, da slijedi velika energetska kriza u narednih nekoliko godina i ko ne bude imao investicije u obnovljive izvore energije i mogućnost izvoza struje, biće u velikim problemima i moraće države priskočiti u pomoć takvim elektroprivredama, inače će završiti u stečaju“, rekao je Petrović i istakao da je ERS jedna od rijetkih elektroprivreda koja je izvozno orijentisana i ima zagarantovanu budućnost.\n„Naš stav je da želimo da uvodimo te takse, ali istovremeno želimo i konkretnu pomoć u realizaciji projekata iz obnovljivih izvora energije, jer nemamo nikakvih grantova, fondova, ni povoljnih kreditnih linija. Nismo spremni ni finansijski, niti tehnički da ulazimo u plaćanje tih taksi, a da nemamo nikakvu pomoć u izgradnji postrojenja na `zelenu energiju`“, naglasio je Petrović.\neTrebinje Petak, 06.05.2022.\nHoće li biti zaustavljeni projekti koje finansira Njemačka? (VIDEO)\nKo ostvaruje pravo na subvencije Elektroprivrede Srpske za postavljanje solarnih panela?\nPetrović: Obezbijeđeno 800 miliona evra za izgradnju pet objekata


Javna preduzeća u Srbiji 2021– transparentnost, stručnost rukovodilaca i nezakonito v.d. stanje\nTransparentnost Srbija predstavila je rezultate istraživanja o transparentnosti rada, stručnosti menadžmenta i i zakonitosti pozicija vršilaca dužnosti direktora u javnim preduzećima i drugim državnim preduzećima na koja se primenjuje Zakona o JP.\nReč je o istraživanju „Razrešenje v.d. statusa u javnim preduzećima“ koje je realizovano uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.\nU okviru istraživanje urađena je ocena i rangiranje 17 republičkih i 16 lokalnih preduzeća po transparentnosti na osnovu Indeksa transparentnosti javnih preduzeća PETRA.\nZlatko Minić rekao je na konferenciji za novinare da je ostvaren napredak u odnosu na iistraživanje PETRA 2019, jer je sada jedno JP (Toplana Šabac) u kategoriji „potpuno transparentno“ (ocena iznad 80%), dok ih je 17 „delimično transparentno“. Prosečna ocena iznosi 53,2% i malo je veća nego pre dve godine.\nMeđu rangiranim republičkim javnim preduzećima Putevi Srbije su najtransparentniji. Na dnu tabele su MB Namenska sa 0% (nema funkcionalan sajt na srpskom), Srbijagas (25%) i Resavica (33%).\nViše od 90 procenata preduzeća na sajtu imaju cenovnik usluga, stranicu posvećenu javnim nabavkama, dostupan broj zaposlenih, finansijski plan i budžet. Ni na jednom sajtu nisu dostupni ugovore za pravne usluge, a ređe se objavljuju akti o trošenju sredstava za reprezentaciju, zapisnici upravnih i nadzornih odbora kao i ugovori za konsultantske usluge.\nStručnost direktora i članova nadozornih odbora ocenjivaan je na uzorku od 32 lokalna JP i JKP u kojima su tokom 2020. godine raspisani konkursiza direktore. Od tih 32, devet uopšte nema sajt, 10 nema podatke ko im je direktor a ko član nadzornog odbora, dok na osam postoje podaci ali bez biografija.Minić je naveo i da samo na sajtovima pet preduzeća iz tog uzorka postoji podaci o direktorima i članovima NO ali ne takvi da mogu da dokažu da se ispunjavaju zakonski uslovi za ta mesta."Ni u jednom slučaju nismo našli da sajtu postoje biografije, za direktora i sva tri člana nadzornog odbora koji pokazuju da ispunjavaju uslove", rekao je on.\nIz podataka sa sajtova i dokumenata dobijenih od JP i njihovih osnivača, utvrđeno je da se za 16 preduzeća može reći da ili niko ne ispunjava uslove ili se ne može utvrditi. U samo četiri slučaja potvrđeno je da i direktor i članovi NO ispunjavaju zakonske uslove.\nNemanja Nenadić iz Transparentnosti, govoreći o rezultatima istraživanja primene Zakona o javnim preduzećima u 34 firme u republičkom vlasništvu, naveo je da se od situacije da su javna preduzeća partijski plen prešlo u novi stadijum, "gde nije reč samo o tome da je nešto što je javno dobro pod direktnom političkom konrolom, već se u velikoj meri ušlo u situaciju bezakonja".\nNe samo da imamo partijski postavljene vršioce dužnosti direktora koji su na položaju koji ih čini direktno zavisnim od Vlade, ili onoga ko je odlučio da se nadju na tim mestima, "već smo došli u situaciju da preko polovine preduzeća uopšte nema zakonitog direktora ili v.d.".\nVlada treba "da postavi bilo koga, samo da imamo makar trenutno pokrivenu situaciju da to budu zakoniti vršioci dužnosti. Izloženi smo ogromnoj opsanosti od mogućih šteta usled toga što se odluke donose od strane nekih lica koja na to nemaju nikakva veća prava nego vi ili ja", upozorio je Nenadić. Svi ovi problemi posebno su aktuelni s obzirom na predstojeće izbore, zbog mogućih zloupotreba za potrebe izbornih kampanja i nema vremena da se čeka bilo kakva izmena zakona u tom pogledu, bolje je da se za početak primeni sadašnji, rekao je programski direktor TS.\nPrema rezultatima istraživanja TS, i u više od polovine preduzeća, 18 od 34, čiji je osnivač Republika Srbija uopšte nemamo zakonitog direktora ili v.d. direktora, dok su u pet preduzeća direktori imenovani bez konkursa i nema podataka o statusu. Takođe, u 16 preduzeća čiji je vlasnik država od 2012. do danas ni dan nisu imali direktora izabranog na javnom konkursu.\nTo su Srbijagas, Nuklearni objekti Srbije, Pošta Srbije, Srbijašume, Putevi Srbije, Stara planina, Emisiona tehnika i veze, JP NP Kopaonik, JP NP Đerdap, JP NP Šar planina, Železnice Srbija ad, Srbija voz ad, Srbija Kargo ad, Infrastruktura železnice Srbije ad, Koridori Srbije doo, Metohija doo. Za dva, kako je naveo, nema dostupnih podataka za određeni period pa se ne može tačno utvrditi da li su ikada raspisivani konkursi - Rezervat Uvac doo i Park Palić doo.


Beograd i Priština, Foto: Filip Plavčić, Jelena Vučetić, Profimedia, Ilustracija/Espreso.rs\nBILO JE TU SVAŠTA\nEvo šta je sve nuđeno Srbiji\nObjavljeno: 11.07.2019. 16:52h\nBriselski sporazum je samo mrtvo slovo na papiru. Pregovori su zamrznuti i tako će ostati sve dok Priština ne ukine anticivilizacijeks takse, a Espreso vam predstavlja kakvih smo se sve rešenja za Kosovo naslušali u proteklom periodu!\nRešenja se smenjuju kao na tacni, mnogo je probnih balona pušteno u etar i skoro da ne prođe nijedan dan da se ne pojavi neki profesor, uticajni čovek sa Zapada ili iz Srbije da ponudi svoje rešenje za problem Kosova.\nZSO i Briselski sporazum su bili preteča svakog dogovora ali su ostali samo plod mašte da bi se do tog dogovora iz Brisela moglo zaista i doći.\nPoslednji u nizu predloga za rešenje kosovskog čvora ponudila je Direktorka Centra za evroatlantske studije (CEAS) Jelena Milić.\nOna naime smatra da bi Srbija trebala da promeni preambulu u Ustavu Srbije i da umesto celog Kosova da stavi samo četiri opštine sa severa južne srpske pokrajine.\n"Ta vrsta signala bi možda bio vrlo dobar 'tizer' za administraciju na Kosovu, koja je u potpunom rasulu oko toga šta hoće, šta je ustavno prihvatljivo, šta nije. Kad kažete kosovskoj javnosti, evo vam poruka, mi sada južno od Ibra ne smatramo više svojom teritorijom - a pri tom ništa ne dirate, ni rezoluciju SB UN 1224 o Kosovu, ni Briselski sporazum - možda bi to promenilo i dinamiku kosovskog društva", rekla je Milićeva.\nU prošlosti smo imali slične predloge, kao što je apsolutno priznanje nezavisnosti Republike Kosovo u sadašnjim granicama, taj predlog naravno dolazio je od Albanaca podpomognuti saveznicima sa zapada.\nZatim se pojavila ideja o razgraničenju sa Albancima, koje su predlagali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\nTa ideja prema rečima predsednika Srbije Aleksandra Vučića nije naišla na odobravanje pa se od nje za sada odustalo.\n"I dalje mislim da je to najbolje rešenje za Srbiju", rekao je u svojim ranijim izjavama Aleksandar Vučić.\nSasvim Stidljivo u medijima pojavila se informacija da se pregovara da Priština Beogradu da 10 opština na Kosovu, a da zauzvrat dobije Preševo Medveđu i Bujanovac.\nOva tzv razmena teritorija odjeknula je kako u Srbiji tako i u svetu.\nPredsednik Kosova Hašim Tači odlučno je odbacio ove navode, ako mu je verovati naravno.\n- Mi znamo da će ovaj problem jednog dana biti rešen, pitanje je kako ćemo do rešenja doći. Mislim da ne postoji ništa što već nije bilo na stolu. Verujem da je veoma pozitivan primer nedavni sporazum Severne Makedonije i Grčke. U jednom momentu lideri su ti koji su odlučivali, ma kakve razlike bile - rekao je Vejvoda u intervjuu za nedeljnik NIN.\nOn je dodao da se na kraju uvek nađu lideri "koji će se prvo dogovoriti oko rešenja koje će prihvatiti obe strane, a uz konsultacije sa relevantnim domaćim i inostranim akterima, pre svega sa Evropskom unijom".\n- Međunarodna zajednica, pre svega Evropska unija, kolokvijalno rečeno, treba malo da drži za ruku obe strane koje sede za stolom kako bi im pomogla u nalaženju konkretnih rešenja. Možda treba da bude postavljen i specijalni pregovarač, neko ko će se baš svakog dana baviti time - rekao je Vejvoda.\nBriselPodela KosovaRazgraničenje na KosovuKosovoKosovo i MetohijaAlbanciPrištinaAleksandar VučićIvica DačićJelena MilićZSOIvan VejvodaBriselski sporazum


Odbojka: 2. Bundesliga Nord Women 2018/2019 uživo - rezultati, rasporedi, tabele - Scoreboard.com\nOdbojka, Austrija: 2. Bundesliga Nord Women 2018/2019 rezultati uživo, rasporedi, tabele\n2. Bundesliga Nord Women uživo na Scoreboard.com. Ova stranica je o 2. Bundesliga Nord Women 2018/2019, (Odbojka/Austrija). Ukoliko tražite rezultate nekog drugog tamičenja sa imenom 2. Bundesliga Nord Women, molimo odaberite sport iz glavnog menija ili kategoriju (country) na levoj strani.\nPratite 2. Bundesliga Nord Women 2018/2019 za rezultate uživo, krajnje rezultate, rasporede i tabele! Scoreboard.com nudi kući/u gostima/sveukupne 2. Bundesliga Nord Women 2018/2019 tabele i tabelu forme (poslednjih 5 mečeva),


Počeli 3. Mačevalački susreti u Istočnom Sarajevu - FILTER\nTreći mačevalački susreti, koje organizuje Mačevalački klub “Romanija” iz Istočnog Sarajeva, otvoreni su danas u ovom gradu.\nPredsjednik Kluba Marijana Petronić izjavila je da je za učešće na turniru prijavljeno 35 takmičara, koji će se takmičiti u disciplinama mač i sablja, a podijeljeni su u više kategorija.\n“Ovogodišnji susreti okupili su, osim članova Romanije i članove mačevalačkih klubova Pale, Banjaluka i Valter iz Sarajeva”, dodala je Petronićeva.\n“Bili smo u kontaktu sa klubovima iz Slovenije, Hrvatske, Srbije i Sjeverne Makedonije i oni su izrazili želju da dođu, ali je zbog opšte situacije izazvane pandemijom virusa korona i bezbjednosti takmičara, posebno imajući u vidu da među njima ima mnogo djece i mladih, odlučeno da se susreti održe uz učešće klubova iz BiH”, pojasnila je Petronićeva.\nOna je zahvalila gradonačelniku Istočnog Sarajeva Ljubiši Ćosiću i načelniku opštine Istočno Novo Sarajevo Jovanu Katiću za finansijsku pomoć za održavanje turnira, napominjući da je pomoć obećala i Turistička organizacija “Jahorina”.\n“Svaki mačevalački susret u Istočnom Sarajevu predstavlja promociju mačevanja kao manje poznatog sporta i sporta uopšte, ali i promociju našeg grada, okolnih planina i ostalih turističkih potencijala”, istakla je Petronićeva.\nTurnir se održava u sportskoj sali Osnovne škole “Sveti Sava” u Istočnom Novom Sarajevu na dvije piste, a tehničku opremu potrebnu za takmičenje donijeli su članovi Mačevalačkog kluba “Banjaluka”.\nMačevalački klub “Romanija” osnovan je 2016. godine, a do sada je imao više od 50 polaznika, od kojih su neki aktivni od osnivanja kluba.\nTags: Istočno Sarajevo Marijana Petronić Mačevalački klub ”Romanija” mačevanje\nPrethodna Preko Romanije prohodno i za teretnjake i šlepere\nSledeća U ovoj sedmici u DZ Istočno Sarajevo vakcinisano 213 osoba


“Radi se o suštinskom pitanju da Zakon o provođenju kontrole zakonitosti privedemo kraju. Po Zakonu o prijevremenom povoljnijem penzionisanju branilaca odbrambeno-oslobodilačkog rata, tim za kontrolu je imao obavezu da kontroliše vojne penzionere. S obzirom na to da svaki mjesec imamo novih oko 150 onda bi nam i revizija trajala duže. Želimo da reviziju završimo, kada su u pitanju borci”, rekao je federalni ministar za pitanja boraca Salko Bukvarević.\nOvom izmjenom, ističe, reguliše se da kontrolu rješenja vojnih penzionera ubuduće rade nadležne inspekcije u Federalnom ministarstvu rada i socijalne politike, Zavodu PIO/MIO i Federalnom ministarstvu za boračka pitanja umjesto tima za kontrolu revizije.\nPored ovog predloženog zakona Predstavnički dom usvojio je zaključak da se zaduži Vlada FBiH da pripremi dodatne izmjene Zakona o prijevremenom povoljnijem penzionisanju branilaca odbrambeno-oslobodilačkog rata u smislu da se korisnicima prava iz ovog Zakona penzije usklađuju svake godine na način kako je to predviđeno Zakonom o penzijsko i invalidskom osiguranju FBiH.\n“Ovakvom izmjenom bi se osigurala ravnopravnost svih penzionera jer bi se svima na isti način radilo usklađivanje”, poručio je Bukvarević.


A. J. 24. februara 2020. 19:21\nSrbija ove nedelje bira predstavnika za Pesmu Evrovizije.\nOK but can we discuss that 'Tajna', Ana Milenković's song in Serbia's national selection, clearly includes the main theme song to X-Men: The Animated Series in its instrumentation? #beovizija2020 pic.twitter.com/FXGERkU7I1\n— ESCAerial: Another Eurovision Reaction Channel (@EscAerial) February 13, 2020\nPevačica Ana Milenković biće jedna od učesnica na ovogodišnjoj Beoviziji s pesmom ‘Tajna’ s kojom se bori za prolazak na Pesmu Evrovizije, koji će ovog maja održati u Holandiji. Međutim, brojni obožavaoci ovog muzičkog takmičenja komentarišu da njena numera sadrži melodiju iz crtanog filma ‘X-Men’.\nZbog toga je mnogi napadaju i negativno komentarišu na društvenim mrežama.\nA post shared by Ana Milenkovic (@milenkovic_ana) on Feb 10, 2020 at 11:02am PST\nAna je inače bila u sastavu Beauty Queens koja je nastupila s Marijom Šerifović na Evroviziji 2007., kada je pevačica pobedila.\nOvo nije jedini skandal koji prati ovogodišnju Beoviziju. Pre nekoliko dan Bora Dugić i Balkubano morali su da promene tekst pesme nakon reakcije Autonomnog ženskog centra koji tvrdi da njihova numera poziva na nasilje.


Banjaluka: Kredit od 3,5 miliona KM za finansiranje deficita\n06.06.2015. / 14:14\nBANJALUKA, Grad Banjaluka planira kratkoročno kreditno zaduženje od 3,5 miliona KM za potrebe privremenog finansiranja deficita proizašlog iz gotovinskog toka i finansiranja obaveza iz ranijeg perioda.\nOvu odluku razmatraće odbornici Skupštine grada na narednom zasjedanju koje je zakazano za 16. jun.\n“Zbog pada prihoda u budžetu grada za prva četiri mjeseca ove godine predlaže se kratkoročno kreditno zaduženje, kako bi se djelimično poboljšala tekuća likvidnost i izmirio dio obaveza prema dobavljačima iz ranijeg i tekućeg perioda”, navodi se u obrazloženju odluke o kratkoročnom zaduženju grada.\nIz gradskog Odjeljenja za finansije u obrazloženju pojašnjavaju da su redovni prihodi grada u 2014. godini iznosili 103.772.258 KM, te da kratkoročni dug grada u 2015. godini može da iznosi do 5.188.612 KM.\n“Grad trenutno otplaćuje kratkoročno zaduženje iz 2014. godine u iznosu od 3,5 miliona, a ostatak duga po ovom kreditu po osnovu glavnice i kamate 30. aprila iznosio je 1.197.303 KM. Posljednja rata ovog kredita dospijeva na naplatu 31. jula ove godine”, precizirano je u odluci.\nU obrazloženju se dodaje da bi prihvatanjem odluke o kratkoročnom zaduženju od 3,5 miliona KM, procijenjena visina kratkoročnog duga grada Banjaluka iznosila 4.884.303 KM, odnosno 4,7 odsto ostvarenih redovnih prihoda iz 2014. godine.\nKumulirani deficit u budžetu grada Banjaluka iznosi 10,4 miliona KM. U 2014. godini je nastao deficit od 7,23 miliona KM, a 3,1 milion KM se odnosi na preostali dio iz 2012. godine. Srna


Đukanović: Ne donosimo antisrpske, već odluke u interesu Crne Gore\nCrnogorski predsjednik Milo Đukanović izjavio je da Crna Gora ne donosi antisrpske, već odluke u crnogorskom interesu.\nĐukanović tvrdi da dio javnosti u Srbiji osporava pravo Crnoj Gori da donosi odluke u sopstvenom interesu, kao i da su se određeni krugovi u Srbiji, nosioci vlasti, medijski i Srpske pravoslavne crkve trudili da zaoštre odnos prema Crnoj Gori.\nĐukanović za Televiziju Crne Gore rekao da "posljednjih godinu dolazi do zaoštravanja odnosa Srbije sa Zagrebom, Prištinom, pa i Podgoricom, te da ne može da razumije čemu kvarenje odnosa Srbije sa susjedima".\nOn kaže da u principu nije pristalica mjera zabrane ulaska određenim pojedincima u Crnu Goru "zato što se takvima daje publicitet mnogo veći nego što ga imaju i zaslužuju".\nKada je riječ o pozivu Demokratskog fronta ostatku opozicije da protestima sruše Vladu i da budu organizovani vanredni izbori, Đukanović smatra da je to glupost, te da su parlamentarni izbori mogući tek kad im je i vrijeme - na jesen 2020.\nOn je rekao da ga ne iznenađuje ponašanje lidera prosrpske opozicije u Crnoj Gori.\n"Oni, umjesto da učestvuju u kreiranju državne politike, izigravaju ugroženu manjinu u Crnoj Gori i stalno se žale Beogradu. Vjerujem da je posrijedi nasjedanje na te žalopojke i ulogu lažnih žrtava i da se ulazi u pokroviteljsku ulogu i finansiranje aktivnosti koje su otvoreno usmjerene na destrukciju države Crne Gore", rekao je Đukanović.\nGovoreći o posljednjoj posjeti Briselu, Đukanović je ocijenio da EU pokušava da održi pažnju prema zapadnom Balkanu, što je dobro za Crnu Goru, ali, naveo je, nije dobar pristup pojedinih zemalja unije da region uđe u EU u paketu.\nPrema njegovim riječima, EU je već izvjesno korigovala svoj model i tempo proširenja.\n"Crna Gora je otvorila 32 poglavlja, a Srbija 16, i ako EU bude dosljedna u tom novom pristupu, to znači da bismo mi četiri godine trebalo da čekamo Srbiju. Ne mislim da je to racionalno", poručio je Đukanović.\nMilo Đukanović Crna Gora odluke\nMilo Đukanović – "vlast je uvijek tamo gdje je on"\nMilo Đukanović predao kandidaturu za predsjednika Crne Gore


Dojče telekom jača pozicije u Rumuniji - Ekonomske Vesti\nDojče telekom jača pozicije u Rumuniji\n15. sep. 2014 15. sep. 2014 Andrija Matić Dojče telekom, OTE, Rumunija\nPosle tri neuspešna pokušaja rumunske države da proda svoj manjinski deo (46 odsto) u RomTelecomu, ta se rumunska telekomunikaciona kompanija, u kojoj većinski paket ima grčki OTE (54 odsto), integrisala sa, takođe rumunskom telekomunikacionom kompanijom Cosmote, koja je 100 odsto u vlasništvu OTEa. Integracijom nastala kompanije od petka 13.septembra nosi naziv Telekom Romania,javljaju rumunski i nemački mediji.\nU samom OTEu Dojče telekom je vlasnik 40 odsto akcija. Članica Uprave Dojče telekoma Klaudija Nemat izrazila je zadovoljstvo zbog ovog posla u Rumuniji, koja je „posle Nemačke i Poljske,po broju stanovnika najveće tržište u Evropi“ na kome je Dojče telekom prisutan.\nDojče telekom je prisutan u 50 zemalja. Prošle godine je imao promet od 60,1 milijardu evra, a više od polovine tog prometa ostvario je van Nemačke. U Dojče telekomu, što direktno što indirektno, udeo od 32 odsto ima nemačka savezna država, koju je Nemački računovodstveni sud neki dan pozvao da taj udeo proda.\n← Siluanov: Ako cena nafte padne na 80-90 dolara trošimo rezerve\nVlada danas odlučuje o minimalnoj ceni rada →\nNajviši rast u Evropi prognoziran za Irsku\n4. maj. 2016 Andrija Matić 0\nEu usvojila plan o raseljavanju 120.000 migranata


Aerolineas Estelar - Avio kompanija - Aerolineas Estelar jeftini letovi - eSky.ba\nNajpovoljnije ponude avio kompanije Aerolineas Estelar na eSky\n✔ Gde leti avio kompanija Aerolineas Estelar?\nAerolineas Estelar leti na mnoga popularna odredišta. Da biste provjerili dostupnost letova, koristite pretraživač na stranici eSky.\n✔ Kada mogu kupiti najjeftinije avionske karte za Aerolineas Estelar?\nZa letove avio kompanijom Aerolineas Estelar najbolje je kupiti karte što je prije moguće.\nZa odredišta koja upravlja Aerolineas Estelar upravljaju i druge avio kompanije i možete ih pronaći na stranici eSky.\n✔ Mogu li rezervirati hotel zajedno sa letom Aerolineas Estelar?\nSaznajte više o Aerolineas Estelar


Mihajlović: I dalje verujem u Marka Šćepovića! : Nadlanu.com\nMihajlović: I dalje verujem u Marka Šćepovića!\nObjavljeno 11. avg 2013. / 17:28:43\n"I dalje verujem u Šćepovića, znam da ima veliki kvalitet i potencijal. Mi smo tu da mu pomognemo, ali je on prvi koji treba sebi da pomogne. Ovo je poslednji poziv za njega ako ne promeni svoj način i pristup igranja fudbala. Imam osećaj da kad izađe na teren misli da čini uslugu nekome što igra fudbal", rekao je Mihajlović na konferenciji za novinare u Beogradu.\nSrbija će u sredu u Barseloni igrati protiv Kolumbije, a selektor je naveo da će Šćepović i Aleksandar Mitrović odigrati po 45 minuta i da nije pozvao trećeg špica jer on sigurno ne bi nastupio.\n"Ne zanima me da li će (Šćepović) dati gol ili neće, zanima me da li će dati sve od sebe. Mitrović, iako je mlađi od njega, jedan je od primera kako treba da se bori. Šćepović bi trebalo da se ugleda na njega. Ako se bude borio i promenio stav niko neće imati šta da mu kaže, sve zavisi od njega. Ako bude slušao i bude imao pristup na treningu u klubu i u reprezentaciji igraće, a ako ne, ovo mu je poslednji poziv", naveo je selektor "orlova".\nŠćepoviću je posle utakmice sa Ludogorecom u kvalifikacijama za Ligu šampiona prišao jedan navijač i skinuo mu kapitensku traku, a Mihajlović je rekao da "ne bi ulazio u to" i da "u Srbiji može da se prikaže nešto novo u fudbalu", ali da to nije za šalu.\nMihajlović je objasio i problem sa golmanima koje ima i naveo da će utakmicu sa Kolumbijom početi Damir Kahriman, dok će Branimir Aleksić i Predrag Rajković ostati na klupi.\n"Imamo problem zbog povrede Željka Brkića, Vladimir Stojković nije da nema klub, ali ne brani u Partizanu, a sada se i Milan Lukač povredio. Kahriman brani standardno, počeće protiv Kolumbije i videću da li ću ga menjati", kazao je Mihajlović.\nSelektor je kazao da je nebitno to što je Srbija na poslednjoj rang listi Svetske fudbalske federacije (FIFA) tek na 41. mestu.\n"Brazil je pre Kupa konfederacija bio na 22. mestu. Ne vidim razlog zašto mi ne bismo bili 41. Imajući u vidu promenu sastava i rivale u grupi, treba verovati u ovu reprezentaciju i pustiti je da sazre, a duel sa Kolumbijom će biti prava prilika za to", kazao je on.\nMihajlović je dodao da protiv Kolumbije najverovatnije neće igrati Aleksandar Kolarov i Milan Biševac, koji su povređeni, a pozvani su u nacionalni tim.\nUtakmica između Srbije i Kolumbije igraće se u sredu, 14. avgusta od 20.00 na Miniestadiju u Barseloni.\nfudbalmarko š?epovićorlovisiniša mihajlović


Besplatna škola samoodbrane za osobe sa invaliditetom u opštinskom Centru : Gradska Opština Novi Beograd\nBesplatna škola samoodbrane za osobe sa invaliditetom u opštinskom Centru\nU prostorijama opštinskog Centra za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom „Novi Beograd“ u ul. Bulevar Milutina Milankovića 34 održan je prvi inkluzivni čas samoodbrane za osobe sa invaliditetom i njihove porodice u sklopu obeležavanja Međunarodne nedelje borbe protiv nasilja nad ženama i opšte kampanje u borbi protiv porodičnog i vršnjačkog nasilja.\nBesplatni treninzi tokom decembra podrazumevaju osnovni kurs samoodbrane koji obuhvata odbranu od deset najčešćih laičkih napada sa kojima se osobe sa invaliditetom i deca mogu susresti u nekim realnim situacijama napada, a zasniva se na tehnikama Đu Đucu-a koje omogućavaju da se na najlakši način odbrane, oslobode napada i ibegnu da budu povređeni.\n„Sve tehnike biće prilagođene svakom polazniku škole ponaosob i njegovim mogućnostima sa ciljem da svako nauči da se zaštiti i odbrani sebe u nekoj situaciji napada. Cilj nam je da utičemo na smanjenje opšteg trenda nasilja i njegovih posledica u našoj sredini edukacijom i ličnom aktivacijom najranjivijih među nama, osoba sa invaliditetom i dece“-istakla je direktorka opštinskog Centra, Milka Milovanović-Minić.\nPored toga u okviru škole polaznici će raditi i neke od vežbi koje mogu da im poboljšaju motoriku, vitalnost, snagu, kao i mogućnost da se lakše snađu u situacijama nezgodnim po njih kao sto su padovi, ustajanje kada padnu i sl.\nŠkolu će voditi Predsednik kluba i glavni trener Borko Radovanović, učitelj borilačkih veština sa nacionalnom trenerskom licencom za borilačke veštine .\nPrvi inkluzivni čas je završen horskim nastupom mališana iz škole „Laza Kostić“ i njihovog nastavnika beskrajne energije i životnog optimizma,Mileta Đurića.\nBesplatni časovi škole samoodbrane biće organizovani tokom decembra subotom od 11. časova.


Hilari Klinton počela kampanju\nBivša američka prva dama i državni sekretar Hilari Klinton započela je svoju kampanju za predsedničke izbore 2016. godine posetom malom gradu Montičelo u Ajovi.\nKlintonova, koja želi da postane prva žena na čelu SAD, objavila je svoju kandidaturu u nedelju, a juče je kombijem krenula iz NJujorka, gde živi, u Ajovu kako bi razgovarala sa svojim potencijalnim glasačima, prenela je agencija AP.\nOna je u Montičelu posetila lokalni koledž i na diskusiji za okruglim stolom sa tamošnjim studentima i profesorima žestoko kritikovala sadašnji poreski sistem koji ide na ruku menadžerima.\nPrema navodima agencije AP, čini se da Klintonova ovaj put neće imati tako jakog protivnika u trci za kandidaturu ispred Demokratske stranke, za razliku od kampanje iz 2008. kad joj je glavni konkurent bio sadašnji predsednik Barak Obama.\nUkoliko osvoji nominaciju svoje stranke, Klintonova će se u trci za mesto predsednika SAD suočiti sa jednim od većeg broja kandidata iz redova Republikanske stranke, kojih bi moglo da bude čak dvadesetak.


U niškom skladištu nedostaje neocarinjena roba za 190.000 dolara | Aktuelno\nU niškom skladištu nedostaje neocarinjena roba za 190.000 dolara\nNastavljajući kontrolu javnih carinskih skladišta u Nišu carinici su 13. novembra 2018. godine otkrili da nedostaje neocarinjena roba vredna gotovo 190.000 dolara, čime je država oštećena za preko devet miliona dinara neplaćenih dažbina, saopštila je Uprava carina.\nZa poslednjih deset dana ovo je četvrto skladište u Nišu u kome su otkrivene zloupotrebe. Vanredna carinska kontrola ustanovila je da su držaoci sva četiri sporna skladišta supružnici iz tog grada, kao i da je roba koja nedostaje bila namenjena istom uvozniku iz Niša. Pored trideset tona keramike i sanitarija koji su izuzeti ispod carinskog nadzora, u tri do sada pregledana skladišta, utvrđeno je da u četvrtom, otvorenom početkom ove godine, nedostaje skoro devet puta više iste robe, saopštila je ova uprava.\nPored toga, u skladištu je pronađeno i preko 3.000 neprijavljenih umivaonika, čučavaca i wc šolja. Na sreću, držaoci skladišta su u obavezi da prilikom njihovog otvaranja polože bankarsku garanciju iz koje je moguće naplatiti štetu. Nakon što izmire sve obaveze prema državi i plate uvozne dažbine (carinu, PDV i akcize) na robu koja nedostaje na stanju, držaoci će odgovarati i zbog zloupotrebe robe pre okončanja carinskog postupka – kažu u upravi.


sajam turizma : Južne vesti\nGrad Niš poziva mlade da učestvuju u konkursu “Grad Niš objektivom mladih"\n09:11, 25. 8. 2021.\nDa bi pružili priliku mladim i talentovanim Nišlijama koji se bave snimanjem da svoje radove prikažu široj publici, Grad Niš je raspisao javni konkurs koji će trajati do 20. septembra. Svi zainteresovani imaju zadatak da kroz kratak video prikažu svoj grad, a nagrađeni učesnici će svoje radove predstaviti i na Sajmu turizma.\nPočeo jubilarni niški Sajam turizma\n20:38, 18. 4. 2019.\nViše od 100 učesnika i 40 turističkih agencija će svoju ponudu u naredna 3 dana predstaviti Nišlijama - na jubilarnom 20. Međunarodnom sajmu turizma koji se održava u hali "Čair". Sajam je danas svečano otvoren i građani već mogu da obiđu štandove na kojima se, osim turističkih aranžmana za predstojeću letnju sezonu, predstavljaju i hrana i pića.\nPromocija hrane i pića u fokusu ovogodišnjeg Sajma turizma u Nišu\n15:04, 16. 4. 2019.\nPriliku da upoznaju sa turističkom ponudom i atraktivnim destinacijama u Srbiji i regionu, kao i da probaju lokalne specijalitete i vina, imaće posetioci 20. Međunarodnog sajma turizma i aktivnog odmora koji će u hali Čair u Nišu niti održan od 18. do 20. aprila.\nPočeo niški Sajam turizma [foto]\n16:11, 29. 3. 2018.\nMomci i devojke u šarenim kostimia, raznovrsna hrana i piće, turističke ponude, kao i trubači obeležili su prvi dan Međunarodnog sajma turizma, koji se održava u Nišu od 29. do 31. marta u hali “Čair”.\nOtvoren niški Sajam turizma, posvećen i Nišlijama i stranim turistima\n17:23, 30. 3. 2017.\nŠtandovi na kojima bake prodaju svoje rukotvorine, postavka na kojoj se mogu probati vina sa juga Srbije ili da se degustira hrana, ali i klasična ponuda svakog Sajma turizma, pa i niškog, a podrazumeva predstavljanje turističkog potencijala i mnogo letnjih aranžmana, uglavnom do Grčke, Nišlije mogu, između ostalog, da vide u hali “Čair” do subote 1. aprila.\n15:56, 25. 4. 2016.\nPosetioci 17. Međunarodnog sajma turizma i aktivnog odmora, koji će se održati u niškoj hali “Čair” od 26. do 28. aprila, imaće prilike da pogledaju turističku ponudu, a posebna tema biće gastronomija.\nZbog mitinga SNS odložen niški Sajam turizma\n17:11, 25. 3. 2016.\nKako bi 1. aprila Srpska napredna stranka mogla da održi predizbornu konvenciju u niškoj hali "Čair", Sajam turizma koji je još krajem prošle godine bio zakazan za taj dan, gradske vlasti su odložile za kraj aprila.\nAvanturizam i turizam - teme konferencije na Sajmu\n16:00, 2. 4. 2015.\nSvi koji žele da se upoznaju sa mogućnostima avanturističkog turizma u Srbiji i svetu mogu prisustvovati konferenciji koja će na ovu temu biti otvorena u petak 3. aprila u hali “Čair” u Nišu u okviru Sajma turizma.\nU ponudi Sajma turizma i planinske trke, speleologija, rafting...\n13:04, 1. 4. 2015.\nSajam turizma i aktivnog odmora aprila u Nišu\n09:32, 24. 2. 2015.\nOd 2. do 4. aprila u hali “Čair” u Nišu biće održan 16. Međunarodni sajam turizma i aktivnog odmora na kome će svoje turističke ponude predstavljati brojni izlagači iz zemlje i regiona.\nAvanturizam - fokus niškog Sajma turizma\n14:39, 1. 4. 2014.\n15. Međunarodni sajam turizma i aktivnog odmora, koji će u niškoj hali Čair biti održan od 3. do 5. aprila, biće posvećen avanturizmu.\n12:32, 25. 3. 2014.\nOd 3. do 5. aprila u niškoj hali Čair biće održan 15. Međunarodni sajam turizma i aktivnog odmora.\nŠarena ponuda na Sajmu turizma u Nišu\n14:24, 4. 4. 2013.\nPosetioci Sajma turizma i aktivnog odmora u hali “Čair” mogu da se upoznaju sa manifestacijama kojima će biti obeležena proslava jubileja Milanskog edikta, ali i sa lokalnim specijalitetima i ekstremnim sportovima.\nProkupčani uspešni na Sajmu turizma\n16:09, 25. 2. 2013.\nTuristička organizacija Prokuplja tokom učešća na 35. Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu potpisala je ugovore sa trideset turističkih agencija o budućoj saradnji.\nProkuplje i Blace na Sajmu turizma u Beogradu\nNa 35. međunarodnom sajmu turizma u Beogradu, posetiocima će biti prezentovani specijaliteti iz topličkog kraja, ali i već čuveni "Dani šljive".


Inauguracija Milorada Dodika, dvije godine kasnije – Fokus.ba\nInauguracija Milorada Dodika, dvije godine kasnije\nPoziv na prijem povodom inauguracije se pretvorio u poziv na inauguraciju novog predsjednika Donalda Trampa, čak je pokazao i pozivnicu, koja to u stvari nije\nU emisiji „Pečat“ od 25.10. 2018. godine Radio-televizije Republike Srpske gostovala je aktuelna premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović. Bilo je tu priče o svemu i svačemu, ali i o njenim čestim putovanjima u Sjedinjene Američke Države, i pored ostalog je kazala:\n“Oni tamo znaju, kada sa njima pričam, da to ne radim ni na čiju štetu. To radim u korist istine jer smatram da istina pomaže Srpskoj. Nikada se nisam obazirala na priče o mojim posjetama i kontaktima u SAD, jer je važnije zakoračiti i otvoriti vrata koja su bila skoro zazidana”, nakon čega je dodala: “Opozicija se smijala kada je predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik dobio poziv za inauguraciju američkog predsjednika Donalda Trampa, ali je bio politički ucjenjivan da prihvati neke stvari i kada to nije prihvatio uskraćena mu je viza i nije otišao. Ja sam ekspresno dobila poziv, što pokazuje da tamo imamo ljude koji o nama vode računa”.\nA sve je počelo 22. decembra 2016. godine kada se novinska agencija SRNA vijest da je predsjednik Milorad Dodik dobio poziv na prijem u Vašington povodom inauguracije 45. američkog predsjednika Donalda Trampa. Potom je uslijedio još jedna poziv predsjedniku Dodiku 28. decembra od predsedavajućeg Organizacije Sister Sitis Internešnl Stivena Ti Kviglia. Dodik je pozvan da u svojstvu počasnog domaćina prisustvuje Inauguralnoj gala večeri u Vašingtonu 17. januara, koja će biti održana u sedištu Organizacije Ameriken Stejt Bilding.\nKao što vidimo u oba slučaja govori se o prijemima povodom inauguracije Donalda Trampa, ali onda se 26. decembra oglasio Dodik koji kaže „da je Ambasada SAD u BiH odbila njegov zahtev za diplomatsku vizu za odlazak na inauguraciju novog američkog predsednika Donalda Trampa.“\nKao što vidimo iz Dodikove izjave poziv na prijem povodom inauguracije se pretvorio u poziv na inauguraciju novog predsjednika Donalda Trampa, čak je pokazao i pozivnicu, koja to u stvari nije.\nPotom se 30. januara 2016. godine oglasila ambasada SAD u Bosni i Hercegovini: “Možemo potvrditi da Stejt Department nije pozvao predsjednika Dodika da prisustvuje ceremoniji inauguracije. U skladu s našom dugogodišnjom politikom, šefovi diplomatskih misija u Vašingtonu i njihovi bračni partneri će biti pozvani na inauguraciju kao zvanični predstavnici svojih zemalja”.\nIpak priča se ovim nije završila, dvije godine kasnije sadašnja premijerka, a buduća predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović i dalje tvrdi da je Milorad Dodik dobio poziv da prisustvuje inauguraciji Donalda Trampa i tako bude prvi i jedini predsjednik entiteta koji je tome prisustvovao, iako o tome maštaju predsjednici Kine, Rusije, Njemačke, Francuske, Japana, Velike Britanije, Indije, Brazila, Australije…\n#milorad dodik#željka cvijanović#Donald Tramp#fakttest


30/01/2017 Milica Bogdanović\nPolitičke partije unaprijedile su izvještavanje o radu, ali i dalje ima nedostataka, zbog čega je neophodno donijeti regulativu kojom će se urediti poslovanje političkih subjekata, smatraju u Državnoj revizorskoj instituciji (DRI).\nČlan Senata DRI, Nikola Kovačević, naveo je da bi trebalo razmisliti o izricanju administrativnih mjera u slučaju kada DRI da negativno mišljenje na izvještaj političkih partija, kao i o uvođenju obaveze saslušanja odgovornih lica u nadležnom skupštinskom odboru.\n„Administrativne mjere može i treba da izriče Agencija za sprječavanje korupcije (ASK), shodno svojim nadležnostima“, saopštio je Kovačević na Vajber čatu CDT-a.\nOn je ukazao da DRI, prilikom svake revizije, provjerava da li se realizuju preporuke koje su date prethodne godine, što je jedan od kriterijuma koji utiče na određivanje revizorskog mišljenja.\nKovačević je podsjetio da je DRI do izmjene Zakona, kada je vršila nadzor nad sprovođenjem Zakona, podnosila prekršajne prijave.\nKovačević (Foto: DRI)\n„Novim Zakonom to je prešlo u nadležnost ASK-a i mi ih redovno obavještavamo o utvrđenim nepravilnostima u primjeni Zakona radi podnošenja prekršajnih prijava“, kazao je Kovalević.\nKako je rekao, DRI je u dva slučaja proslijedila izvještaj nadležnom Tužilaštvu zbog utvrđenih nepravilnosti na ocjenu i mišljenje.\nKovačević je naveo da su izvještaji DRI javni, i da svako ko misli da postoji biće krivičnog djela, može da podnese krivičnu prijavu nadležnom tužilaštvu.\nOn je dodao da Tužilaštvo, prema njihovim informacijama, vrši izviđaj.\nKovačević nije želio da precizira koje partije su prijavljene tužilaštvu pošto je izviđaj u toku.\nMilica Kovačević iz CDT-a je kazala da se stiče utisak da DRI konstatuje problem, ali da se poslije toga ništa značajno ne dešava.\nNa pitanje da li je zadovoljan reakcijama nadležnih organa na nepravilnosti koje konstatuju, Kovačević je saopštio da DRI smatra da su političke partije bitno unaprijedile svoje izvještavanje.\n„Naravno da postoje određeni nedostaci o čemu DRI, putem svojih izvještaja, obavještava javnost“, naveo je on.\nKovačević je objasnio da DRI ima ulogu zviždača i da je njena obaveza da upozna javnost sa utvrđenim nepravilnostima.\nNa drugim državnim organima je, dodao je, da, u okviru svojih nadležnosti, eventualno preduzimaju određene mjere.\n„Za efikasnije izvještavanje, a samim tim i kontrolu od DRI, neophodno je donijeti regulativu kojom će se urediti poslovanje političkih subjekata, na šta je DRI više puta ukazivala nadležnim institucijama“, smatra Kovačević.\nPrema njegovim riječima, glavni problemi u finansiranju političkih subjekata su nepostojanje propisa kojim će se urediti poslovanje političkih subjekata i vođenje računovodstvenih evidencija, kao i to što zakon ne prepoznaje institut sopstvenih sredstava kao izvor finansiranja izbornih kampanja, što je široko rasprostranjena praksa u poslovanju političkih subjekata.\n„Takođe postoji problem prekršajne odgovornosti političkih subjekata koji nemaju status pravnog lica. Do sada nije bila praksa da lokalne samouprave redovno izmiruju svoje obaveze prema političkim subjektima“, rekao je Kovačević.\nZašto se sopstvena sredstva koriste za kampanju?\nPredsjednica CDT-a kazala je da su partije na posljednjim izborima koristile sopstveni novac za pokrivanje troškova izborne kampanje.\nOna je kazala da Zakon jasno pravi razliku između novca za redovan rad stranaka i sredstava za troškove kampanje, kao i da ne dozvoljava da se novac za redovan rad troši za kampanju.\nUpitan za stav DRI o toj praksi, Kovačević je naveo da Zakon ne poznaje i ne pominje sopstvena sredstva kao izvor finansiranja izbornih kampanja.\n„Ali u obrascima Ministarstva finansija za izvještavanje o prikupljenim i utrošenim sredstvima za izborne kampanje predviđena je pozicija sopstvenih sredstava, što ukazuje na neusklađenost sa Zakonom“, objasnio je Kovačević.\nDRI je, prema njegovim riječima, više puta tražila da se Zakonom definiše da li su sopstvena sredstva izvor finansiranja za izborne kampanje.\nGovoreći o saradnji sa ASK-om, Kovačević je saopštio da će DRI, tokom revizije konsolidovanih finansijskih izvještaja političkih subjekata za 2016. godinu, koristiti izvještaje ASK-a o kontroli prikupljenog i utrošenog novca za izbornu kampanju.\nU DRI-ju smatraju da Zakon nalaže njihovu saradnju sa ASK-om i da formalni sporazumi nijesu potrebni.\nKovačević je poručio da je DRI otvorena za saradnju sa ASK-om i organizovanje zajedničke obuke.\n„Činjenica je da se sopstvena koriste u izbornim kampanjama iako nijesu predviđena kao izvor finansiranja, a Zakon ih decidno ne zabranjuje. Iz tog razloga smo tražili da se definiše njihov status“, zaključio je Kovačević.


Skot poručio: Krajnje vreme da se ugledate na Svetog Đorđa i ubijete aždaju - Sputnjik Srbija\n20:29 04 Jul 2020\nSkot poručio: Krajnje vreme da se ugledate na Svetog Đorđa i ubijete aždaju\n13:39 11.09.2019 (osveženo 13:43 11.09.2019) Preuzmite kraći link\nSAD se raduju zajedničkom razvijanju odnosa Srbije i Amerike u narednim vekovima, rekao je američki ambasador u Srbiji Kajl Skot i naglasio da ne smemo dozvoliti da raspad bivše Jugoslavije i era Slobodana Miloševića definišu srpsko-američke odnose.\nSkot je na otvaranju konferencije „Srpsko-američki odnosi“, koja se održava u Skupštini Srbije, podsetio na 140 godina duge diplomatske odnose Srbije i SAD i na razvoj tih odnosa od Kraljevine Srbije do današnjih dana.\nNaglasio je da zajednička priča Srbije i SAD ne počinje u devedesetim godinama prošlog veka, već da je to bio samo bolan period u odnosima.\n„Od 2000. godine sarađivali smo na izgradnji vizije Srbije u zajednici svetskih naroda i pružili smo preko milijardu dolara pomoći za obnovu škola, puteva...“, kazao je američki ambasador.\nNaveo je i da su, iako je dolazilo do radikalnih promena liderstva u Beogradu, prijateljske veze koje grade diplomatske odnose dve zemlje — i dalje jake.\nIstakao je da danas imamo priliku da ispravimo sliku srpsko-američkih odnosa, koja, zajedničkim stremljenjima, može biti uspešna.\nNavodeći da Sloveni slave Đurđevdan, Skot je metaforično kazao da je krajnje vreme da se ugledaju na Svetog Đorđa i ubiju zmaja.\nDodao je da je potrebno da se ide napred kako bi mladim i talentovanim ljudima na Balkanu omogućili da vide svetliju i bolju budućnost na Balkanu.\n„Ako se iskoristi pomoć koju nude SAD i druge zemlje, Japan, Norveška, Švajcarska, koje su zainteresovane za razvoj ovog regiona, siguran sam da Srbija može mnogo“, kazao je Skot.\nIstakao je da trenutno stojimo na prekretnici, a da su SAD imenovale specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan, koji će doprineti da region teži prosperitetu koji i zaslužuje.\nOn je naveo da su američke kompanije investirale kapital u Srbiju i da danas zapošljavaju preko 20.000 srpskih građana i pružaju im osnovna primanja i platu.\nKosovo — jedna od najtežih prepreka u odnosima SAD i Srbije\nAmbasador je izjavio da pitanje Kosova i razvoj situacije na Kosovu vidi kao jedan od najtežih problema, odnosno najtežih prepreka u aktuelnim odnosima SAD i Srbije.\nOn je u tom kontekstu podsetio da je „režim Slobodana Miloševića“ bio optužen za nasilje nad civilnim stanovništvom na KiM, posle čega je NATO odlučio da ukloni srpsku vojsku sa KiM.\n„Posle smo priznali nezavisno Kosovo. Mnogo njih u Srbiji se ne slaže sa tim, ali ja sam uveren da Srbija ne može da primi svu populaciju Kosova natrag u Srbiju i da albanska populacija Kosova nikada neće biti deo Srbije“, rekao je Skot novinarima u Skupštini Srbije, gde je učestvovao na međunarodnoj naučnoj konferenciji „Srpsko-američki odnosi“.\nSAD će, ističe, biti veoma aktivne u procesu pronalaženja rešenja, a on očekuje da će naredna vlada na KiM suspendovati ili ukinuti takse, kako bi se ostvario napredak u pregovorima i postigao „težak kompromis“.\n„Nedavno je naš državni sekretar imenovao specijalnog izaslanika Metjua Palmera da se uključi u taj proces. Nadam se da će posle izbora na Kosovu doći vlada, koja je spremna za napredak u pregovorima i da će suspendovati ili ukinuti takse, tako da možemo da napredujemo i nađemo težak kompromis između Kosova i Srbije“, rekao je Skot.\nSkot je naglasio da je važno posvetiti se napretku i istakao da je američki državni sekretar i imenovao Palmera za specijalnog izaslanika za Balkan da bi se on koncentrisao na to pitanje.\n„Mi se nadamo da ćemo se posle izbora na Kosovu brzo vratiti na posao da nađemo rešenje koje je trajno i koje će dati doprinos miru u ovom regionu“, rekao je Skot.


RTS :: Meta poručio da izbora 30. juna neće biti\nRegion Meta poručio da izbora 30. juna neće biti\nčetvrtak, 20. jun 2019, 17:34 -> 18:03\nIzvor: a1on, Tanjug\nU pismu ministru spoljnih poslova i evropskih pitanja Slovačke Miroslavu Lajčaku, čija je zemlja predsedavajući OEBS-a, i direktoru Kancelarije OEBS-a za demokratske institucije Ingebjorgu Solrunu Sisladotiru, Meta naglašava da će rezultati izbora, ukoliko se, ipak, održe mimo njegove odluke, biti nevažeći.\nPredsednik albanske države zahteva sprovođenje njegove uredbe koja je objavljena i u Službenom listu Albanije.\n"Uredba je u potpunosti zakonska i ona mora da se sprovodi i poštuje od strane svih institucija, uključujući i biračke organe. Namere albanskog premijera Edija Rame da sprovede izbore po svaku cenu 30. juna nisu ništa više nego dodatno pogoršavanje političke krize u zemlji", navodi se u pismu albanskog predsednika, prenosi portal a1on.\nTenzije u toj državi su sve izraženije nakon što je premijer Rama odbio da prihvati odluku predsednika o odlaganju lokalnih izbora, te nastavio sa izbornom kampanjom, uveravajući građane da će izbori biti održani, bez obzira na odluku predsednika.\nAlbanski predsednik odluku o odlaganju izbora pravda strahom od eskalacije političkih tenzija i sukoba na ulicama. Albanska opozicija od početka ove godine organizuje masovne proteste na kojima zahtijeva ostavku premijera Rame, formiranje prelazne vlade i raspisivanje prevremenih parlamentarnih izbora.\nMeta je početkom ove nedelje obavestio ambasadore zemalja-članica EU u Tirani da će izvesti vojsku na ulice ukoliko budu održani izbori 30. juna, jer je, kako je kazao, dobio informacije stranih službi da se spremaju neredi.\nU napetoj situaciji u Albaniji, ujedinjena opozicija sutra u 20 časova održaće "nacionalni protest", koji, kako očekuju organizatori, treba da bude najmasovniji do sada.\nAmbasada SAD u Tirani savetuje američke državljane da izbegavaju mesta na kojima će se protestovati, piše MIA.\n"Očekuje se veliki protest ispred albanske vlade, a moguće je da demonstranti budu na različitim lokacijama u Tirani. Trajanje protesta nije poznato. Na poslednjim protestima je bilo i nasilja. Bezbednosne snage su koristile vodene topove i suzavac kako bi rasturili masu. Pozivamo na veću pažnju, izbegavanje područja na kojima će biti okupljanja i praćenje lokalnih medija", navodi se u saopštenju američke ambasade u Tirani.\nMisija OEBS-a u Albaniji pozvala je organizatore da obezbede miran protest i naglasila da, u saglasnosti sa svojim mandatom, ostaje spremna da podrži vladavinu prava i demokratiju u toj zemlji.\nMilo Đukanović za Pobjedu: Odnosi sa Srbijom nisu dobri


EU: Zaštita autorskih prava 70 godina\nEvropska unija produžila je danas zaštitu autorskih prava muzičara, izvođača i producenata sa 50 na 70 godina, nakon jednogodišnje kampanje koju su pokrenuli brojni umetnici, među kojima su bili britanske legende Pol Makartni i Klif Ričard.\nKako prenosi agencija Rojters, ovom odlukom će umetnici moći da praktički do kraja života dobijaju naknadu za autorska prava. "EU je ozbiljno shvatila pravo kreatora da zarađuju za život", ističe se u saopštenju Udruženja nezavisnih muzičkih kompanija.\n"EU je konačno donela odluku na osnovu koje će izvođači i muzičari u Evropi uživati dugoročniju zaštitu i primati naknadu za svoj rad do kraja života", kazao je Bjorn Ulveus, bivši član grupe ABBA.\nZahvaljujući ovoj odluci, za čije donošenje je peticiju potpisalo blizu 40.000 evropskih umetnika, mnogi muzičari koji su snimali tokom 60-ih godina moći će i dalje da primaju naknadu za emitovanje i korišćenje njihove muzike.\nU SAD, autorska prava muzičara i izvođača štite se 95 godina.


Izvor: Vostok.rs, 03.Jun.2020, 07:33\nOko 1.600 vojnika raspoređeno je u regionu oko Vašingtona, kako bi se obuzdale stalne demonstracije zbog ubistva Džordža Flojda, saopštio je Pentagon, dodavši da snage još nisu raspoređene u gradu. "Pripadnici aktivne službe raspoređeni su u vojnim bazama u Kapitol regionu, ali nisu u Vašingtonu", rekao je portparol Pentagona Džonatan Rat Hofman, dodavši da su vojnici u "povišenom nivou pripravnosti", ali da "ne učestvuju kao podrška operacijama civilnih vlasti".\n— Missy Ryan (@missy_ryan) June 3, 2020 Mnoge od demonstracija, koje su proteklih dana izbile u više desetina gradova, postale su nasilne, sa pljačkama i paljevinama, primoravajući zbog toga vlasti da na neke lokacije pozovu Nacionalnu gardu, uključujući Vašington. Iako je protest od utorka u glavnom gradu ostao uglavnom miran, demonstranti su i dalje na ulicama uprkos policijskom času. Izvor: Vostok / RT\nOko 1.600 američkih vojnika raspoređeno je u okolini Vašingtona i u stanju su „pojačane pripravnosti“, objavio je u sredu Pentagon, pošto su nastavljeni protesti protiv policijske brutalnosti i rasizma u gradu.. Policija u Vašingtonu upotrebila je biber sprej protiv demonstranata, a do hapšenje...


Snimci razotkrivaju incident u kom je učestvovao Jovanović\nTužilaštvo o Jovanoviću: Policiji naloženo da pribavi snimke\nHronika Autor:Ivan Milićević03. jun. 202113:20 > 14:21\nTreće osnovno tužilaštvo u Beogradu naložilo je policiji da se obave sve neophodne provere u vezi s incidentom koji se dogodio sinoć ispred restorana brze hrane "Pončo" na Novom Beogradu, kada je lider LDP čedomir Jovanović razbio staklo na izlogu, navodno jer su ga prethodno napali huligani okupljeni u navijačkoj grupi "Hijene".\nTužilaštvo je naložilo policiji da pribavi izjave svih svedoka ovog incidenta, uključujući i vlasnika restorana „Pončo, kao i video snimke sigurnosnih kamera koje se nalaze na tom, ali i okolnim objektima.\n„Po pribavljanju svih navedenih podataka policiji će biti izdat nalog za dalje postupanje“, saopšteno je danas iz Trećeg osnovnog tužilaštva.\nJovanović je podsetimo, ranije danas izjavio da je razbio izlog jer ga je napala grupa huliogana koja se svakodnevno okuplja u obližnjem kafiću i sa kojom svakodnevno ima problem. Tokom uviđaja, Jovanović je navodno verbalno napao i policiju, a alko-testom utvrđeno je da je bio pod dejstvom alkohola.\n„Čeda je izlazio iz auta, kada su ga napala dvojica navijača“, kaže Jelena za Nova.rs i dodaje da se to već dešavalo.


PROPAO REFERENDUM Manje od 50 odsto Mađara izašlo, većina glasala protiv migrantskih kvota\n02.10.2016. 16:48 > 07:34\nFoto: etrafika.net / Arhiva\nReferendum o odbacivanju prihvata migranata po kvotama EU u Mađarskoj nije uspeo jer je izašlo manje od 50 odsto građana s pravom glasa, ali je 98,2 odsto izašlih glasalo protiv migrantskih kvota.\nZvaničnici vladajuće mađarske stranke i vlade ovakav ishod ipak smatraju pobedom.\nMađarski premijer Viktor Orban najavio je da će parlamentu predložiti amandman na ustav u vezi sa ishodom referenduma o migrantskim kvotama, kako bi "zacementirao volju naroda u ustavu" i poručio da EU ne može da prisili njegovu zemlju da primi migrante.\nRojters je preneo da će Orban podneti amandman kojim će rezultate referenduma pretočiti u zakon.\nOrban je rezultat referenduma nazvao izvanrednim, ističući da je broj onih koji su glasali za odbacivanje migrantskih kvota premašio broj onih koji su glasali za ulazak Mađarske u EU 2004. godine.\nMađarska: Glasalo manje od 50 odsto, referendum o migrantima PROPAO\nMađarska opozicija: Orbanova politika mržnje je propala\nNa referendumu o članstvu Mađarske u EU, za ulazak u blok glasalo je 3.056.000 ljudi, a sada je 3.204.000 osoba reklo "ne" na referendumu, kazao je Orban.\nIz opozicije poručuju da je "politika mržnje mađarskog premijera propala" i pozivaju Orbana da podnese ostavku, a grupe za ljudska prava su ga optužile da raspaljuje strahovanja od migranata, iako u Mađarskoj ima samo nekoliko stotina tražilaca azilanta.\nLider radikalne nacionalističke mađarske stranke Jobik, Gabor Vona, izjavio je da to što referendum o migrantskim kvotama nije uspeo predstavlja "lični neuspeh i autogol" premijera Orbana.\nNeuspeh referenduma o migrantskim kvotama u Mađarskoj predstavlja udarac za Orbana, ocenila je agencija AFP, dok analitičari ukazuju da to jeste "neprijatno, ali ne predstavlja katastrofalan poraz" za mađarskog premijera.\nAP ističe da je vlada objavila "ubedljivu pobedu" na referendumu, dok analitičari smatraju da rezultat o slaboj izlaznosti jeste "neprijatan za Orbana, ali ne predstavlja katastrofalni poraz".\nNa osnovu 94,8 odsto prebrojanih glasova, referendum u Mađarskoj nije uspeo jer je na njega izašlo manje od 50 odsto birača, ali se 98,2 odsto izašlih izjasnilo protiv obavezujućih kvota EU za prihvat migranata.\nProcenjuje se da je izlaznost bila 43 odsto.


» Ovogodišnja Noć istraživača pod sloganom “Znanje na prvi ogled”\nOvogodišnja Noć istraživača pod sloganom “Znanje na prvi ogled”\nPoslednjeg petka u septembru, u više od 250 evropskih gradova održaće se dvanaesta Noć istraživača, manifestacija čiji je cilj da pre svega mladima, približi posao istraživača, naučnika.\nOdržavanje Noći istraživača finansira Evropska komisija kroz program “Horizont 2020”, najveći program Evropske unije za istraživanje i inovacione delatnosti, a u okviru potprograma Marija Sklodovska Kiri, koji je usmeren na jačanje evropske istraživačke karijere.\nU Srbiji osma Noć istraživača biće održana 29. septembra u jedanaest gradova širom zemlje – Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu, Pirotu, Požarevcu, Petnici, Inđiji, Zrenjaninu, Šapcu i Subotici, pod sloganom „Znanje na prvi ogled“.\nNa nacionalnoj konferenciji za novinare, održanoj danas u zgradi Rektorata novosadskog Univerziteta, o detaljima programa u svakom gradu, govorili su Jovana Zdjelarević iz novosadskog EU Info Pointa, Marjana Brkić iz Instituta za biološka istraživanja “Siniša Stanković” Univerziteta u Beogradu, Marko Grković, direktor Zavoda za zaštitu spomenika kulture Kragujevac, dr Aleksandra Pavlović, vanredni profesor PMF Niš i prof. dr Tijana Prodanović, redovni profesor PMF, Novi Sad.\n“Noć istraživača je manifestacija koja popularizuje nauku i približava je građanima, a ponajviše onim najmlađima koji se kroz interaktivne radionice, preavanja i eksperimente, na njima prijemčiv način upoznaju sa naučnim postignućima. Ideja manifestacije je i da motiviše mlade da se bave naukom, i da je ne smatraju baukom, već nečim što je hot i cool, kako organizatori i najavljuju”, rekla je Jovana Zdjelarević iz novosadskog EU info pointa.\nProfesorka dr Tijana Prodanović objasnila je da je ovogodišnja Noć istraživača posvećena HOT nauci odnosno gorućim temama i pitanjima iz nauke i visokim temperaturama, čime, se nakon prošlogodišnje COOL nauke zaokružuje dvogodišnji projekat Cool&Hot Noć istraživača.\n“Osim toga što se kroz ovakve manifestacije konstantno trudimo da širimo i negujemo ljubav i interesovanje, kako mladih tako i šire javnosti prema nauci, ove godine smo želeli da skrenemo pažnju na aktuelna istraživanja kojim se bave naši naučnici. Istraživačke grupe iz Srbije, i pored zaista velikih izazova sa kojima se već godinama nosi nauka u zemlji, daju rezultate koji su u rangu svetske nauke. Naše HOT istraživačke grupe i goruće teme kojima se oni bave će Novosađani moći da upoznaju u toku septembra na bilbordima po gradu, ali i u opuštenom razgovoru na “Kafi sa naučnicima” u samoj Noći istraživača u TC Big. A da nauka zna da bude i zabavna, dokazaće mladi posetioci u potrazi za dobrim provodom, koji će nam se pridružiti u centru Startit i doći maskirani u svoje naučne idole, superheroje, fenomene ili bilo šta što ima veze sa naukom”, rekla je ona.\nDetaljne informacije i programi Noći istraživača u svakom od jedanaest gradova u Srbiji, nalaze se na sajtu www.nocistrazivaca.rs i na Fejsbuk stranici www.facebook.com/nocistrazivaca.\n“Zašto je Dragan napravio orkestar” pobednik ovogodišnjeg Cinema City festivala\nEvropa za mene: Korupcija ugrožava slobodu


Srbija privlaci investicije sa zapada | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija privlaci investicije sa zapada\nStrani investitori izgleda nisu pokolebani brojnim ekonomskim i politickim problemima u Srbiji.\nMnoge zapadne banke i kompanije verovatno ce nastaviti da investiraju u Srbiju, uprkos politickoj nestabilnosti, ukorenjenosti organizovanog kriminala i sporom tempu reformi, otkriva IWPR.\nTesna pobeda kandidata Demokratske stranke Borisa Tadica nad njegovim rivalom iz Srpske radikalne stranke Tomislavom Nikolicem na predsednickim izborima odrzanim 27. juna donela je veliko olaksanje mnogim liberalnim Srbima zabrinutim da bi pobeda SRS, uz sve druge probleme koji muce njihovu zemlju, zastrasila strane investitore.\nJacanje desnice objasnjava se nezadovoljstvom javnosti ekonomskim reformama ostvarenim u nekoliko poslednjih godina i teskocama koje su pratile ovaj preiod.\nIpak, vise stranih invstitora koje je IWPR intervjusiao izjavljivali su da bi nastavili da posmatraju Srbiju kao dobru priliku cak i da je Nikolic pobedio – kao i da bi se i predomislili jedino u slucaju da Evropska unija ili Amerika uvedu sankcije Beogradu.\nZapadni investitori kazu da su uvereni da ce se Srbija vremenom razviti u naprednu, demokratsku zemlju. Takodje kazu da ih je narocito privukao geografski polozaj zemlje – u srcu jugoistocne Evrope – kao i transportna mreza, obrazovana i kvalifikovana radna snaga, i spremnost velikog dela stanovnistva da prihvati reforme.\nAnaliticari predvidjaju da ce Srbija privuci 600 miliona US dolara stranih invsticija do kraja decembra 2004 – oko 50 procenata manje nego prosle godine, ali to je samo posledica talasa privatizacije u 2003. godini, pri cemu je narocito prodaja drzavnih fabrika duvana kompanijama Philip Morris i British American Tobacco delovala kao magnet za investicione fondove iz inostranstva.\nPriliv zapadnih investicija stigao je uprkos ubistvu zapadno-orijentisanog reformistickog premijera Zorana Djindjica, pretnji kriminalnih bandi mladoj demokratiji, usponu ekstremne desnice i ogranicenom uspehu vladinog programa ekonomskih reformi.\nHladnokrvan ulazak internacionalnih investitora u Srbiju nasao se na ozbiljnom testu kada je u martu prosle godine ubijen Djindjic, ali Ricard Imis, analiticar specijalizovan za centralnu i istocnu Evropu u londonskom istrazivackom institutu magazina Economist, izjavio je za IWPR da investitori nisu bili pokolebani ovim dogadjajem: “Mada je to ugrozilo stabilnost u Srbiji, u mesecima posle atentata strane investicije ostale su na visokom nivou i Srbija je nastavila da privlaci strane investitore.”\nU jednom od najvecih investicionih poduhvata do danas, evropska podruznica americke gigantske kompanije Ball Packaging upravo je pocela da gradi u Beogradu fabriku vrednu 75 miliona evra, otvarajuci tako 120 novih radnih mesta, cime su i druge velike korporacije ohrabrene da ucine nesto slicno.\nU kompaniji kazu da iza njihove odluke da investiraju u Srbiju stoje dva glavna faktora koji inace privlace zapadne firme. “Bila nam je potrebna visoko obrazovana radna snaga na geografski pogodnoj lokaciji – a Srbija ispunjava te uslove”, izjavila je Silvija Bloumejker, portparol kompanije Ball Packaging Europe.\nOliver Rogl, zamenik predsednik kompanije Raiffeisen Bank AD Beograd, podruznice austrijske banke koja je imala vaznu ulogu u tranziciji u drugim istocnoevropskim zemljama pocetkom devedesetih godina, izjavio je da su vec navedeni faktori znacajno doprineli njihovoj uspesnosti.\n“Radna snaga u Srbiji je jedan od njenih najjacih resursa. Bez besprekornog pristupa, posvecenosti i strucnosti nasih 630 uposlenika sirom Srbije, ne bismo se nalazili u poziciji u kojoj se danas nalazimo, kao najveca strana banka koja se nalazi u samom vrhu u svom sektoru”, istice Rogl.\nSto se tice polozaja zemlje, izjavio je: “Srbija se sada granici sa EU i nalazi se na manje od cetiri sata od bilo kog vaznijeg grada u regionu. Zahvaljujuci polozaju u kojem se nalazila sedamdesetih i osamdesetih godina, ova zemlja sada raspolaze efikasnom (transportnom) infrastrukturnom mrezom koja pokriva citavu teritoriju – Poljska i Rumunija to nemaju.”\nLjudi iz kompanije Ball Packaging Europe pazljivo je pratila politicku situaciju u Evropi, ali, kao i vise drugih investitora, izjavili su za IWPR da ih Nikoliceva pobeda ne bi obeshrabrila. “Neko mora poceti da investira u Srbiju. Mi se nalazimo u polozaju da budemo medju prvima koji ce to uciniti”, kaze Silvija Bloumejker.\nOna smatra da je Srbija nacinila znacajne korake posle rusenja Mislosevicevog rezima 2000. godine, i tvrdi da bi njena kompanija mogla odustati od angazmana u Srbiji jedino u slucaju da medjunarodna zajednica uvede sankcije Beogradu: “Samo u tom slucaju morali bismo da preispitamo poslove koje smo otpoceli u Srbiji.”\nGlavni finansijski rukovodilac beogradske filijale austrijske banke HVB, Aleksandar Kovacevic, kaze da desnica sada mozda ima koristi od teskoca kroz koje mnogi Srbi trenutno prolaze zbog ostre ekonomske politike, ali takvi trendovi su bili prisutni i u vecini drugih bivsih komunistickih zemalja koje su tokom devedesetih godina prelazile na trzisnu ekonomiju.\n“Politicari mozda koriste trenutnu situaciju, ali isto se dogadjalo sirom regiona, i u zemljama kao sto je Madjarska. Srbija je ovog vikenda pokazala da ce pratiti takve zemlje na putu u Evropu”, izjavio je on.\nAleks Vejnants, potpredsednik kompanije Tenovis, nemacke firme koja investira u sektor telekomunikacija u Srbiji, izjavio je da je uveren da se republika krece u ispravnom smeru. “Srbija je pretrpela mnoge politicke konflikte i ratove, ali mi verujemo da nece biti vracanja na stare sukobe. Ljudi su naucili lekciju.”\nAlan Parsons, americki podsekretar za ekonomiju, biznis i poljoprivredu, priznao je prilikom posete Beogradu ranije ove godine da kod mnogih potencijalnih investitora jos postoje sumnje u pogledu izgleda Srbije za buducnost.\n“Konkurencija za investicije, na globalnom nivou i u ovom regionu, veoma je ostra”, izjavio je. “Nazalost, nasledje skorasnje proslosti Srbije ostavilo je mnoge predrasude u umovima ljudi koji nisu upuceni u skorasnje promene. To znaci da Srbija mora biti daleko atraktivnija i mora raditi mnogo vise da bi privukla investicije.”\nParsons je u isto vreme naglasio da lideri u zemlji prihvataju izazove i uspevaju da pridobiju americke investitore. “S obzirom na ogromne izazove pred kojima su se nasli, ekonomski reformatori u Srbiji zasluzuju svaku pohvalu za izuzetna postignuca… Veoma sam zadovoljan sto vidim da komercijalni interes SAD za Srbiju konstantno raste, sto pokazuje i cinjenica da su SAD najveci izvor direktnih stranih investicija u Srbiju.”\nDzon Simpson je saradnik IWPR u Londonu.


SDA u Srebrenici sve Bošnjake koji nisu u SDA nazvala otpadom – Zvornik Danas\nPredizborna tribina SDA u Srebrenici (Foto: SRNA)\nNaslovna/izbor urednika/SDA u Srebrenici sve Bošnjake koji nisu u SDA nazvala otpadom\nSREBRENICA – Na predizbornom skupu SDA, odnosno koalicije „Zajedno za BiH“, večeras u Srebrenici skoro svi kandidati, koji su se obratili okupljenima, nazvali su Bošnjake koji nisu u SDA „otpadom od te stranke, izdajnicima, lopovima i kriminalcima“.\nNosilac liste ove koalicije za parlament BiH Adib Đozić pozvao je Bošnjake da glasaju za one koji vole zelenu boju, a od srpskih kandidata za člana Predsjedništva BiH za onog koji priznaje „bosanski jezik“ i cjelovitu BiH.\nKandidat SDA za potpredsjednika Republike Srpske Ramiz Salkić nazvao je izdajnicima bošnjačke odbornike koji su ostali u vlasti u Srebrenici nakon nedavnog formiranja nove skupštinske većine i smjene kadrova ove stranke sa rukovodećih funkcija.\nNa skupu su predstavljeni kandidati ove koalicije za poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srpske iz Izborne jedinice sedam, te za Parlamentarnu skupštinu BiH iz Izborne jedinice tri.\nVečerašnja predizborna tribina SDA, odnosno koalicije „Zajedno za BiH“, u Srebrenici bila je znatno slabije posjećena nego predizborni skupovi ove stranke prethodnih godina, iako je kolona automobila sa stranačkim i ratnim zastavama takozvane Armije BiH, iz više opština srednjeg Podrinja stigla u ovo mjesto sa članovima i simpatizerima ove koalicije.\nizbori 2018 sda srebrenica\nDodik: U Bronzani Majdan smo došli po osmu pobjedu\nŠešelj: U Hagu će mi biti izrečena drakonska kazna, ali manja od Karadžićeve!\nSretenje- dan kada se sreću zima i ljeto


BIC Sport kajaci i SUP daske u Srbiji i Crnoj Gori\nEkskluzivna tehnika izrade\nTST (Twin Sheet Tehnology) Tehnologija dvostrukog spajanja\nTST - tehnologija stvara proizvod koji je lakši i jači od proizvoda dobijenog rotacionim modeliranjem. Ovi kvaliteti, zajedno sa UV otpornim polietilenom, daju BIC Sport kajacima izuzetnu izdržljivost. Trajan i čvrst: Sa više od 20 godina iskustva u dizajnu i proizvodnji sportske opreme, BIC Sport je koristio svoje ogromno znanje da njihovim kajacima da brzinu, udobnost i stabilnost. Trupovi Bic Sport kajaka imaju odlične linije na vodi uprkos svojim kompaktnim veličinama.\nInovacije u bezbednosti\nSvi BIC Sport Sit On Top kajaci su nepotopivi. “Podmornica oblik" izlaza vode favorizuje njen protok kada je kajak u pokretu. BIC Sport kajaci od dužine 3 metra na dalje su opremljeni sigurnosnom trakom da vam pomogne da se vratite na kajak u slučaju ispadanja.\nNa ovom YouTube kanalu možete pogledati video o svim kajacima iz BIC ponude\nU cilju poštovanja životne sredine, svi BIC kajaci su napravljeni od termoformiranog polietilena, posebno ekološki prihvatljivog materijala, za koji se tokom svoje proizvodnje koristi vrlo malo opasnih hemikalija i nema otpadnih materijala. Ponovo u proizvodnji kajaka, sav višak materijala se dodaje i reciklira nazad u proces proizvodnje, sve emisije gasova u atmosferu su zanemarljive i voda koja se koristi za hlađenje se reciklira.\nCopyright © Generalni distributer za Srbiju i Crnu Goru GO PADDLING All Rights Reserved\nProdaja BIC kajaka Srbija i Crna Gora


Intervju Nikola Samardžić: Srbiji je potrebno nezavisno Kosovo - Izazov\nNovi magazin 13. juna 2019. 14:00\nSuviše je vremena prošlo i od smrti mog oca, koji je sigurno naš najbolji istoričar i jedan od naših najboljih pisaca. To je podrazumevalo da smo odrastali u protestantizmu, sistemu vrednosti koji je cenio isključivo radne rezultate. Ja nisam uspeo da ponovim njegov uspeh, koji bih vezao i za činjenicu da su njegove najbolje knjige izlazile u Jugoslaviji, na ogromnom tržištu…\n*Niste ušli u SANU…\nTako je. Podsetio bih da su Kinezi već jednom uništili našu laku industriju krajem devedesetih, kada ih je dovela Mira Marković s Vulinom, to je bio prvi kineski eksperiment kad je uništena naša tekstilna industrija. To se, naravno, zaboravilo. Danas Kinezi dampinškim cena uništavaju evropsko tržište, donose prljav kapital i pretpostavljam da će sprovoditi politički uticaj kojim će primenjivati kineski politički sistem, a to je zabrana svih sloboda, cenzura medija, progon političkih protivnika, nekontrolisano ubijanje ljudi…


Korona virus u Bosni i Hercegovini: Jedna zemlja, tri borbe sa pandemijom - Javni servis\n„Uz maksimalno zalaganje svih nas, sve te anomalije i problemi koji se dešavaju brzo se rešavaju i tu nema nikakvih problema”, kaže načelnik Štaba.\nOsim izostanka koordinacije na državnom, FBiH vodi bitku i sa „viškom” koordinacije unutar entiteta.\n„Kod nas je preventivna samoizolacija 28 dana, dok je u ostatku BiH 14 dana”, kaže novinar Kadrić.\n„Jedino je pitanje bilo da li će oni prihvatiti da imaju identične mere kao i mi, ali to ne mora mnogo da znači jer je stvar ista i sa susedima – ne možete Hrvatsku i Srbiju naterati da prihvate vaše mere.\nŠeranić je po obrazovanju lekar, sa epidemiologijom kao oblašću specijalizacije. Foto: Kabinet ministra zdravlja RS


Tramp: Seul neće ukinuti sankcije Pjongjangu bez naše dozvole\nčetvrtak, 11 oktobar 2018 10:00\nAmerički predsjednik Donald Tramp odbacio je mogućnost ukidanja južnokorejskih sankcija Sjevernoj Koreji, utvrdivši kako ta zemlja neće ukinuti sankcije Pjongjangu bez dopuštenja Sjedinjenih Američkih Država.\nJužnokorejska ministarka spoljnih poslova sugerisala je tokom parlamentarnog saslušanja u srijedu da Seul razmišlja o mogućnosti ublažavanja svojih sankcija prema Sjevernoj Koreji, kako bi tu zemlju podstakla na proces denuklearizacije.\nUpitan za komentar te mogućnosti, Tramp je rekao: "Neće to učiniti bez našeg odobrenja. Ništa ne čine bez našeg odobrenja."\nJužna Koreja uvela je sankcije sjevernom susjedu 2010. godine nakon napada na brod južnokorejske ratne mornarice u kojem je stradalo 45 mornara, ukinuvši tom odlukom većinu bilateralne trgovinske razmjene između dvaju zemalja, podsjeća Hina.\nKang je kasnije ublažila svoju izjavu, koja je izazvala kritike dijela konzervativnih zakonodavaca, utvrdivši kako bi Sjeverna Koreja svakako prvo trebalo da se izvini za napad. Južnokorejsko Ministarstvo spoljnih poslova zvanično je negiralo da vlada razmatra tu mogućnost.\nTrampovo odlučno odbacivanje popuštanja južnokorejskih sankcija odraz je zvanične pozicije SAD i Južne Koreje o zajedničkom nastupu prema Sjevernoj Koreji.\nAmerički predsjednik poziva sve saveznike SAD na zadržavanje sankcija toj zemlji sve dok ne pristane na denuklearizaciju. Inicijativa za denuklearizaciju rezultat je dogovora Trampa i sjevernokorejskog lidera Kim Džong-una na istorijskom samitu u Singapuru, iako je u međuvremenu došlo do razmimoilaženja po pitanju načina njenog sprovođenja.\nViše iz ove kategorije « Dali sinu ime po Hitleru, pa završili na optuženičkoj klupi Najmanje jedna žrtva uragana na Floridi »


Cedevita bi ABA ligu, stigao i Marfi\nNajnovije pojačanje zagrebačkog kluba je Amerikanac Kevin Marfi (27) koji ima iskustvo igranja u NBA i Evropi, a dolazi iz Kine i Guanžija. Marfi je tokom prošle sezone u američkoj razvojnoj NBDL ligi imao 23 poena, 5,8 skokova i jednu i po… »\nRudari iskopali 17,5 miliona t uglja\nV.D. direktora â€žElektroprivrede Srbijeâ€ś Milorada Grčića saopštio je da su u prvoj polovini godine rudari EPS-a iskopali ukupno 17,5 miliona tona uglja. Očekuje da će biti ispunjen godišnji plan. U prvoj polovini godine rudari EPS-a… »\nLas Vegas: Hakerski genije uhapšen zbog "trojanca"\nMarkus Hačins, mladić koji se proslavio obaranjem računarskog virusa WannaCry, uhapšen je u Las Vegasu. Britanski istraživač je pao u ruke istražiteljima FBI pošto je optužen za distribuciju virusa koji je omogućavao izvlačenje novca iz banaka… »


Pletena odeća – odvažni trend letnje sezone - GRAZIA Srbija\nKo bi pomislio da će najmodernija odeća ove sezone biti pleteni i heklani elementi koji izgledaju kao da ih je napravila vaša baka? Nekoliko brendova lansiralo je odeću koja izgledao kao da je ručno izrađena kod kuće.\nZimsku garderobu ove sezone trebalo bi upotpuniti luksuznim pletivom. To mogu biti duge pletene pantalone, dugački kardigani savršeni za svaku priliku - da ne spominjemo da su ovo super udobni komadi.\nAko želite da pletenu odeću nosite tokom leta potražite haljine od konca koje su ove sezone ultra moderne i dobro naglašavaju vaše telo. Još jedna zanimljiva karakteristika je kupovina pletenog kompleta koji možete nositi u kombinaciji sa lepim blejzerima ili jaknom.\nInspirišite se stajlinzima sa Instagrama o tome kako ukrotiti pletivo ove sezone, bez obzira da li želite minimalistički ili ekstravagantni izgled.


Kolumne & novosti: Brojni svetski mediji izveštavaju o blokadi puteva i mostova u Srbiji\nU Srbiji se dogodio okršaj između policije i antivladinih demonstranata koji su blokirali puteve i mostove u toj zemlji u znak protesta protiv novih zakona za koje navode da idu u prilog interesima stranih investitora koji uništavaju životnu sredinu, prenosi američka novinska agencija Associated Press (AP). Brojni svetski mediji, kao što su Washington post, Houston Chronicle, France 24, Nation world takođe su izveštavali o protestima u Srbiji.\nAgencija piše da su se aktivisti i građani okupili u više srpskih gradova blokirajući sat vremena glavne mostove i puteve, a organizatori su to nazvali štrajkom upozorenja.\nAssociated Press (AP) navodi da je Srbija zemlja kandidat za ulazak u Evropsku uniju, ali da je do sada malo toga postignuto na poboljšanju ekološke situacije.\nHouston Chronicle navodi da su ekološki aktivisti su besni jer je usvajanjem dva zakona spušten cenzus za referendum i dozvoljena brza eksproprijacija privatne imovine ako se smatra da je to u javnom interesu. Aktivisti tvrde da će to otvoriti put stranim kompanijama da zaobiđu nezadovoljstvo naroda zbog projekata kao što je ponuda kompanije Rio Tinto da pokrene rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji. Srpske vlasti su odbacile optužbe, rekavši da su novi zakoni potrebni zbog infrastrukturnih projekata.\nIzvor: Beta/AP, N1 Beograd


Pet godina nakon katastrofalnih poplava: Građani BiH se nisu opametili - Indikator.ba\nPet godina nakon katastrofalnih poplava: Građani BiH se nisu opametili\n15.5.2019 15:33 | Indikator.ba\nGrađani Bosne i Hercegovine nisu se "opametili" nakon katastrofalnih poplava 2014. godine, budući da nakon toga osiguranje imovine i života uprkos brojnim rizicima ne bilježi značajniji rast, kazali su danas predstavnici Udruženja društava za osiguranje u Federaciji Bosne i Hercegovine (UDO FBiH) povodom pokretanja kampanje "Ne riskiraj, profitiraj!" kojom se želi uticati na promjenu\nstavova građana i menadžera pravnih lica u vezi sa osiguranjem.\n-Nakon poplava 2014. evidentiran je blagi rast premija ove vrste osiguranja prve godine nakon poplava, a nakon toga je bio pad, da bi u posljrednje dvije godine, u 2017. i 2018. godine opet zabilježen blagi rast, kazao je Ermin Čengić, generalni sekretar Udruženja.\nSlabu svijest građana i kompanija o potrebi osiguranja ilustrovala je Sabina Mujanović, predsjednica Skupštine UDO FBiH i direktorica Vienna osiguranja, kazavši da su ekonomski gubici od poplava u maju 2014. godine bili 4 milijarde KM, a procjenjuje se da su osiguranja isplatila 80-100 miliona KM, odnosno 2,5% šteta na imovini koja je bila osigurana.\nTako, imovina ogromne vrijednosti u vlasništvu građana i institucija/kompanija i dalje ostaje neosigurana.\nMeđu ključnim ciljevima kampanje koju je Udruženje pokrenulo jeste pomoći stanovništvu u dolasku do informacija o rizicima i mogućnosti da budu finansijski zaštićeni od izloženosti riziku unutar nesigurnog okruženja.\n"Vjerujemo da samo adekvatno informisana i finansijski osviještena osoba može imati adekvatno razumijevanje o izloženosti rizicima i zaštiti od njihovih posljedica kroz policu osiguranja", istakla je Mujanović.\nKako je objasnio Ermin Čengić, generalni sekretar UDO FBiH, iza svake police osiguranja je priča o čovjeku koji ju je potpisao, svaki taj papir je priča o njegovoj svijesti da se treba finansijski zaštititi od nesigurnog okruženja u kome živi.\n"Polica osiguranja je svjedočanstvo o namjeri osobe da živi ispunjeni život, bez straha da bi neki nepredviđeni događaj mogao ugroziti njenu ili egzistenciju njene porodice", poručio je Čengić.\nJedna od aktivnosti UDO FBiH bit će zagovaranje uvođenja obaveznog osiguranja od katastrofalnih rizika (poplava, zemljotres, klizanje tla...) što bi u značajnoj mjeri smanjilo izdatke države za katastrofalne štete i doprinjelo razvoju imovinskih osiguranja.


Makron je na konferenciji za novinare sa nemačkim kancelarom Angelom Merkel istakao da Francuska i Nemačka žele da se turska ofanziva okonča.\n"Ova ofanziva može da dovede do neodržive humanitarne situacije i pomoći će u ponovnom uzdizanju Islamske države", rekao je Makron.\nOn kaže da je poručio turskom i američkog predsedniku Tajipu Erdoganu i Donaldu Trampu da turska ofanziva u Siriji mora odmah da prestane i da može doći do humanitarne krize.\nFrancuska je jedan od glavnih partnera Vašingtona u međunarodnoj koaliciji koja se bori protiv Islamske države. Pariz je pozvao i na hitan sastanak zemalja članice koalicije.\nU međuvremenu, Sirija je počela da raspoređuje trupe na severu zemlje kako bi se "suočila sa turskom agresijom" na sirijskoj teritoriji, javila je agencija Sana.\nDržavni mediji ne navode gde će sirijske trupe biti raspoređene na severu zemlje.\nTurska vojska je uz pomoć sirijskih pobunjenika zauzela pograničnu teritoriju na severu Sirije od kurdske milicije.\nRusija je spremna da do kraja ove godine produži Novi START sporazum o kontroli nuklearnog oružja bez dodatnih uslova i dodatnih razgovora, izjavio je danas predsednik Rusije Vladimir Putin, preneo je Interfaks.


Zahtjevi za isplatu podsticaja za sjetvu pšenice do 28. aprila - RTV-KD Kozarska Dubica\nZahtjevi za isplatu podsticaja za sjetvu pšenice do 28. aprila\n20/04/2017 20/04/2017 redakcija\nU Odsjeku za poljoprivredu opštine Kozarska Dubica do danas je zaprimljeno 66 zahtjeva za podsticajna sredstva za pšenicu zasijanu na 459 hektara, dok je obrasce za regresirano gorivo preuzelo 367 poljoprivrednika, kazala je Bobana Ćibić šef opštinskog Odsjeka za poljoprivredu.\nOna je podsjetila da rok za predaju zahtjeva za podsticajna sredstva za sjetvu merkantilne pšenice ističe 28. aprila i da se površine pod pšenicom moraju prijaviti u APIF-u.\nĆibićeva je navela da je za sada regresirani dizel odobren za 455 dubičkih proizvođača koji su prijavili korištenje obradivih površina, da je krajnji rok za to 15.maj i da će naknadno dizel biti odobren i za ostale koji se prijave u APIF-u.\nRegresirani dizel odobrava se u količini od 100 litara po hektaru prijavljenog zemljišta, po cijeni nižoj za 60 feninga od standardne, a može se preuzeti do 15.novembra, u Kozarskoj Dubici na pumpama „Nestro“, „Nešković“ , „Ars“ i „Došlić“.\nNa pumpama „Nešković“ i „Nesto“ poljoprivrednici će dobiti dodatnih 10 feninga subvencije po litri goriva, dodaju u opštinskom Odsjeku za poljoprivredu.\nPrijem zahtjeva za ostvarivanje prava na podsticajna sredstva za proizvodnju merkantilne pšenice u sezoni 2016/2017.godina traje od 4.aprila, a preuzimanje obrazaca za regresirano dizel gorivo od 10.aprila.


eKapija | (NOMINACIJA ZA NAGRADU AUREA 2015): Ženski centar Užice - Reciklažni centar tekstila\nIzvor: eKapija | Utorak, 17.03.2015.| 10:31\n(NOMINACIJA ZA NAGRADU AUREA 2015): Ženski centar Užice - Reciklažni centar tekstila\nŽenski centar Užice pokrenuo je inovativni model zbrinjavanja tekstilnog otpada, koji obuhvata proces od primarne selekcije preko reciklaže do plasiranja novih proizvoda od recikliranog tekstila na tržište. Zasniva se na ideji korišćenja potencijala reciklaže otpadnog tekstila i obezbeđenju njegove ekonomske valorizacije, budući da se otpadni tekstil ne koristi kao sirovina za reciklažu, iako u ukupnom komunalnom otpadu učestvuje sa 4-6%. Cilj projekta je i osnivanje Reciklažnog centra za tekstil koji će funkcionisati u obliku socijalnog preduzeća, sa prioritetom zapošljavanja žena iz teško zapošljivih grupa, i koji će služiti kao uspešan model koji se može primeniti bilo gde u Srbiji ali i regionu.\nU periodu od 2010. godine do danas uspostavljeni su infrastrukturni i tehnički preduslovi za primarnu selekciju i donaciju tekstila (prva faza), kao i proizvodnju proizvoda od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije koji će se na tržištu pojaviti u julu (druga faza). U narednom periodu prioritet centra biće zaokruživanje koncepta i stvaranje uslova za proizvodnju recikliranog tekstilnog vlakna iz komunalnog otpada za industriju netkanog tekstila (treća faza), koji ima primenu u građevinarstvu, industriji obuće, automobila, nameštaja i čija proizvodnja ne postoji u Srbiji, dok reciklirano vlakno koje se uvozi potiče iz industrije i nastaje kao rezultat postindustrijskog otpada.\nU regionu i Evropi postoje različiti modaliteti reciklaže otpadnog tekstila, ali ne ovako objedinjen proces u skladu sa tehnološkim karakteristikama otpadnog tekstila, kakav razvija Ženski centar Užice.\nKorišćenjem recikliranog tekstila utiče se na očuvanje prirodnih resursa imajući u vidu da proizvodnja tekstila spada u kategoriju izuzetno agresivnih procesa sa velikim stepenom oslobađanja štetnih gasova i velikom količinom otpadnih voda, a deponije najčešće imaju problema sa njegovim uništavanjem.\nIzrada proizvoda od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije omogućiće zapošljavanje 10 žena iz teško zapošljivih grupa, dok će proizvodnja recikliranog tekstilnog vlakna omogućiti zapošljavanje još 22 radnika.\nProjekat Reciklažom otpadnog tekstila do održivih rešenja nastao je u okviru osnaživanja žena Ženskog centra Užice 2010. godine sa idejom izgradnje održivih ekonomskih modela zapošljavanja žena iz ranjivih grupa, kao i rezultat prepoznatih problema lokalne zajednice za uspostavljanjem sistema primarne selekcije i zbrinjavanja jedne kategorije otpada. Građanstvo nije znalo šta sa tekstilom koji više ne koriste, dok je sa druge strane i regionalna deponija u gradu, koja je tek uspostavljena, imala problem sa prikupljanjem i načinom reciklaže.\nŽenski centar Užice ponudio je inovativni, ekonomski održiv model – potpuno zbrinjavanje otpadnog tekstila, na ekološki prihvatljiv način, kreiran u skladu sa tehnološkim karakteristikama otpadnog tekstila.\nPotencijali reciklaže ove vrste otpada do sada nisu korišćeni u Srbiji, iako u ukupnom komunalnom otpadu tekstil učestvuje sa 4-6%. Način na koji deponije prikupljaju ovaj otpad kontaminira tekstil tako da on nije upotrebljiv za reciklažu već se najčešće spaljuje u spalionicama koje imaju dozvolu za to. Sa druge strane reč je o sirovini koja ima veliki potencijal u reciklaži, a time što završava u spalionicama gubi se njegova ekonomska vrednost.\nReciklažni centar Ženskog centra Užice koncipiran je tako da predstavlja zokružen model zbrinjavanja otpadnog tekstila i obuhvata proces od primarne selekcije, preko reciklaže do plasiranja novih proizvoda od recikliranog tekstila na tržište. Ceo model koncipirali su u 3 dela: tekstil koji je upotrebljiv i ima funkcionalna svojstva koristi se za donaciju, zatim kategorija malo oštećenih proizvoda koji se koristiti kao sirovina za izradu proizvoda od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije i treća faza u kojoj će se tekstil koji je potpuno izgubio upotrebna svojstva koristiti za proizvodnju recikliranog tekstilnog vlakna.\nU regionu i Evropi postoje različiti modaliteti reciklaže otpadnog tekstila, ali ne ovako objedinjen proces u skladu sa tehnološkim karakteristikama otpadnog tekstila, kakav razvija Ženski centar Užice. Posebno inovativni deo projekta predstavljaće ulazak u industriju netkanog tekstila, što je oblast koja se najviše razvija i gde su inovacije presudne. Reciklažno vlakno za sada se ne proizvodi u Srbiji, a ono koje koriste kod nas i u Evropi potiče iz industrije i nastaje kao rezultat postindustrijskog otpada, dok će se reciklirano tekstilno vlakno u Užicu po prvi put na ovim prostorima proizvoditi iz komunalnog otpada.\nPrva faza projekta realizovana je još 2010. godine. Privatna kompanija "MPP Jedinstvo" iz Sevojna ustupila im je 100 kvadrata u prostoru nekadašnje fabrike tekstila "Cveta Dabić", i uspostavljen je servis za prikupljanje i doniranje tekstila koji do danas funkcioniše.\nRealizacija druge faze, koja je najvećim delom realizovana tokom 2014. godine, sprovodi se u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Srbija – Crna Gora u partnerstvu sa NSZ filijala Užice, Regionalnom razvojnom agencijom Zlatibor, SOS telefonom za podršku ženama i deci žrtvama nasilja Nikšić i Zavodom za zapošljavanje Nikšić.\nU okviru nje obezbeđeni su infrastrukturni uslovi za rad radionice za proizvodnju predmeta od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije: adaptiran je prostor od dodatnih 200m2 koji im je ustupila na korišćenje privatna kompanija, nabavljeno je 7 mašina za rad i radionica je opremljena adekvatnim nameštajem. Obučeno je 20 žena iz ranjivih grupa za rad od čega će 10 najuspešnijih prve dobiti priliku da se zaposle u konfekciji. Obezbeđena su i 2 kontejnera za prikupljanje tekstila, a IPSOS je uradio analizu tržišta proizvoda od recikliranog tekstila na području Srbije i Crne Gore.\nKomercijalizacija proizvoda i mini konfekcija će krenuti sa radom u julu, kako bi se ispoštovali uslovi poziva u okviru IPA projekta da ne mogu da ostvaruju profit, a centar ovo vreme iskoristi da upoznaju tržište, potrebe kupaca i ciljne grupe.\nUrađen je i biznis plan za proizvodnju recikliranog tekstilnog vlakna. Pokretanje treće faze podrazumeva infrastrukturno opremanje, nabavku dodatnih kontejnera, adaptaciju prostora, nabavku vozila i tehnološke linije za reciklažu koja se sastoji od 3 mašine odakle se kao krajnji proizvod dobija reciklirano vlakno, koje bi prodavali industriji netkanog tekstila za izradu različite vrste izolacija.\nSa idejom Reciklažnog centra Ženski centar Užice je pobedio na Nacionalnom takmičenju za inovacije koje je održano u okviru transnacionalnog Projekta inovacije- Profis 2014. god, a kao pobednice na nacionalnom nivou imale su priliku da se predstave i na transnacionalnom takmičenju inovativnih ideja u Budimpešti u decembru 2014. god.\nPromovisanjem tekstila kao reciklažne sirovine Ženski centar Užice ponudio je potpuno ekološki model zbrinjavanje otpadnog tekstila. Način na koji se on sad zbrinjava, ne samo u Užicu već i celom regionu, nije ekološki jer se ne koriste potencijali reciklaže. Postojeći način prikupljanja kontaminira tekstil, koji je kao takav neupotrebljiv za reciklažu pa se najčešće spaljuje u spalionicama koje imaju dozvolu za to. Sa druge strane reč je o sirovini koja ima veliki potencijal u reciklaži, pa time što završava u spalionicama gubi se i njegova ekonomska vrednost.\nKorišćenjem recikliranog tekstila utiče se na očuvanje prirodnih resursa imajući u vidu da proizvodnja tekstila spada u kategoriju izuzetno agresivnih procesa sa velikim stepenom oslobađanja štetnih gasova i velikom količinom otpadnih voda. Upotrebom 1/2kg polovne garderobe u proseku se uštedi 26 kg CO2, a za reciklažu tekstila je potrebno 15 puta manje energije nego za njeno spaljivanje. Procenjuje se da 30% odbačenog tekstila moguće koristiti za ponovnu upotrebu bez dodatne obrade.\nProjekat Ženskog centra Užice izazvao je veliko interesovanje građanstva, čime su doprineli razvoju i promociji koncepta primarne selekcije otpada, a ovakav model može se primeniti bilo gde i već je izazvao veliko interesovanje, kako drugih opština u Srbiji tako i u regionu.\nU periodu od 2010. godine do danas formirana je mreža prikupljanja u kojoj učestvuju građanstvo, institucije i škole. Donirano je više od 18.500 komada polovne garderobe i prikupljeno 60 tona tekstila za reciklažu, a usluge servisa koriste i u Ženskom centru se garderobom i kućnim tekstilom snabdeva 280 porodica u stanju socijalnih potreba.\nReciklažni centar za tekstil funkcionisaće u obliku socijalnog preduzeća, sa prioritetom zapošljavanja žena iz teško zapošljivih grupa. Pokretanjem proizvodnje proizvoda od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije posao će ovog leta dobiti 10 žena iz ranjivih grupa čime će se smanjiti pritisak na Centar za socijalni rad i uticati na poboljšanje ekonomske situacije u kategoriji socijalno ugroženih grupa, dok će proizvodnja recikliranog tekstilnog vlakna omogućiti zapošljavanje još 22 radnika.\nReciklažom tekstila i proizvodnjom recikliranog tekstilnog vlakna stvaraju se uslovi za razvoj široke palete eko proizvoda od recikliranog tekstila. Time se i kupcima nudi društveno odgovoran proizvod, a kompanijama mogućnost društveno odgovornog poslovanja.\nRealizacija ovog projekta za Ženski centar Užice omogućila je izlazak na tržište sa proizvodima od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije.\nAnaliza tržišta koju je uradio IPSOS pokazala je da na tržištu nema adekvatne ponude proizvoda od recikliranog tekstila i definisan je asortiman proizvoda koji imaju mogućnost plasmana na području Srbije i regiona.\nAnaliza je pokazala da je za proizvodnju najpogodnija tekstilna galanterija, a osnovne odlike proizvoda biće inovativni dizajn i unikatnost. Prepoznata su dva tržišta: krajnji potrošači koji žele novu liniju proizvoda u standardnom asortimanu proizvoda tekstilne galanterije: torbe, asesoari, torbe za laptop, neseseri, futrole za mobilni i sl, i institucije kojima će biti ponuđen društveno odgovoran proizvod, a za koje bi radili različite vrste reklamnog i promo materijala.\nProizvodi od recikliranog tekstila iz asortimana tekstilne galanterije prodavaće se online, a biće uspostavljena saradnja i sa Gradskim kulturnim centrom i već nekim postojećim shopovima gde će plasirati svoje proizvode.\nUrađen je i biznis plan za proizvodnju recikliranog tekstilnog vlakna. Reciklirano vlakno predstavlja ulaznu sirovinu za industriju netkanog tekstila koje se ne proizvodi na nivou regiona i u Srbiji već se za sada uvozi. Ima široku primenu i koristi se za proizvodnju različitih vidova toplotnih i zvučnih izolacija kao i za različita punila, pa primenu nalazi u građevinarstvu, industriji automobila i nameštaja kao i u industriji obuće.\nOsim toga, reciklažno vlakno koje se koristi sada i kod nas i u Evropi potiče iz industrije kao rezultat postindustrijskog otpada, dok će se u Užicu po prvi put odvijati proizvodnja tekstilnog vlakna iz komunalnog otpada.\n"MPP Jedinstvo" ustupiće dodatnih 500 kvadrata za pokretanje ove proizvodnje, dok je za nabavku neophodne opreme potrebno oko 180.000 EUR, za šta Centar traži donora.\nUkoliko je inovativni model zbrinjavanja tekstilnog otpada koji razvija Ženski centar Užice, Vaš favorit za investiciju godine, glasanje možete obaviti na zvaničnom sajtu nagrade "Aurea".\nReciklažni centar tekstila\nTekstilni reciklažni centar\nreciklaža otpadnog tekstila\nupotreba tekstilnog otpada\nproizvosnja tekstilne galanterije\nproizvodnja recikliranog tekstilnog vlakna\nproizvodnbja tekstilnog vlakna\nNSZ filijala Užice\nSOS telefon za podršku ženama i deci žrtvama nasilja Nikšić\nZavod za zapošljavanje Nikšić


Dvadesetdvogodišnji defanzivni vezista koji ima i italijansko državljanstvo je prošao mlađe kategorije Pari Sen Žermena u kom je bio do 2018.\nNije uspeo da se nametne za ozbiljnije stvari u Parizu, pa je odatle otišao u Italiju - Đenovu.\nBio je na pozajmici u Ternani, na leto 2019. ga je kupio francuski Avranš, da bi u julu 2020. Šambli otkupio njegov ugovor do 2022. godine.\n- Očekujem da nam se Kalegari brzo pridruži na treninzima. Jesenas je igrao zajedno sa bivšim napadačem Javora, Nikolom Petkovićem, rekao je Igor Bondžulić, trener Javora.\nBizarno, teniseri će na Australijan openu biti pod nikad viđenim pritiskom! Moguća HAPŠENJA I DEPORTOVANJA igrača, iako oni ne prekrše pravila\nKalegari je debitovao za seniorski tim PSŽ-a, bio je na terenu protiv Anžea u Ligi 1 pre pet godina, dok je mečeve protiv Troe i Kaena gledao sa klupe.