Fleksibilno radno vreme u IT industriji u Srbiji - kako ga organizovati?\nKoliko tačno treba da traje radni dan zaposlenog, posebno danas kada većina IT-jevaca radi od kuće: tačno osam sati, malo manje, malo više ili u zavisnosti od težine projekta na kom se trenutno radi?\nMali preview ankete koju trenutno sprovodimo kaže da skoro jedna trećina učesnika radi između šest i osam sati, druga čak i više od standardnog radnog vremena, ali ma koliko da se ti rezultati do kraja ankete promenili, jedno je prilično jasno: rad od devet do pet za tehnološku industriju više nije standardna opcija niti donosi apsolutno najbolje rezultate.\nMeđutim, konsenzus oko toga kako bi trebalo urediti radne sate, da li ih možda čak treba smanjiti, a pogotovo treba li uvesti određenu vrstu monitoringa ne bi li se saznalo kao se oni troše, ne postoji.\nZbog toga u nastavku teksta razgovaramo sa predstavnicima dve kompanije koje u tom pogledu posluju na različite načine. U jednoj je radno vreme smanjeno na šest sati, dok se tim druge kompanije trudi da radi u cugu, sa određenim nivoom fleksibilnosti. Njihovi predstavnici iznose svoja razmišljanja na pomenutu temu i zašto smatraju da je njihov način rada dobitna kombinacija.\nŠest ili osam sati rada na dnevnom nivou? Zavisi od tipa (i broja) projekata na kojima radite\nZoran Lazić, osnivač i direktor kompanije FatCat Coders za svoj tim uveo je sledeći način rada: zaposleni rade šest sati dnevno neto – što znači da imaju dogovor o tome šta sve spada u produktivan rad i to se računa kao radno vreme. “Zaposleni sam bira koliko i kad želi da pravi pauze, može u kontinuitetu da uradi 6h ili da to razvlači na više sati”, objašnjava on.\nSa druge strane, u gejming kompaniji Peaksel koju vodi Marko Petković, radno vreme od 9 do 5 (ili kao kod njih od 8 do 4) dugoročno gledano pokazalo se najbolje zato što garantuje koliko-toliko uređen život i strateški ravnomeran utrošak energije tokom godine. “Kod nas niko nije prinuđen da radi prekovremeno, pa je to održiva strategija i niko nije pregoreo od rada već osam godina”, ističe on i dodaje da su zbog pandemije uveli potrebnu fleksibilnost tako da svi mogu da završavaju svoje obaveze bez problema.\nNjih obojicu na početku razgovora pitali smo sledeće: bez obzira na to kakav način rada preferiraju, šta misle o klasičnom radnom vremenu. Zoran ističe da radno vreme od 9 do 5 postoji samo da bi menadžeri lakše organizovali rad sa zaposlenima, ne da bi produktivnost bila veća. On zatim dodaje:\nVećina poslova u IT-ju koje zaposleni obavljaju zahtevaju dosta fokusa, a to kod svake osobe dolazi u različito vreme i zato je fleksibilnost veoma važna. Zbog toga, pošto je rad od kuće počeo dosta da se razvija, standardno radno vreme postaje itekako loše – ne mogu svi zaposleni od kuće da rade efektivno u tom tačnom periodu iz mnogo različitih razloga.\nUpravo zbog te produktivnosti (o kojoj će u nastavku teksta biti više reči) Zoran je odlučio da skrati radno vreme svom timu, a Marko ističe da u slučaju njegovog studija težnja ka konstantnom radnom vremenu daje najbolje rezultate:\nMi ne planiramo skraćivanje radnog vremena i mislim da to ima smisla za firme gde se radi na jednom ili nekoliko većih projekata na duže, pa je sve jasno definisano i može da funkcioniše kao proizvodnja. U tom slučaju može da se ide na kraće vreme i veću efektivnost – dođeš, bez pauza odradiš i “ideš kući”.\nU našem slučaju to nije izvodljivo jer imamo 10+ aktivnih projekata u isto vreme i mnogo vremena provodimo na sastancima, kako internim, tako i eksternim. Mislim da bi sa manje od 6.5 sati, koliko sada efektivno radimo, mogli da se bavimo samo planiranjem.\nTreba pronaći balans između striktnog nadzora zaposlenih i totalne anarhije\nKada je Zoran princip rada u FatCat Codersima objavio na svom LinkedIn nalogu, suočio se sa sledećom kritikom: tih šest sati koje njegov tim provodi u aktivnom radu je zapravo standardno radno vreme sa pauzama i padovima koncentracije koji svi neminovno imaju. Međutim, njegov stav je jasan: zvaničnih šest sati radnog vremena na dnevnom nivou podiže produktivnost tima – što su osetili i na sopstvenoj koži:\nTim ima maksimalnu fleksibilnost i zaposleni sami organizuju kada žele da rade i koliko, sve dok to ne blokira druge članove tima. Ako imate sastanak u 10 i 30h, i imate dogovor da se nešto završi do 12h tog dana, onda vi to treba da ispoštujete. Posle možete da odete do kraja dana pa da radite uveče ili da uradite ostatak dana za vikend, sve dok to javite kolegama sa kojima ste u timu.\nSamim tim što imaju potpunu slobodu oni mogu da biraju da rade onda kada su najproduktivniji. Nekome odgovara da odjednom, bez pauze, odradi sve i završi sa poslom za taj dan, a neko voli da se “razvlači”.\nPritom, zaposleni će sami voditi evidenciju o broju radnih časova i ukoliko neko ima manje sati na kraju meseca, menadžeri mogu da provere zašto je došlo do toga, da li postoji neki problem i kako bi izgledalo njegovo rešenje.\nTakav pristup, dodaje Zoran, smanjio je generalnu potrebu za menadžmentom zaposlenih, a Marko ističe da je proces evidencije radnih sati kod njih isti: svako samostalno upisuje broj radnih sati na kraju dana:\nImamo poverenja u ljude u tom delu i nema razloga za kontraefekat jer niko nije zakinut od trećeg lica. Politika firme po tom pitanju mora da bude izbalansirana, što bliže sredini između striktnog nadzora i totalne anarhije i to je moguće uraditi tako da bude prijatno i produktivno.\nDa li je bitnije završiti zadatak ili biti produktivan tokom celog radnog dana?\nZoran u nastavku razgovora detaljnije objašnjava svoj pogled na potencijalne probleme u organizaciji rada na standardan način:\nAko se, recimo, dogovorimo da za neki obim posla treba 5 radnih dana, a radimo ga po principu “cilja”, to zaposleni može da iskoristi tako što ako završi posao za tri dana, ostala dva ne radi ništa. Zaposleni onda čeka dva dana i isporučuje svoj rad.\nTo je apsolutno legitimno, ali ako to posmatramo sa druge strane, taj isti zaposleni je uzeo preostala dva dana bez dogovora sa svojom kompanijom, a pritom je dobio punu platu. Takva situacija će verovatno biti ok i za kompaniju i za zaposlene neko vreme. Međutim, to je samo trenutno stanje.\nNaravno, postoje i zaposleni koji svoje manjke nadoknađuju, ali u praksi je malo takvih ljudi.\nKada se ti prazni dani saberu, dodaje on, to u globalu može nepovoljno uticati na kompaniju – većim je taj gubitak manje bitan, dok je manjim kompanijama on itekako bitan.\nSa druge strane, Markov stav po tom pitanju je da su rezultati bitniji od provedenog vremena na zadatku, ali ako neko radi konstantnim tempom i drži konstantnu produktivnost (tj. teži tome), na duži period krajnji rezultat određuje samo utrošeno vreme. A da bi se pomenuti problem u proceni vremena izbegao, Marko pristupa sledećoj metodi: “Zaposleni svakako samostalno daju procenu za izvršenje zadatka, a prioritizaciju mora da vrši menadžer kako bi bila u skladu sa zajednički određenim ciljevima”, objašnjava on i dodaje da se, iz njegovog iskustva, takav način rada ispostavio kao najbolji.\nZa kraj, Zoran ističe da sistem rada koji se sprovodi u njegovoj kompaniji može imati problema kada se radi iz kancelarije, ali naši sagovornici saglasni su u sledećem: njihovi pristupi radnom vremenu neće odgovarati svima, a najbolja metoda za svaku pojedinačnu kompaniju zavisiće od broja zaposlenih, tipa projekata na kojima rade, njihovom broju i, naravno, performansama tima. Svoja razmišljanja o ovim načinima rada podelite sa nama u komentarima.


Brnabić: Mere za podsticaj nataliteta od nacionalnog značaja | NSU\nNaslovna Srbija Brnabić: Mere za podsticaj nataliteta od nacionalnog značaja\nBrnabić: Mere za podsticaj nataliteta od nacionalnog značaja\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je večeras da su mere za podsticaj rađanja od nacionalnog značaja i da podrazumevaju tri stvari – finansijsku podršku, projekat e-Beba kojim se uklanjaju administrativne prepreke za roditelje gde je to moguće, kao i usklađivanje rada i roditeljstva.\nBrnabić je gostujući u Dnevniku Radio-televizije Srbije ocenila da je jučerašnje obraćanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića o populacionoj politici i merama za podsticanje rađanja bilo najznačajnije do sada.\nSvaka majka u Srbiji za prvo dete, kako je juče saopštio predsednik Vučić, dobiće jednokratno 100.000 dinara, za drugo dete 10.000 dinara mesečno dve godine, za treće 12.000 i za četvrto 18.000 dinara mesečno tokom deset godina.\nSrbiju će to za početak koštati oko 12 miliona evra.\nPremijerka Brnabić je izrazila zadovoljstvo i time što se apel predsednika odnosio i na kompanije i ”na to kako da se odnose prema ženama koje su na trudničkom ili porodiljskom bolovanju”.\n”Važno je da smo razgovarali sa Privrednom komorom Srbije i SANU, da ustanovimo nagradu za kompaniju koja najbolje usklađuje rad i roditeljstvo, kako bismo drugima pokazali primere kako se to radi”, istakla je Brnabić.\nGovoreći o sastanku sa delegacijom MMF-a i novom aranžmanu, Brnabić je rekla da on podrazumeva uglavnom savete, a manje kontrolu.\nBrnabić je izrazila uverenje da je realno da dođe do rasta plata i penzija ove godine, jer su pokazatelji odlični.\n”Imamo suficit u budžetu, javni dug pada, očekujemo i uplatu za koncesiju za Aerodrom „Nikola Tesla“. Očekujem dosta povoljnu sliku BDP-a, stanogradnju za bezbednosne sturkture, gde imamo dosta dobar pomak. Nadam se da će se postići rast koji je planiran od 3,5 odsto, ako bude više – tim bolje, ali cilj je da u budućnosti bude četiri odsto i viši”, zaključila je Brnabić.


FORUM-ZAKLJUČCI I PREPORUKE | Care - Pomoć\nFORUM-ZAKLJUČCI I PREPORUKE\n„Održivost RHP /Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja izbjeglica i interno\nraseljenih lica- doprinos CARE projekta: postignuća i izazovi – iskustvo Crne Gore“\nProjekat „POMOĆ“ – Doprinos pristupu izbjeglica i raseljenih lica pravima i mogućnostima zapošljavanja“ u Crnoj Gori je ostvario sve planirane aktivnosti, mada u neznatno smanjenom obimu u odnosu na originalni projekat. Mada još uvek nedostaje verifikacija da će se u punoj meri ostavriti rezultati projekta i kroz njih postići veća održivost RHP/ Regionalnog stambenog programa u Crnoj Gori, očekuje se da će oni biti dostupni u prvoj polovini 2021 godine, kada će korisnici CARE projekta, prema izjavi predstavnice Ministarstva rada i socijalnog staranja, dobiti montažne kuće na korišćenje, obzirom da da su rešena pravna pitanja koja su kočila realizaciju izgradjnje kuća.\nIstaknuto je da je potrebno nastaviti sa monitoringom krajnjih korisnika i nakon isteka “POMOĆ” projekta kako bi se ustanovio impakt koji je napravljen u delu kvaliteta života korisnika, ali i dalje poduprli vulnerabilni korisnici, koji za tim imaju veliku potrebu. Takodje je naglašena potreba da se ustale prakse periodičnog prikuplja podataka o socio ekonomskom statusu izbegličke populacije kao o problemima s kojima se susreću.\nPreporuka za RHP program usmerena je prema potrebi da nosioci aktivnosti u Crnoj Gori izbegavaju “getoiaciju” korisnika u izolovane zajednice. Veće učešće korisnika u planiranju I realiayiji prohrama je takodje istaknuto kao oblast za potencijalno unapredjenje.\nPrema mišljenu učesnika Foruma, potebno je povećati stratešku podršku pitanjima i problemima korisnika Regionalnog stambenog programa na nivou vlade, zakonodavne vlasti i opštinskih vlasti u cilju veće efikasnosti I poboljšanja njihovog položaja. S tim u vezi, istaknuta je potreba snažnije I efikasnije horizontalne koordinacija unutar državnog sistema vlasti i upravljanja (na nivou ministarstava i pratečih struktura ) kako bi se efikasnije i vremenski sinhronizovano rešavali problemi najranjivijih skupina izbeglica, raseljenih lica i povratnika.\nUčesnici Foruma su naglasili da je u Crnoj Gori još uvek evidentan težak položoj izvesnog broja izbeglica, povratnika i raseljenih, posebno onih lociranih na severu zemlje, uglavnom u seoskim područjima. Posebno je skrenuta pažnju na Berane I veliki broj porodica bez pravnog statusa, a u u stanju potreba širokog spectra, uključujuči stanovanje. Identifikuju se veliki problemi unutar Romske popoulacije, čiji problem su višeslojni (neregulisan pravni status,stambeni, ekonomski, socijalni, zdravstveni, obrazovni položaj…) i zahtevaju mnogo intenzivniji angažman zajednice. Pokazalo se da su još uvek potrebe izbeglica, povratnika I raseljenih lica mnogo veće i složenije nego što su mogućnosti intervencije kroz postojeće aktivne projekte.\nGovoreći o aspektima održivosti RHP programa u Crnoj Gori i doprinosu “POMOĆ” projekta, istaknuto je da još uvek postoje brojni izazovi sa kojima se RHP suočava. Svi učesnici Foruma se slažu u oceni da je potrebna snažna i puna koordinacija nosilaca RHP aktivnosti sa drugom pratećim programima I projektima koji teže da podupru punu integraciju izbelica, povratnika I raseljnenih lica u lokalnu sredinu. Istaknuto je da je veliki probem je obezbediti stambeno rešenje /izgradirti kuće i stanove i u njih useliti porodice, ali još je veći izazov puna integracija ljudi – njihov povoljniji ekonomski, socijalni status.\nU kontekstu održivosti stambenog programa, posebno je istaknuta potreba da se u Crnoj Gori razreši pitanje održavanja objekata socijalnog stanovanja –zakonodavni okvir. Postojeća regulative obavezuje stanare/korisnike da adekvatno održavaju stambene jedinice, mada većina porodica to nije u stanju, primarno zbog vrlo nepovoljnog socio-ekonomskog statusa.\nPreporuka Foruma je i rad na dodatnom razvoju ljudskih i materijalnih kapaciteta unutar javnih ustanova (ministarstava, opština, centara za socijalni rad), ali i unutar nevladinog sektora. Za aktivnosti u nadležnosti lokalnih samouprava, dobro bi bilo na nivou države razviti mehanizme za premošćavanje razlika u resursima lokalnih zajednica, a posebno podržati one zajednice gdje nedostaju finansijska sredstva (Sever Crne Gore), kako bi se obezbijedio kvalitetniji sistem podrške za krajnje korisnike.\nPreporučuje se da se proširiti spektar aktivnosti koje se odnose na socijalnu tranziciju i jačanje kapaciteta krajnjih korisnika za socijalnu inkluziju – ovo se posebno odnosi na lokalne samouprave da pokreću akcije u kojima bi krajnji korisnici mogli učestvovati, te tako koristiti mašine koje su im obezbijeđene. Npr. ukoliko se na zemljištu koje pripada Opštini realizuje neka aktivnost (krčenje šuma, košenje i sl.) razmotriti i angažovanje krajnjih korisnika\nNa generalnom nivou, u odnosu na RHP program I prateće projekte, preporučuje se veće uključivanje predstavnike lokalnih organa vlasti, kao i krajnjih korisnika u donošenje odluka o aktivnostima i programima koji su im namijenjeni, i posebno kreirati mehanizme za aktivnu participaciju žena i djece iz ove populacije; Razvijati servise psiho-socijalne podrške pojedincima jer podaci sa terena ukazuju na potrebe te vrste (porodična disfunkcija, invalitditet, nasilje u porodici, problem prilagodjavanja I sl.)\nU delu samorganizovanja i osnažiavnja korisnika, preporučuje se više pažnje na razvoj lokalnih inicijativa u smislu pravljenja mreže saradnje između krajnjih korisnika, u smislu da se krajnji korisnici udružuju i pomažu jedni drugima, razmenjuju znanja I resurse.\nPohvaljena je praksaprojekta “POMOĆ” u Crnoj Gori da koristi iskustva svih relevantnih aktera, uključujući druge orgnizacije civilnog društva koje duži niz godina godina rade na pitanjama od značaja za izbeglica i raseljena lica. (primer CRS-a, HELP-a, Pravnog centra..)\nPrema izjavama učesnika foruma iz državnih institucija, projekata “POMOĆ” je “otvorio mnoga nova pitanja i aspekte od značaja za dugoročno I održivo rešenje položaja izbeglica I raseljenih lica kojih odgovorni akteri nisu bili svesni u punoj meri. Istovremeno istaknuta je veoma dobra saradnja izmedju predstavnika “POMOĆ” projektnog tima iMinistarstva rada i socijalnog staranja- vodećeg državnog tela zaduženog za RHP program u Crnoj Gori, kao I sa relevantnim medjunarodnim organizacijama I loklanom vlašću. Takva saradnja ciivilnog I javnog sektora je prepoznata kao dobra praksa koju treba nastaviti I intenzivirati.\nUčesnici foruma su se složili da potreba za intervencijama poput “POMOĆ” projekta postoji i dalje, da su postojeće naučene lekcije brojne I korisne treba da budu pretočene u nove slične projekte i podržane od strane EU. RHP aktivnosti treba intenzivirati i još čvršče povezivati potpornim projektima civilnog društva koji će jačati elemente održivosti RHPa I pune integracije korisnika.


Istorijat – Antikor\nPreduzeće je osnovano 6. januara 1954. god. za obavljanje proizvodnje prometa i servisiranje usluga.\nSavez inženjera i tehničara za zaštitu materijala Jugoslavije, kako se prvobitno zvalo Inženjersko društvo za koroziju, početke svog delovanja je imao još 1952. godine preko Komisije za zaštitu od korozije. Ova komisija je postojala u okviru Društva hemičara i tehnologa DIT-a , mada se neki koreni iz zaštite od korozije pominju i pre drugog svetskog rata. Inicijatori za oformljenje ove Komisije bili su dr.inž Frano Podbrežnik, prof.dr Blažon, prof.dr Milan Pajević i Sveta Živanović. Komisija je imala 15 aktivnih članova i radila je u tri potkomisije.\nJanuara 1953. godine ova Komisija prerasta u Centar za zaštitu od korozije sa osnovnim zadatkom da radi na antikorozionoj zaštiti svih materijala, uređaja, opreme i instalacija. Već u prvoj godini postojanja ovaj Centar je obrazovao svoju servisnu radionicu za fosfatiranje i pristupio izdavanju svojih stručnih publikacija.\nDalji rad Centra, do svog prerastanja u Društvo a kasnije u Savez, odvijao se u komisijama i servisnim radionicama preko kojih se intenzivno radilo na održavanju raznih kurseva i predavanja iz oblasti korozije materijala i zaštite od nje a, takođe, i na izradi projekata za korozionu zaštitu raznih objekata i opreme za mnoga preduzeća.\nOsmog maja 1954. godine Centar za zaštitu od korozije prerasta u Društvo za zaštitu materijala FNRJ, što se smatra danom njegovog osnivanja. Prvi predsednik Upravnog odbora Društva za zaštitu materijala FNRJ bio je prof. Blagojević a prvi predsednik Izvršnog odbora bio je prof.dr Miroslav Karšulin.\nNakon osnivanja Društvo formira svoju Centralnu laboratoriju za zaštitu od korozije, koje kasnije prerasta u dve društvene firme: Zavod za zaštitu materijala i preduzeće ”Antikor ”, koja se bave proizvodnjom sredstava za zaštitu od korozije i preparata za termičku obradu i izvođenje radova na zaštiti objekata od korozije. Takođe, Društvo nastavlja dalji uspešan rad na izdavačkoj delatnosti štampanjem popularnih publikacija i raznih stručnih knjiga. Društvo uspešno organizuje razne seminare, predavanja i kurseve na kojima obučava inženjere i tehničare raznih struka o posledicama korozije i mogućnostima zaštite od nje. Razvija se intenzivna saradnja sa privrednim organizacijama na teritoriji cele Jugoslavije.\nIzvršavajući kvalitetno svoje radne zadatke, brzo se povećao obim izvođačke delatnosti i formirao veliki broj gradilišta, što je rezultiralo da se 1965. god. opredeli za specijalizovane poslove antikorozivne zaštite.\nUsavršavanje u poslu za veoma specifične vrste delatnosti tada predstavljaju novinu u regionu za poslove u industriji i građevinarstvu pa dobija prvorazredni značaj.\nPotrebe za ovakvom vrstom poslova i visko kvalitet izvedeni radovi, omogućili su dinamičan razvoj preduzeća, osvajanje novih tržišta sa trasiranjem puta da se stvara i održava renome pouzdanog preduzeća.\nRadeći na dugoročnom planiranju razvoja, Antikor d.o.o. najuže sarađuje sa svim istraživačkim ekipama brojnih domaćih i stranih institucija. Tokom dosadašnjeg rada ostvareni su rezultati koji su, kako u pogledu kvaliteta, tako u pogledu produktivnosti, na nivou svetskih firmi iz ove delatnosti.\nSva dešavanja na prostorima bivše Jugoslavije tokom 90-tih godina smo uspešno prebrodili i ušli u treći milenijum transformisani u akcionarsko društvo, tako da danas u kontinuitetu uspešno nastavljamo sa izvođenjem radova. Osnovne delatnosti preduzeća su uspešno proširene i razvijene i na drugim poljima.\nDesetina miliona m2 zaštićenih površina je potvrda da smo danas još aktivniji.


V. B. 10. jula 2018. 18:26\nSvako u svojoj profesiji može da ostane da radi do duboke starosti, ako poslodavac hoće da ga zadrži na radnom mestu i ako od njegovog angažmana ima koristi, bez obzira na godine života i staža\nKada je jedan srpski političar i bivši građevinski inženjer saopštio svojim prijateljima da je tek u 78. godini prvi put podneo zahtev za penziju, nisu mu poverovali jer znaju da je uslov za starosnu penziju za muškarce 65 godina. Objasnio im je da je imao takav ugovor s poslodavcem i da se ni na koji način nije „ogrešio” o zakon. Zakon o radu predviđa da se poslodavac i zaposleni sporazumeju o nastavku rada i posle sticanja uslova za penziju, ukoliko je taj radnik zaista neophodan poslodavcu. Mada nije redak slučaj da ugovor o radu produžavaju oni koji su sami sebi gazde.\n– Zakonom o PIO propisano je da su prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja lična prava i da se ostvaruju po podnetom zahtevu. To znači da će se o pravu lica, koje je ispunilo uslove za sticanje prava na starosnu penziju, odlučivati samo ukoliko ono podnese zahtev za ostvarivanje prava – kaže Jelica Timotijević, direktor Sektora za odnose s javnošću u PIO fondu.\nPravo na starosnu penziju, dodaje, ostvaruje se posle prestanka osiguranja. Zaposleni koji nije prestao da radi, iako je stekao uslov za penziju, ne može da počne da prima starosnu penziju.\nBez obzira na to da li neko ispunjava sve zakonske uslove za ostvarivanje prava na penziju, ako njegov poslodavac smatra da mu je takav radnik potreban, on može da radi dokle god mu to poslodavac dopušta i ne postoji zakonska odredba koja bilo kog osiguranika može da primora na podnošenje zahteva za penziju, nezavisno od godina života i staža – kaže Nebojša Atanacković, predsednik Unije poslodavaca.\nZakonom o PIO je, dodaju u PIO fondu, takođe omogućeno penzionerima da i nakon penzionisanja nastave da rade, čime se doprinosi povećanju broja onih koji uplaćuju doprinose. Obaveza poslodavca, koji zaposli penzionera, jeste da mu na zaradu uplati i doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje u iznosu od oko 24 odsto, dok doprinose za zdravstvo ne mora jer je već pokriven preko Fonda PIO.\nUkoliko penzioner nastavi da radi, on će uz redovnu penziju primati i zaradu koju ugovori s poslodavcem, nakon čega ima pravo da podnese zahtev za novi obračun penzije. Pravo da nastavi da radi imaju starosni penzioneri, s tim što je potrebno najmanje 12 meseci novog staža da bi podneli zahtev za ponovno izračunavanje penzije. Od ukupnog broja starosnih penzionera u ponovnom osiguranju je, u svakom momentu, do tri odsto populacije.\nZakonom o PIO predviđeno je da će se korisniku starosne penzije, koji se zaposli u inostranstvu, obustaviti isplata penzije za vreme dok tamo radi, ako međunarodnim ugovorom nije drugačije predviđeno. Penzioneri ne treba da strahuju da bi im nova penzija mogla biti manja od one koju su primali pre nego što su nastavili da rade jer penzijski fond garantuje stečeno pravo po kom se ono ne može ukinuti, niti utvrditi u manjem obimu.\nUkoliko se utvrdi da bi iznos penzije bio eventualno nepovoljniji od onog koji je utvrđen konačnim rešenjem, onaj ko vodi postupak morao bi da pozove stranku da odustane od zahteva jer je na obrascu zahteva za preračun penzije na vidljivom mestu naznačeno „… ako je to za mene povoljnije”, što predstavlja dodatno olakšanje za podnosioca takvog zahteva, kažu u fondu.\nkresoja pre 4 meseca\nUkidaju se kazneni poeni za penzije\nNajsiromašniji predsednik na svetu odbio da prima penziju


Gradonačelnik Noriča u poseti Skupštini grada | Skupština Grada Novog Sada\nGradonačelnik Noriča u poseti Skupštini grada\nPredsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić primio je danas u gradskom parlamentu Dejvida Fulmana, gradonačelnika Noriča, grada pobratima Novog Sada, u cilju dogovora i bližeg definisanja budućih odnosa dva grada. Pored gradonačelnika engleskog grada, sastanku je prisustvovao i počasni građanin Novog Sada Piter Bekli, kao i sekretar Skupštine grada Marko Radin.\nDelegacija grada pobratima boravi u poseti Novom Sadu povodom obeležavanja 1. februara, Dana Novog Sada, a tokom razgovora je istaknuto da je dugogodišnja saradnja dala mnogobrojne rezultate u raznim oblastima, ali da uvek ima potrebe i želje da se ona proširi i produbi.\nU uvodnom izlaganju, predsednik novosadske Skupštine Zdravko Jelušić zahvalio se prijateljima iz Engleske na svemu što su učinili za Novi Sad u prethodnim godinama, istakavši da velika zasluga za to pripada onima koji su se decenijama neumorno angažovali kako bi se saradnja odvijala u oblasti kulture, obrazovanja i brojnim drugim oblastima i kako bi se prijateljske veze stalno produbljivale.\nIstaknuta je i izuzetno važna pomoć koju su građani Noriča nesebično pružali Novom Sadu tokom najtežih perioda u našoj nedavnoj prošlosti. Norič je jedan od gradova sa kojima Novi Sad ima najintenzivniju saradnju koja u kontinuitetu traje još od pedesetih godina prošlog veka.\nGradonačelnik engleskog grada Dejvid Fulman podvukao je da je važno da su dva grada uspela da održe veze i prijateljstvo koje neprestano traje. On je istakao da smo mnogo naučili jedni od drugih, kao i da najveću zaslugu za to svakako imaju članovi društva prijateljstva Norfolk/Norič – Novi Sad, odnosno Novi Sad – Norič. On je uputio poziv za dolazak u engleski grad, kako bi se došlo do novih ideja i vidova saradnje, ali i primene pozitivnih iskustava u funkcionisanju grada, pre svega u svrhu rešenja komunalnih problema, koji su slični u svim savremenim gradovima.\nPočasni građanin Novog Sada i član Društva prijateljstva Norfolk/Norič – Novi Sad Piter Bekli podsetio je da su društva učinila mnogo na zbližavanju u oblastima kulture i obrazovanja. On je napomenuo da je ova poseta bila izuzetno zanimljiva, bez obzira što se oseća tuga zbog smrti njegove supruge, takođe počasne građanke Novog Sada, Dajane Bekli.\n– Mi koji već duže vreme pratimo dešavanja između dva grada, znamo da oni koji po prvi put dođu u Novi Sad nikada ne odu iz njega nepromenjeni. Dok vodimo razgovore u Novom Sadu, svako od nas preispituje svoje ideje i svako od nas se kući vrati sa misijom da se ulože napori kako bi se te ideje i ostvarile – kazao je Piter Bekli.\nTokom boravka u Novom Sadu, delegacija Noriča vodila je i razgovore sa predstavnicima Fondacije 2021, gde je istaknut širok krug saradnje na kulturnom nivou. Delegacija Noriča posetila je i Muzičku školu “Isidor Bajić”, ŠOSO “Milan Petrović” i Crveni krst Vojvodine.\nPovelja o bratimljenju između dva grada potpisana je još 1989. godine, a potpisali su je upravo Dejvid Fulman i ondašnji predsednik Skupštine Grada Novog Sada Vlada Popović.


iAnatomija: Posle više od 20 godina Apple prestaje da proizvodi iPod\nPosle više od 20 godina Apple prestaje da proizvodi iPod\nUz široku prisutnost iPhone-a, ali i svih drugih mogućih pametnih uređaja koji su u stanju da reprodukuju muziku, već duže vreme je jasno kako na tržištu više nema mesta za samostalne MP3 playere. Apple-ov iPod Touch ostao je jedini takav uređaj visoke klase koji se još proizvodio u velikim količinama, ali i njemu je sada došao kraj.\nIz Cupertina je službeno objavljeno, u saopštenju nazvanom "Muzika živi i dalje", kako je proizvodnja njihovog poslednjeg iPoda zaustavljena.\niPod Touch će se prodavati samo dok postoje zalihe, kažu iz Applea, osvrćući se na dve decenije digitalne muzike i uređaje koji su promenili način na koji se ona konzumira.\nDanas se muzika primarno sluša preko muzičkih streaming servisa dostupnih na telefonima, tabletima, pametnim satovima, pametnim zvučnicima i računarima, pa je vreme da se ova linija proizvoda polako ugasi.\nPoslednja, sedma generacija iPoda Touch dostupna je u SAD-u već od 199 dolara, a u Srbiji se još može naći po ceni od 35.400 dinara, dok traju zalihe.\nPogledajte prezentaciju prvog iPod-a koji je pokrenuo revoluciju:


Amerika uslovljava ruskog „kralja aluminijuma“ — odgovor će je iznenaditi - Sputnjik Srbija\n20:57 28 Maj 2020\n17:19 25.04.2018 (osveženo 20:43 25.04.2018) Preuzmite kraći link\nAmerikanci su pored toga najavili i da će produžiti rok američkim firmama da do 23. oktobra mogu da trguju sa „Rusalom“, što ruskoj kompaniji daje mogućnost da se oslobodi velikih količina aluminijuma koji je neprodat skladišten u njenim fabrikama još od uvođenja sankcija.\nDeripaskina kompanija je najviše stradala od uvođenja novih sankcija, 6. aprila. „Rusal“ je izgubio gotovo polovinu svoje vrednosti, ali su najnovije vesti o mogućem ukidanju restriktivnih mera uzrokovale nagli skok akcija te kompanije od preko preko 40 odsto.\nRusija uzvraća na sankcije SAD\nSankcije protiv Deripaske i više od 20 ruskih biznismena i zvaničnika uvedene su ovog meseca u pokušaju da se Moskva kazni za ono što je američka administracija nazvala „globalnom malignom aktivnošću“ Rusije, kao i zbog „bliskosti“ sa Vladimirom Putinom.\nDeripaska je razloge za sankcije protiv njega nazvao „smešnim i apsurdnim“, a Moskva je restriktivne mere kvalifikovala kao slabo prikriveni napad na rusku ekonomiju.\nNajavljeno popuštanje sankcija za rusku kompaniju, koja posluje u 13 zemalja na pet kontinenata i zapošljava skoro 70.000 ljudi, obrazloženo je brigom za zaposlene.\nKremlj je, međutim, skrenuo pažnju da je saopštenje o mogućem ukidanju sankcija ruskoj kompaniji zasad hipotetičko, a da američka odluka „bolno udara“ po potrošačima kompanija u čitavom svetu.\n„Veoma čudno zvuče zahtevi SAD o odlasku iz kompanije kako bi ukinule sankcije. To nije samo mešanje u trgovinu i ekonomiju, što su Amerikanci uvek i radili, to je i drsko i besramno mešanje u poslove stranih komercijalnih kompanija. Treba podsetiti da su te iste SAD, preko svojih analitičara i ekonomista, uvek tvrdile da se država ne sme mešati u poslovanje kompanija i da to ne sme da čini ni pod kakvim uslovima. Sada SAD čine upravo suprotno“, rekao je za Sputnjik ruski ekonomista Vasilij Koltašov.\nRuski ministar industrije i trgovine Denis Manturov nije isključio mogućnost privremenog prelaska „Rusala“ pod državnu kontrolu ili kupovinu Deripaskinog dela u kompaniji od strane državne banke. Kao izlazak iz te situacije, tu varijantu spominju i mnogi ruski ekonomisti, dok drugi upozoravaju da to ne bi bilo dobro rešenje, jer iskustvo pokazuje da su na udaru sankcija, pre svega, državne firme.\nPored toga, ruski eksperti navode da Deripaska, koji poseduje 48 odsto akcija kompanije, formalno može da ispuni zahteve američkih vlasti i bez predaje svog dela u kompaniji — faktički, prema njihovom mišljenju, dovoljno je da se iz sporazuma ukloni klauzula da je kontrolni akcionar.\nNe isključuje se ni mogućnost da će Deripaska predati paket drugom licu ili kompaniji, koja bi upravljala „Rusalom“.\nZapadni mediji razmatraju i varijantu i šta bi se desilo ako bi se ruski biznismen povukao iz kompanije i ispunio uslov Vašingtona. To bi, kako navode, moglo dovesti do Deripaskinog gubitka statusa ključnog igrača u ruskoj eliti. Kao drugo, to bi bio signal za druge velike biznismene da i oni mogu da pretrpe takve gubitke, ako nastave da podržavaju kurs Kremlja. Međutim, zapadni mediji zaključuju da bi Deripaskin gubitak kontrole nad kompanijom smanjio ekonomsku efikasnost američkih sankcija.\nRuski ekspert Ivan Danilov navodi da Trampova administracija ne samo da nije očekivala da će sankcije protiv „Rusala“ dovesti do krize na svetskom tržištu aluminijuma, nego se nije nadala ni da će se nekoliko lidera EU u ulozi lobista zalagati za rusku kompaniju. Glavni pobornik popuštanja sankcija je francuski predsednik Emanuel Makron, koji je u poseti SAD. To ne čudi, jer restriktivne mere nanose štetu i evropskom biznisu.\nNeimenovani francuski diplomata je izjavio zapadnim medijima da sankcije koje su se obrušile na rusku kompaniju „Rusal“ mogu zadati „direktan i jak udarac na isporuke ključnih proizvoda“. Osim toga, velikom broju preduzeća u Evropi zbog toga preti zatvaranje.\nNavedeno je da su oštećene kompanije širokog spektra, od automobilskih do avijacionih.\nZapadni mediji pišu i da će i Angela Merkel tražiti od Trampa da oslobodi nemačke kompanije od američkih sankcija, na čijem bi udaru one mogle da se nađu zbog saradnje sa ruskim kompanijama koje su pod sankcijama.\nRuski eksperti takođe smatraju da spas „Rusala“ ne leži u ukidanju sankcija, nego u razvoju unutrašnjeg tržišta, a takođe i od povećanja isporuka aluminijuma Kini, koja želi da sarađuje sa Rusijom.\n„To da SAD ne mogu da izoluju Rusiju odavno je očigledno, ali nesposobnost Vašingtona da od svetskog tržišta bezbolno ’otcepi‘ jednu veliku rusku kompaniju — to je novi i jak argument koji ide u prilog onima koji smatraju da su mogućnosti američke sankcione politike praktično iscrpljene“, zaključuje Danilov.\nsankcije, Rusalom, EU, Oleg Deripaska, Zapad


PC Press » PC #205 | Čekajući više rezolucije\nPC #205 | Bojan Stanojević, Voja Gašić\nBudući da već nekoliko godina u ponudi prevlađuju Full HD televizori (rezolucija 720p prisutna je samo kod modela manjih dijagonala), možemo reći da je tržište sazrelo, a sazreo je i koncept smart televizora: proizvođači su preležali dečje bolesti, uspostavili saradnju sa svim relevantnim firmama koje pružaju Web usluge i razvili zanimljive aplikacije. Tako je televizor postao mnogo više od sprave za gledanje TV programa.\nPošto se stanje na tržištu stabilizovalo, proizvođači su mogli da se posvete popravljanju kvaliteta televizora i snižavanju cena, ali takođe i finom prilagođavanju zahtevima korisnika. Pokazalo se da nisu svi zainteresovani za smart funkcije ali mnogi jesu za velike ekrane, pa sada ima više jednostavnijih modela s većim dijagonalama. Takođe, ponuda je raznovrsnija, što znači da ne ide sve u paketu - lakše nego ikada ćete naći model koji tačno odgovara vašim potrebama i ne sadrži tehnologije koje vas ne zanimaju.\nJedno od prvih pitanja s kojim se kupac suočava, LCD ili plazma, polako gubi na značaju. Primetna je manja ponuda televizora s plazmom, neki proizvođači su najavili prestanak proizvodnje, a kod drugih se taj prestanak nazire. Iako plazma ima neke prednosti nad LCD-om, veća potrošnja električne energije i viša proizvodna cena doveli su do slabljenja ovog segmenta tržišta. To ipak nije razlog da izbegavate televizore s plazmom - ako zaključite da su vam brži odziv i bolji uglovi gledanja važni, u ponudi još uvek ima zanimljivih modela. Alternativa za bolju sliku je OLED tehnologija, ali uz cene koje su daleko od pristupačnih.\nKao i ranije, preporučujemo da izaberete najveći ekran koji se uklapa u previđeni prostor - iako su cene televizora približno proporcionalne veličini ekrana, one su sada primetno niže nego pre godinu dana, pa probajte da uštedite na drugom mestu: primera radi, ako niste sigurni da su vam potrebne smart funkcije, njih možete kasnije da dodate kupovinom jednog od sve brojnijih (i prilično jeftinih) uređaja za "opamećivanje" televizora. Razmislite i da li želite 3D prikaz: njega nećete moći naknadno da dodate, a praktično svi današnji televizori podržavaju prikaz multimedije preko USB-a; neki omogućavaju i snimanje TV programa na USB disk, pa potražite odgovarajući ako vam je to važno. Najzad, neki imaju i twin tjuner, pa dozvoljavaju gledanje jednog, a snimanje drugog programa.\nU ovogodišnjoj ponudi postoje i noviteti.Gotovo sve A-brend kompanije ponudile su Ultra HD ili 4K televizore rezolucije četiri puta više od Full HD. O toj temi smo pripremili poseban članak, a ovde ćemo samo primetiti da ti televizori imaju vrlo velike ekrane i da su prilično skupi. Slično važi i za OLED modele koji su ušli u komercijalnu ponudu-cene su još uvek previsoke, a na raspolaganju su samo velike dijagonale. Ovi modeli, dakle, traže veliku sobu i predstavljaju investiciju u budućnost.\nZa pregled karakterističnih LG, Panasonic, Philips, Samsung, Sony i Toshiba televizora koji se mogu naći u domaćim radnjama, tabele karakteristika, izbor i preporuke urednika pogledajte PC#205.


Povratak povjerenja Šojble pripisuje odlukama koje su evropski čelnici donijeli na samitu u decembru i objašnjava da se to povjerenje prepoznaje u reagovanju tržišta.\nKomentarišući navode da je italijanski premijer Mario Monti zatražio udvostručavanje kreditnih kapaciteta Evropskog mehanizma za stabilnost (ESM), Šojble je u intervjuu za njemački javni servis ARD rekao da će ovaj mehanizam u martu biti detaljno razmotren.\nESM bi trebalo da počne sa radom u julu i godinu dana funkcioniše paralelno sa privremenim Evropskim fondom za finansijsku stabilnost, raspolažući zajedno sa ovim fondom sa maksimalno 500 milijardi evra.\nEvropska centralna banka i Evropska komisija zajedno sa nekoliko zemalja traže da se finansijski kapaciteti ove dvije institucije povećaju.\nNjemački ministar je upozorio da problemi evrozone nisu nastali u Njemačkoj i da ova zemlja čini više nego sve ostale zemlje da bi pomogla rješavanju krize.\nTagovi: esmevropska komisijaevrozonafinansijska trzistamario montivolfgang sojble


Uložena žalba na novo rješenje za pritvor Savčiću - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Uložena žalba na novo rješenje za pritvor Savčiću\nMiodrag Stojanović, advokat generala Milomira Savčića, izjavio je Srni da je uložio žalbu na novo rješenje Suda BiH, koji je, na prijedlog Tužilaštva BiH, njegovom klijentu odredio pritvor po osnovu opasnosti od bjekstva jer je nedostupan organima BiH.\nSud je donio ovo rješenje nakon što je odbio žalbu Stojanovića na rješenje o pritvoru zbog kršenja mjera zabrane kontakta sa medijima.\nPrvo rješenje o određivanju pritvora Savčiću Sud BiH donio je 9. avgusta zbog nepoštovanja izrečenih mjera zabrane kojim mu je zabranjeno kontaktiranje sa predstavnicima štampanih i elektronskih medija o činjenicama koje se odnose na postupak koji se vodi protiv njega, kao i javna obraćanja u vezi sa ovim postupkom.\n“Ja sam uložio prigovor na ovu odluku koju je Sud BiH odbio, a Tužilaštvo je, prije nego je došlo rješenje po mojoj žalbi za određivanje pritvora, podnijelo novi prijedlog za pritvor Savčiću, sada zbog opasnosti od bjekstva”, rekao je Stojanović.\nOn je potvrdio da je uložio žalbu i na novo rješenje koje je Sud donio.\n“Žalba na rješenje za određivanja pritvora zbog kršenja mjera zabrane kontakta sa medijima je odbijena. Doneseno je novo rješenje o pritvoru jer je Savčić u međuvremenu nedostupan državnim organima. Budući da se nije javio policiji, ispunjeni su uslovi za pritvor po osnovu opasnosti od bjekstva. Sud je donio po tom prijedlogu novo rješenje, ja sam se na to žalio i sad čekam odluku”, naveo je Stojanović.\nSud BiH je 10. avgusta zatražio raspisivanje međunarodne potjernice za Savčićem, optuženim da je, u svojstvu komandanta 65. zaštitnog motorizovanog puka pri Glavnom štabu Vojske Republike Srpske, pomagao u kako se navodi, “zločinu u Srebrenici u julu 1995. godine”, nakon što ga sudski policajci dan ranije nisu mogli pronaći na adresi nekoliko časova po određivanju pritvora.\nPrethodni članakUstoličenje Joanikija bez političara i diplomata\nNaredni članakDurić – Epidemiološka situacija u Trebinju nepovoljna, obolijevaju mlađe i nevakcinisane osobe


Otkriveno kako toranj u Pizi prkosi gravitaciji - National Geographic Srbija\nOBJAVLJENO: 13. 05. 2018.\nOtpornost čuvenog tornja visokog 58 metara sada su otrkili istraživači sa univerziteta u Bristolu i Londonu.\nIstraživački tim od 16 inženjera otkriva da uzimajući u obzir visinu i krutost u kombinaciji sa mekoćom temeljenog tla kula je maksimalno obezbeđena, a taj fenomen je poznatiji i kao dinamička interacija zemljišne strukture, pa tako toranj u Pizi drži rekord kada su u pitanju ovakve građevine.\n"Ironično, isto tlo koje je dovelo do toga da se kula nakrivi sada je i drži na mestu. Gradnja kule počela je 1173. godine i trajala je skoro 200 godina zbog serije ratova," kaže profesor Milonakis sa Univerziteta u Bristolu.\nInače, veliki je trud uložen da bi se kula zadržala tu gde jeste – njeni temelji su oštećeni u Prvom svetskom ratu, a devedesetih godina toranj je kompletno zatvoren za posetioce zbog rizika od klizišta. Prvi put toranj je posle toliko godina otvoren 2001. godine i jedna je od najpoznatijih turističkih atrakcija u Italiji.\nRestauracija uspela: Krivi toranj u Pizi više nije toliko kriv (VIDEO)\nHrana raste na zgradi restorana


U Kini je tokom septembra prodato za trećinu manje elektromobila - Auto Republika\nMinus koji su prvog jesenjeg meseca ostvarili kineski kupci baterijskih četvorotočkaša iznosi impozantnih 33,1 procenata. Prodajni rezultati vozila iz PHEV segmenta su pogođeni još teže, pa je ovakvih četvorotočkaša isporučeno za 38,4% manje nego u istom periodu prošle godine. Ove podatke je svetskoj javnosti predstavila Asocijacija proizvođača automobila iz Kine (CAAM).\nNegativan trend posebno pogađa proizvođače električnih automobila, posebno imajući u vidu da je kinesko tržište najveće za ovu vrstu vozila. Prema podacima koje je servirao CAAM, oko 717.000 električnih vozila je proizvedeno tokom prvih devet meseci ove godine u Narodnoj Republici Kini.\nIspostavlja se da je prošlogodišnji bum u realizaciji elektromobila nastao u velikoj meri zahvaljujući državnim subvencijama, koje su uostalom umnogome doprinele da broj elektropokretanih vozila poraste sa oko 10.000 iz 2009. na preko 1,26 miliona, koliko ih je bilo na drumovima najmnogoljudnije zemlje na svetu tokom 2018. godine. Ilustrativan podatak se odnosi na državne subvencije iz 2017. godine, kada je kineska vlada na račune proizvođača elektromobila prosledila sumu od oko 3,1 milijarde američkih dolara.\nRealnost je pokazala da su visoki iznosi subvencija doveli do nadimanja proizvodnje jeftinih elektromobila koji su logično bili nešto nižeg kvaliteta. To zapažanje je u martu navelo kinesku vladu da redefiniše mogućnosti ostvarenja subvencija u smislu da na podršku države mogu računati jedino proizvođači s modelima koji nude više od 250 kilometara autonomije. S druge strane, gornja granica u pogledu autonomije subvencionisanih vozila je postavljena na 400 kilometara, a za takve elektromobile subvencije su prepolovljene. Do kraja 2020. godine, one će biti ukinute u potpunosti.\nVlada Kine podstiče i požuruje proizvođače da tržištu ponude kvalitetnija vozila, kaže analitičar Jejl Čang u razgovoru s novinarima Financial Timesa. To bi trebalo da pokrene konsolidacioni proces koji bi mogao da uvede manje proizvođače u stečaj.\nStartap kompanija Nio, nekada nazivana kineskom Teslom, zabeležila je astronomski gubitak u drugom tromesečju ove godine koji je iznosio 479 miliona američkih dolara, što je za 25% više od gubitka iz drugog kvartala 2019. godine.\nŠto se tiče subvencija za vozila koja koriste tehnologiju vodoničnih gorivnih ćelija, i one će biti ukinute počev od 2021. godine, objavilo je kinesko Ministarstvo finansija. Eksperti su ranije predviđači da se ukidanje subvencija neće reflektovati na vozila iz ovog segmenta. Uprkos izdašnim podsticajima, kineska industrija vodoničnih gorivnih ćelija nije ostvarila nekakav zapažen proboj, navodi se u saopštenju ministarstva.\nDo ovog trenutka su poznati planovi Kine da se na drumovima nađe do milion vozila iz FCEV segmenta do 2030. godine. Ipak, do kraja 2017. godine, bilo ih je aktivnih u saobraćaju samo 1.200 primeraka. Pomenuti analitičar Čang navodi da će biti neophodno da protekne još deset do dvadeset godina kako bi se vozila koja koriste tehnologiju vodoničnih gorivnih ćelija proizvodila u velikim serijama.\nKinesko ministarastvo finansija je potvrdilo posvećenost fokusu na uspostavljanje elektromobilnosti kao glavnog transportnog koncepta u državi. „Vozila iz BEV i FCEV segmetna su osmišljena za različite scenarije i dopunjuju se, nikako ne konkurišu konceptualno jedna drugima,“ smatra pomenuto ministarstvo Vlade Narodne Republike Kine.\ntags: BEV FCEV Nio promocija elektromobilnosti subvencije u Kini\nprevious Iako teža osnovna Chevrolet Corvette do stotke ubrzava za 2,8 sekunde\nnext Čak i "jeftiniji" Porsche Taycan 4S lako dobacuje do 200.000 dolara


Niže cene rominga u regionu - Ozon Media\nPotpisivanjem regionalnog Sporazuma o romingu zemalja Zapadnog Balkana cene poziva od 1. jula biće niže za 25 odsto, izjavila je Tanjugu državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić. Sporazum će biti potpisan u okviru Drugog digitalnog samita 4. i 5. aprila u Beogradu.\nKako je objasnila, Sporazum o snižavanju cene rominga već je 2014. godine potpisan sa Crnom Gorom, Makedonijom i BiH pa je Srbija praktično sa tim zemljama u režimu sniženih cena.\n„Ono što će novim sporazumom biti definisano značiće dodatno smanjenje koje treba da počne da se primenjuje od 1. jula, zaključno sa 30. junom 2021. kada bi trebalo da bude potpuno ukinut roming u regionu”, rekla je Matić.\n„To je drastično smanjenje, a za druge zemlje će iznositi oko 25 odsto, to takođe nije malo”, primetila je Matić, te dodala da je cilj sporazuma da građani u regionu osete benefit međusobne saradnje.\nDanas samo 2˚C, a već naredne nedelje i do 15˚C\nČetiri nesreće, jedna osoba poginula


66 godina Arhiva RS 66 godina Arhiva RS\nObjavljeno: 19. 4. 2019 u 17:42h\n“Činjenica je da je srpski kulturni prostor jedinstven i da ono što je rijeka Drina godinama razdvajala, to su duhovnost i snaga srpskog naroda i srpskog ponosa uvijek spajali”, naglasila je Đakovićeva.\nDirektor Arhiva Republike Srpske Bojan Stojnić rekao je novinarima da je organizovano nekoliko manifestacija povodom 66 godina postojanja i rada te ustanove, te da je tim povodom priređena i izložba arhivskih dokumenata “Mleko i krv” iz ličnog fonda Slobodana Penezića Krcuna koja je plod višedecenijske saradnje Arhiva Republike Srpske i Istorijskog arhiva u Užicu.\nOn je za ponedjeljak, 22. april, najavio promociju monografije autora Verice Stošić i Nebojše Radmanovića “Banjaluka, centar Vrbaske banovine”, te otvaranje istoimene izložbe arhivskih dokumenata.\n“U arhivima se čuva apsolutno sve za jedan narod i državu i oni su rodni list i dosije naroda, države”, naglasio je Stojnić.\n“Svake godine se ponešto uradi, treba raditi, treba biti uporan i istrajan i treba voljeti svoj posao”, rekao je Stojnić.\nOn je rekao da je prošle godine u Banjaluci u Narodnom pozorištu Republike Srpske bila postavljena izložba “Mostovi na krivoj Drini”, a da je ove godine to izložba arhivskih dokumenata iz ličnog fonda Slobodana Penezića Krcuna.


Sarajevo zatvoreno za vikend - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Sarajevo zatvoreno za vikend\nSarajevo zatvoreno za vikend\nU Kantonu Sarajevo sinoć u 20.00 časova počelo je djelimično zatvaranje koje će biti okončano u ponedjeljak u 7.00 časova.\nTokom vikenda rade prodavnice sa hranom, apoteke, benzinske pumpe i zdravstvene ustanove.\nDozvoljen je rad i prodavnica hrane za životinje, specijalizovanih prodavnica medicinskih sredstava, veterinarskih proizvoda i opreme i subjekata koji obavljaju veterinarske djelatnosti.\nIsto važi i za kantonalna javna komunalna preduzeća i kantonalna javna preduzeća, aerodrom, kopneni prevoz i ostale pomoćne djelatnosti u prevozu, hotele i sličan smještaj uz posluživanje hrane samo za goste koji imaju prijavljen boravak, subjekte koji se bave proizvodnom djelatnosti, subjekte koji se bave pogrebnim i srodnim djelatnostima i gradilišta.\nU ovom periodu dozvoljava se rad javnih kuhinja, priprema i dostava hrane i pića do 23.00 časa poslovnim subjektima, u periodu dok traje zabrana, uz poštovanje higijenskih i epidemioloških mjera zaštite.\nSportska takmičenja i treninzi na otvorenom dozvoljeni su tokom trajanja propisane zabrane, ali bez publike. U tržnim centrima dozvoljen je rad poslovnim subjektima koji su izuzeti iz zabrane.\nVlada Kantona Sarajevo donijela je 8. marta mjeru o uvođenju zatvaranja s ciljem suzbijanja širenja virusa korona s obzirom na veoma lošu epidemiološku sliku i veliki broj hospitaliziovanih i zaraženih osoba.\nStanovnicima Kantona Sarajevo kretanje je dozvoljeno od 5.00 do 23.00 časa.\nIz inspekcije je najavljeno da će kontrole biti usklađene sa posljednjim naloženim mjerama, a policijski službenici Uprave policije Kantona Sarajevo će pratiti i pružati podršku u radu inspektorima.\nPrethodni članakJokić briljirao protiv Memfisa\nNaredni članakU Srbiji zatvoreno skoro sve


Afer - Ozonpress :: internet portal\nNovi SPOT čačanskog mizičara: Zovi Slađanu\nPopularni čačanski reper Afer objavio je novu pesmu i spot pod nazivom Zovi Slađanu koji donosi malo drugačiji zvuk u odnosu na ranije. -Spot je sniman u Čačku na svima dobro poznatim lokacijama. U spotu se pojavljuju naši sugradjani, medju kojima su i popularni Zli pevač...\nAfer izbacio novi spot (VIDEO)\nAleksandar Topalović Afer, reper iz Čačka, objavio je novi spot i pesmu Sve je u redu. Spot je sniman u Beogradu početkom marta u saradnji sa novosadakim reperom Foxom i rnb izvodjačem Henijem. Afer je za proteklih 10 godina, koliko se bavi ovom muzikom, snimio tri albuma,...\nČačanin odgovara kako izgleda život repera u unutrašnjosti\nAleksandar Topalović Afer je 32-godišnji reper iz Čačka koji je za proteklih 10 godina, koliko se bavi ovom muzikom, snimio tri albuma, dvadesetak singlova i spotove za neke od tih pesama. Razgovarali smo sa njom o tome kako izgleda živeti hip hop filozofiju u njegovom rodnom...\nNova pesma poznatog čačanskog repera (VIDEO)\nPopularni čačanski reper Afer objavio je novu pesmu pod nazivom Pare i ulice. U vreme komercijalne muzike Afer je ostao dosledan pravom uličnom repu. Novu pesmu prati i spot koji je snimljen u Beogradu krajem avgusta. Spot je snimao Petar Stanković a rezirao reper Andrijano...


PORTRET JEDNOG OD NAJINOVATIVNIJIH PREDUZETNIKA NAŠEG VREMENA: Maskovo putovanje na Mars - Nira Press\nPočetna » PORTRET JEDNOG OD NAJINOVATIVNIJIH PREDUZETNIKA NAŠEG VREMENA: Maskovo putovanje na Mars\nIlon Mask (Elon Musk) je Amerikanac kanadskog porekla, rođen u Južnoj Africi. Pripadnik je elite preduzetnika iz Silicijumske doline koji se svrstavaju među najuticajnije ljude našeg vremena. Bogat je – Forbs njegovu “težinu” procenjuje na 13,1 milijardu dolara – i od drugih se izdvaja i po tome što je glavni akcionar, predsednik ili CEO i glavni tehnolog u tri kompanije čiji se svaki potez prati sa velikim publicitetom, jer svojim proizvodima, načinom na koji ih prave i prodaju, unose poremećaj u postojeći poredak. Evo nekoliko primera: kad je, poslednjeg dana marta, predstavio prototip novog modela “tesle”, najpoznatijeg i najnaprednijeg automobila sa elektromotorom, već posle nedelju dana stiglo je 325.000 porudžbina (i isto toliko rezervacija od po 1.000 dolara), iako će serijska proizvodnja početi tek krajem iduće godine. Mesec dana kasnije, svetu je pokazan najnoviji uspeh njegove kompanije za svemirsku tehnologiju, Spejsiks (SpaceX): vertikalno sletanje rakete za lansiranje satelita “falkon 9” na baržu usred okeana! Tehnologija vertikalnog sletanja, koja podrazumeva povratak prvog stepena rakete, pošto prethodno u orbitu lansira satelit ili kargo za svemirsku stanicu, na zemlju da bi se ponovo koristila – pre toga je, prošlog decembra, uspešno demonstrirana na kopnu.\nSmele vizije i radikalne ideje\nKompanija SolarSiti (SolarCity) čiji je suvlasnik, sa rođacima braćom Piterom i Lindonom Riv, jedan je od najvećih američkih proizvođača solarnih sistema (zapošljava 13.000 ljudi) koji pojedincima i organizacijama omogućavaju da smanje svoje troškove za struju, pa čak i da se u tom pogledu oslone samo na sopstvene sisteme.


Vlada Srbije izdvojila 1,1 milijardu dinara za podršku klubovima - SPORTSKI ŽURNAL\n28 novembar, 2020 0\nVanja Udovičić, ministar omladine i sporta, istakao da je država ovim potezom još jednom pokazala koliki je značaj sporta\nFOTO: MOS, N.Negovanović\nVanja Udovičić, ministar omladine i sporta, gostujući u Dnevniku 2 Radio televizije Srbije govorio je o Programu finansijske podrške sportskim organizacijama u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije koronavirusa, s ciljem očuvanja stabilnosti sistema sporta u olimpijskim i paraolimpijskim granama.\nFinansijska podrška Vlade Republike Srbije iznosi 1,1 milijardu dinara i predstavlja direktnu i nikada veću podršku sportskim klubovima.\n- Nikada do sada država nije na ovaj način i u ovolikoj meri pomogla sistemu sporta i dala jasan odgovor i rešenje za ogroman izazov sa kojim se sektor sporta sada suočava na globalnom nivou, što dokazuje finansijsku stabilnost države i rešenost da pomogne u svim oblastima. Država je ovim još jednom pokazala koliki značaj i doprinos daje sistemu sporta, koji na najbolji način reprezentuje Srbiju u svetu i dovodi svet u Srbiju. Siguran sam da ćemo uz ovako veliku finansijsku podršku olimpijskim i paraolimpijskim sportovima lakše proći kroz ovaj period, ali i da ćemo zajedničkim zalaganjem i solidarnošću doprineti još većem napretku sistema sporta u Srbiji. Vlada Republike Srbije konstanto podržava sport, i kada gradimo najsavremenije infrastrukturne objekte sa vrhunskim uslovima za treninge i održavanje međunarodnih takmičenja, i kada nagrađujemo najbolje i motivišemo najmlađe, a sada smo pokazali da smo tu i kada se suočavamo sa velikim izazovima na globalnom nivou. Kada ste deo šampionskog tima, izazovi vas mogu samo ojačati, i uveren sam da će ovaj potez Vlade Republike Srbije od strane olimpijaca i paraolimpijaca biti uzvraćen novim rekordnim brojem osvojenih medalja - izjavio je ministar Udovičić.\nUdovičić iznenadio posetom rukometaše Srbije na treningu\nU poslednjih cedam godina 265 odsto medalja više nego 2000-2013.\nUdovičić: Srpski sport spreman da odgovori na izazove


BiH: Mere Kriznog štaba su neustavne\nSvet Autor:N123. dec. 202000:31\nUstavni sud Bosne i Hercegovine doneo je odluku da mere ograničenog kretanja i nošenja maski tokom pandemije koronavirusa predstavljaju kršenje osnovnih ljudskih prava. Mera zabrane kretanja od 23 do pet sati ujutro uvedena je u Federaciji BiH 10. novembra usled porasta broja novozaraženih koronavirusom. Tada je doneta i odluka obaveznog nošenja maski u zatvorenom i na otvorenom prostoru.\n„U konkretnom slučaju u pitanju su kršenja prava na privatni život i na slobodu kretanja, koja su izvršena naredbama uskih segmenata izvršne vlasti o obaveznom nošenju zaštitnih maski i o ograničenju kretanja, kriznih štabova ministarstava zdravstva“, stoji u odluci Ustavnog suda BiH.\nKomšić: Za sve građane BiH isti uslovi za ulazak u Srbiju\nKorona u BiH profesionalna bolest, obolelima puna plata\nPoziv lekarima u penziji da pomognu protiv korone u Sarajevu\nJoš se navodi da odluka Kriznog štaba Ministarstava zdravstva Federacije BiH predstavlja kršenje navedenih ljudskih prava, s obzirom na to da je „izostalo aktivno učešće u donošenju i preispitivanju naređenih mera od najviših organa zakonodavne i izvršne vlasti“.\nMera zabrane kretanja od 23 do pet sati ujutro uvedena je u Federaciji BiH 10. novembra usled porasta broja novozaraženih koronavirusom. Tada je doneta i odluka obaveznog nošenja maski u zatvorenom i na otvorenom prostoru.\nPosle donešenja ovih mera, pojedini sarajevski advokati uputili su apelaciju Ustavnom sudu BiH, tražeći da se preispitaju donete mere, kao i da se do konačne odluke ukinu mere Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva.\nOni su odluke Kriznog štaba Federacije BiH o zabrani kretanja i obaveznom nošenju zaštitnih maski ocenili kao „mešanje u osnovna ljudska prava i slobode garantovane Ustavom BiH i Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava“.\nBiHneustavnonošenje maskiograničavanje kretanjaustavni sud


Makedonija na putu prevremenih izbora\nEmil Dimitriev, generalni sekretar vladajuce VMRO DPMNE, od ponedeljka uveče je na čelu nove vlade, čiji je zadatak da organizuje prevremene izbore koji će se održati 24. aprila.\nU obraćanju u Parlamentu Dimitriev je rekao da će nastaviti proces organizovanja izbora, te da će se sve institucije zalagati da oni budu fer i slobodni.\nPoslanici su prethodno konstatovali ostavku premijera Nikole Gruevskog koju je on deponovao pre pet dana, tačno 100 dana pre izbora, prema dogovoru iz juna i jula prošle godine. Nakon toga je izglasano i samoraspuštanje Sobranja, koje će važiti od 24. februara.\nPoslanici iz opozicije nisu prisustvovali na ovim glasanjima. Koordinator poslaničke grupe Socijaldemokratskog saveza, Goran Sugareski, je rekao da za njegovu partiju nisu prihvatljivi izbori bez slobodnih medija i pročišćene biračke liste, dodajući da oni neće učestvovati na takvim izborima.\nIzvršni odbor socijaldemokrata je izašao sa saopštenjem u kojem ističe iste konstatacije, odnosno da neće učestvovati na izborima bez pročišćene biračke liste i bez regulisane medijske sfere, te da su VMRO DPMNE i Gruevski ovim potezima pokazali da se plaše izbora, te da to rade da bi spasili vlastitu kožu.\nVladajuća koalicija, na čijem je čelu VMRO DPMNE, u ponedjeljak je održala konsultativni sastanak, na kojem je najveća partija saopštila odluku njenog Izvršnog komiteta da će se prevremeni izbori održati 24. aprila.\nLider Nikola Gruevski nakon susreta je istakao da Makedonija mora ići napred, jer, kako je rekao, građani su predugo taoci destruktivne politike opozicije.\nNaša država je krenula odlučno da bude stavljen kraj političkoj krizi i da napredujemo hrabro ka budućnosti. Ovo počinje sa izborima 24. aprila", istakao je Gruevski.\nGruevski je dodao da su prevremeni izbori najbolji izlaz iz krize i da Državna izborna komisija i Ministarstvo unutrašnjih poslova, sa kojima radi Socijaldemokratski savez, imaju kapaciteta da garantuju fer i demokratske izbore.\nReagovao je evrokomesar Johanes Han, koji je u pismenom saopštenju istakao da bi on više želeo konsenzualnu odluku svih partija u Makedoniji.\nHan smatra da je sada od krucijalne važnosti da svi politički i institucionalni akteri u zemlji učine sve što mogu da se obezbede fer izbori u skladu sa demokratskim standardima. Da bi se ovo uradilo, treba hitno ubrzati pripremne mere, naročito oko biračke liste.\nHan je u saopštenju naveo da očekuje od svih partija da sarađuju, te da se drže dogovora iz prošle godine, uključujući i reformske prioritete.


POGLEDAJTE ŠEST RUSKIH BOMBARDERA U AKCIJI: Putin poslao kaznenu ekspediciju u Deir ez Zor, teroristi sravnjeni sa zemljom! (VIDEO) – Balkan Breaking News\nby stivko - 02/11/2017 0\nRuska vojska saopštila je danas da je poslala šest bombardera protiv Islamske države (IS), drugog dana vazdušnih napada na istoku Sirije uz upotrebu raketa dugog dometa.\nŠest aviona “Tu-22MZ” pogodilo je ekstremističke položaje kod grada Boukamal na granici sa Irakom u istočnoj provinciji Deir el-Zour, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane, prenosi AP uz napomenu da je Rusija i juče poslala šest bombardera protiv ciljeva u istoj oblasti.\nSvih šest bombardera vratilo se bezbedno u svoje baze u Rusiji nakon što su uništili nepreciziran broj komandnih položaja i skladišta s municijom, navodi se u današnjem saopštenju ruskog Ministarstva.\nRusija vodi vazdušnu kampanju podržavajući snage sirijskog predsednika Bašara al-Asada od 2015. godine, pri čemu uzima na nišan ekstremističke grupe kao i sirijske pobunjenike, navodi američka agencija.\nU te svrhe, Rusija pretežno koristi mlazne avione stacionirane na aerodromu u sirijskoj prvinciji Latakija, koja je pod kontrolom sirijske vlade, dodaje AP.\nPročitajte još: STRAH SE ŠIRI AMERIKOM: Drugi građanski rat u Americi počinje u- subotu… (VIDEO)\nIzvor: Blic, Agencije, BBN\nNajveći serijski ubica svih vremena\nNAJVIŠE ODLIKOVANJE ZA ARNOA GUJONA: Francuski humanitarac dobija Orden Svetog Save od SPC (FOTO)


Šta donosi centralizovano snabdevanje u zdravstvu? - Pirot Plus Online\n04. mart 2013. 10:13 Društvo Pirot Plus Online\nCentralizovano snabdevanje u zdravstvu započeće za tri meseca,preciznih instrukcija nema za sada postoji samo predlog Uredbe o planiranju i vrstama robe i usluga za koje se sprovode centralizovane javne nabavke. U zdravstvenim ustanovama strahuju da će ostati bez osnovnih sredstava. Dr Radovan Ilić, direktor Pirotske bolnice, kaže da će na ovaj način ukupna količina planiranih lekova u ovoj zdravstvenoj ustanovi biti smanjena za 20% i dodaje da to nije dovoljno za normalno funkcionisanje sistema.\n-Sa onom nižom cenom koju smo ostvarivali na našim tenderima mi smo mogli da nabavimo one količine koje su nam bile dovoljne za redovno poslovanje. Ja se plašim da ćemo putem centralizvoanih tendera dobiti manje dobara koja su nam neophodna. Što se tiče kvaliteta ne mogu da kažem da će biti lošiji jer dobavljači moraju da poseduju sertifikate. Pitanje je koliko se mogu na tom državnom nivou proceniti stvarne potrebe pojedinih zdravstvenih ustanova. Uvek mora da se da mogućnost da se nešto i vanredno nabavi, jer se nikad ne zna kod urgentnih stanja koliko ćete pacijenata u nekom vrmenskom periodu imati. Ono što je prosek to je samo prosek, a svakodnevni život je nešto drugo – kaže doktor Ilić.\nU Bolnici trenutno ima dovoljnih količina lekova i medicinskog potrošnog materijala kaže dr Ilić i dodaje da ono što može biti problem jeste da centralne nabavke ne budu završene na vreme.\n-Plašim se da Republički fond neće na vreme pokrenuti ove javne nabavke, i plašim se da ne dođemo u situaciju nedostatka pojedinih preparata i roba koje korisitmo u svakodnevnom radu. Već je došlo do odlaganja roka, prvi rok bio je 1.mart, zatim smo dobili odlaganje do juna meseca, i plašim se da za to vreme neće biti završene sve potrebne predradnje za sklapanje ugovora sa dobavljačima i distribuiranje potrebne robe bolnicama – dodao je doktor Ilić.


Partizan na kraju sezone ostaje bez obeštećenja za šestoricu fudbalera? | Republika Srpska\nНасловна Фудбал Partizan na kraju sezone ostaje bez obeštećenja za šestoricu fudbalera?\nPartizan na kraju sezone ostaje bez obeštećenja za šestoricu fudbalera?\nIGRAJ, dokaži se i idi bez evra nadoknade.\nPraksa koja je bila izuzetno štetna po osiromašenu kasu kluba iz Humske poslednjih godina mogla bi tokom narednog leta da donese ko zna koju po redu reprizu.\nMiljković, Smiljanić, Lazevski, Dijara, Stanković… samo su neki od igrača koji neažurnošću prethodne uprave nisu klubu vratili bar deo uloženog novca u njih za vreme igranja u Partizanu. Slaba potražnja iz inostranstva za fudbalere iz Humske, ali i inertnost čelnika kluba doveli su do toga da bi Partizan na kraju sezone mogao da ostane bez više od pola startne postave (šestorici ističe ugovor), a da pritom klub od njihovih transfera ne inkasira ni jedan jedini evro. – Razgovaraćemo o tome sasvim sigurno, imamo jasan plan sa kim ćemo se dogovarati oko nastavka saradnje.\nTo u ovom trenutku nije prioritet, ali će sigurno vrlo brzo doći na red – objasnio je potpredsednik za sportska pitanja Ljubiša Tumbaković. I dok se licitira sa imenima novajlija, počev od Stefana Babovića, preko Envera Alivodića, Miroslava Todorovskog i Nemanje Tubića, ništa manje interesantne pristalicama Partizana sigurno nisu ni priče o odlascima.\nSportski direktor Dragan Ćirić je najavio da je osnovni cilj očuvanje aktuelnog igračkog kadra.\nKada se pogleda spisak sa dužinom trajanja ugovora fudbalera Partizana jasno je da će za tako nešto biti potreban dobar pregovarač iz redova klupske vrhuške. Zamenik kapitena Vojislav Stanković je „povukao nogu“ kada su u pitanju odlasci bez obeštećenja, a tokom leta će se na tom spisku izvesno naći mnogo više imena.\nDugoročno gledano najveći problem predstavlja status Danila Pantića, odnosno činjenica da je prethodna uprava pristala na potpis jednoipogodišnjeg ugovora, pa klub već ove zime nije u situaciji da diktira i postavlja uslove.\nPregovori sa mladim fudbalerom još nisu izašli iz „slepe ulice“, a njegov primer i eventualno repriziranje sličnog posla sa nekim novim biserom iz škole mogli bi da klubu uskrate glavni izvor prihoda. Tumbakoviću i Ćiriću su vezane ruke i po pitanju daljeg angažmana Danka Lazovića u Partizanu kojem ugovor ističe na leto, ali shodno dogovoru prilikom potpisivanja ugovora u svakom trenutku može da spakuje kofere i ponovo se otisne u inostranstvo. Kada je Vladimir Volkov u pitanju jasno je da je obostrana želja za transnferom već tokom zime prisutna kako bi i Partizan uhvatio „poslednji voz“ za obeštećenje, ali je pitanje da li će do realizacije doći, pošto je slična situacija prošle zime završena potpisivanjem novog jednoipogodišnjeg ugovora. Čovek zadatka kod svakog trenera crno-belih Saša Marković takođe ulazi u poslednjih šest meseci ugovora, pa se može očekivati da klub učini napor kako bi mu tokom zime pronašao novu sredinu, na obostrano zadovoljstvo. Rezervni golman Živko Živković je dugo u klubu i nikada nije dobio pravu šansu, pa ostaje veliki znak pitanja kako će se Tumbaković i Ćirić postaviti u razgovoru sa njim, dok Saša Ilić i dalje ima „blanko“ varijantu. – Sale je neko na koga uvek računamo.\nSve je u njegovim rukama, videćemo kako će se osećati na kraju sezone – istakao je Tumbaković. Izvesno je, dakle, da će zima u Humskoj biti mirna, ali da bi „otvaranje kapija“ za niz fudbalera moglo da predstavlja značajan problem.\nOTIŠAOIsmail Fofana (Ćindao, pozajmica) MOGU DA IDUVladimir VolkovSaša MarkovićDanko LazovićDanilo Pantić SIGURNO NE IDUPetar ŠkuletićNikola DrinčićPetar GrbićBranko Ilić LISTA ŽELjAStefan BabovićEnver AlivodićMiroslav TodorovskiNemanja Tubić ISTEK UGOVORAJUN 2015.Živko ŽivkovićVladimir VolkovSaša MarkovićSaša IlićDanilo PantićDanko Lazović JUN 2016.\nMilan LukačBranko IlićNikola NinkovićAndrija ŽivkovićNenad MarinkovićNemanja Kojić DECEMBAR 2016.\nMiloš OstojićNikola DrinčićPetar Grbić JUN 2017.\nNemanja PetrovićDarko BrašanacPetar ŠkuletićIvan ŠaponjićIsmail FofanaPROČITAJTE I OVO:* Zvezda gostuje u Sremskoj Mitrovici: Nastavak crveno-belog mega niza* Ani ovacije, Maši pehar u Brizbejnu!* Hrvati i drugi put bolji od rukometaša Srbije* Markovićev prvenac u Premijer ligi vodio Liverpul do pobede* Vaterpolisti Partizana dobili zagrebačku Mladost u Triglav ligi* Majnc upozorio Srbina: Žuti karton i druga šansa Đuričiću* Lukićeva: Holivud nije moja priča!* Salami zbog Zvezde oslobođen igranja protiv Sudana, crveno-beli odustali od Orlandića


Hoteli - Costa Saracena-Castelluccio | Hotels.com\nHoteli u gradu Costa Saracena-Castelluccio\nHoteli – Costa Saracena-Castelluccio\nFotografija s trovera (autor: Mari Calderon)\nPretražite hotele - Costa Saracena-Castelluccio\nCosta Saracena-Castelluccio – saznajte više\nHoteli - Costa Saracena-Castelluccio\nŠto sve Costa Saracena-Castelluccio nudi?\nAko želite pronaći novu destinaciju za odmor, Costa Saracena-Castelluccio je savršeno mjesto za vas. Neovisno o tome planirate li rezervirati smještaj za jednu noć ili cijeli tjedan, Costa Saracena-Castelluccio ima ponude koje odgovaraju svakoj potrebi. Potražite smještaj u gradu Costa Saracena-Castelluccio uz Hotels.com pomoću naše online karte. Na njoj se prikazuju područja i četvrti oko svih smještajnih objekata na ovoj lokaciji da biste jasno vidjeli koliko ste blizu poznatim znamenitostima i atrakcijama. Na karti možete pretražiti i šire područje te primijeniti određene kriterije pretraživanja. Pogledajte odlične ponude za ovo odredište sa zajamčeno niskom cijenom.\nGdje je najbolji smještaj u mjestu Costa Saracena-Castelluccio?\nNajpopularniji hoteli u mjestu Costa Saracena-Castelluccio:\nOvaj apartman na plaži u gradu Augusta nudi kuhinju i balkon\n• besplatno parkiranje • vanjski bazen • terasa\nOva vila na obali u gradu Augusta nudi privatni bazen i kamin\nAmazing , Unique,very Private Villa Located Between Catania and Siracusa\nOvaj apartman blizu zaljeva nudi kuhinju i blizu je zanimljivosti Svetište Madonna dell'Adonai\n• besplatno parkiranje • besplatan Wi-Fi • privatna plaža • terasa • vrt\nGdje pronaći najbolji smještaj u mjestu Costa Saracena-Castelluccio?\nU našoj ponudi možete naći brojne ponude smještajnih objekata na ovoj lokaciji (njih 61).\nKoja je zračna luka najbliža mjestu Costa Saracena-Castelluccio?\n• Catania (CTA-Fontanarossa), 20 km od centra grada Costa Saracena-Castelluccio\nŠto vrijedi vidjeti i raditi u gradu Costa Saracena-Castelluccio?\nŠto možete vidjeti u blizini mjesta Costa Saracena-Castelluccio?\n• Plaža Agnone (3,3 km od centra grada)\n• Plaža Vaccarizzo (8,9 km od centra grada)\n• Brucoli Bay (5 km od centra grada)\n• Hangar za cepeline u Augusti (8,3 km od centra grada)\n• Arheološki lokalitet Leontinoi (11,6 km od centra grada)\nŠto možete raditi u blizini mjesta Costa Saracena-Castelluccio?\n• Le Saie Golf Club (6,5 km od centra grada)\n• Castellaccio (11,6 km od centra grada)\n• Arheološki muzej Lentini (11,7 km od centra grada)\n• Garden of Biviere (13,8 km od centra grada)\nKada je najbolje putovati u mjesto Costa Saracena-Castelluccio?


Evropska komisija prognozira dalji snažan privredni rast Srbije - TopVesti.rs\nSiniša Mali se oglasio povodom dodele 100 evra jednokratne pomoći građanima\n"Metro je stogodišnji san Beograđana"\nKOTRLjANjE RAVNICOM Kamilica zamirisala po evropskim standardima\nPopust za prevoz u martu: Evo ko je sve obuhvaćen\nGrađani u aprilu smanjili kupovinu u prodavnicima\nBRISEL - Evropska komisija ocenjuje da je srpska ekonomija, uprkos globalnom usporavanju, na putu daljeg snažnog rasta, zasnovanog na investicijama i domaćoj potrošnji, i podstaknutog povećanjem zaposlenosti i nivoa prihoda u zemlji. Evropska komisija je u najnovijoj, jesenjoj Ekonomskoj prognozi veoma laskava u opisu stanja srpske privrede, te tako\nBRISEL: Evropska komisija ocenjuje da je srpska ekonomija, uprkos globalnom usporavanju, na putu daljeg snažnog rasta, zasnovanog na investicijama i domaćoj potrošnji, i podstaknutog povećanjem zaposlenosti i nivoa prihoda u zemlji. Foto: Tanjug (Video) Evropska komisija je u najnovijoj, jesenjoj Ekonomskoj prognozi veoma laskava u opisu stanja srpske\nEvropska komisija je u najnovijoj, jesenjoj Ekonomskoj prognozi konstatovala da rast srpske privrede ostaje čvrts, da je usporavanje ostalo iza Srbije, da zemlja ostvaruje rekordno visok priliv stranih direktnih investicija koji podržava rast izvoza, da su rizici po budući razvoj izbalansirani i da je srpski budžet u odličnom stanju. Projekcija privrednog\nEvropska komisija EK prognozira dalji snažan privredni rast Srbije\nFoto: European Commission / Promo Evropska komisija je povećala projekciju privrednog rasta Srbije za ovu godinu za 0,1 procentni poen na 3,2 odsto, u svom jesenjem izveštaju "Evropske ekonomske prognoze" objavljenom danas na veb sajtu te institucije. U prolećnim prognozama Кomisija je predviđala Srbiji rast od 3,1 odsto u 2019. godini. Za iduću godinu,\nBrisel -- Evropska komisija je povećala projekciju privrednog rasta Srbije za ovu godinu 0,1 procentni poen na 3,2 odsto. EK je to objavila u svom jesenjem izveštaju "Evropske ekonomske prognoze" na sajtu te institucije. U prolećnim prognozama Komisija je predviđala Srbiji rast od 3,1 odsto u 2019. godini. Za iduću godinu, EK procenjuje da će rast\nOPTIMISTIČNE PROGNOZE EVROPSKE KOMISIJE "Ekonomska ekspanzija i ove i naredne godine, ali brinu spoljni izazovi"\nFoto: Profimedia / RAS Srbija Posle sedam godina uzastopnog rasta EU ekonomiju očekuje dalja ekspanzija tokom 2020 i 2021. godine, najavljeno je u Evropskoj komisiji. Prognoze Evropske komisije za jesen 2019 godine ukazuju na nastavak rasta evropske ekonomije, jačanje tržita rada i smanjenje nezaposlenosti. U Briselu istovremeno ukazuju i na sve\nBRISEL - Evropska komisija je povećala projekciju privrednog rasta Srbije za ovu godinu za 0,1 procentni poen na 3,2 odsto, u svom jesenjem izveštaju "Evropske ekonomske prognoze" objavljenom danas na veb sajtu te institucije. U prolećnim prognozama Komisija je predviđala Srbiji rast od 3,1 odsto u 2019. godini. Foto Tanjug BRISEL - Evropska komisija\nDA LI SU ŽENE BOLJI ŠEFOVI? U jednoj susednoj zemlji svaka druga dama je na upravljačkoj poziciji, a na ovim poslovima su najbolje


Javno - istrazivanja - Spasavanje Srpske banke iz budžeta\nSpasavanje Srpske banke iz budžeta\nDržava je potrošila najmanje 17 milijardi dinara da bi sanirala loše poslovanje Srpske banke, ali dokumentaciju o tome još uvek čuva pod oznakom poverljivo\nNovinar: Aleksandar Milošević\nKonopac spasa za Srpsku banku\n„Vlada Srbije je pripremila program sanacije Srpske banke uz minimalne troškove”, rečenica je kojom je ministar finansija Dušan Vujović 13. novembra 2014. najavio spasavanje poslednje u nizu posrnulih državnih banaka.\nDo danas, to je ostala poslednja zvanična informacija koju je javnost dobila o ovom slučaju, jer je država čitav postupak označila tajnim. Međutim, danas znamo i zašto: „minimalni troškovi” sanacije Srpske banke bili su čitavih 17 milijardi dinara, saznaje BIRN iz analize revizorskog izveštaja rada banke za 2014. godinu, dostupnih dokumenata Vlade Srbije u vezi sa sanacijom banke i izvora iz Ministarstva finansija Vlade Srbije.\nKako pokazuju dokumenti, od tih 17 milijardi, 3,86 milijardi je novac same Srpske banke, 3,6 milijardi je dao Jugoimport SDPR, dok je preostalih 10 milijardi direktno dala Vlada Srbije dokapitalizacijom banke.\n„Ono što je bilo, to se čisti, na osnovu para koje će biti date sa strane. Banka ima svojih 20 i nešto miliona evra (kapitala), plaća se razlika i čiste se depoziti. Nema više depozita. Detalji su navedeni u rešenju odluke Vlade, koja je poverljiva, tako da o tome ne mogu da govorim”, rekao je tada Vujović.\nTo o čemu nije mogao da govori bilo je da je Vlada nedelju dana ranije, 7. novembra 2014. godine pod oznakom „strogo poverljivo”, donela Zaključak broj 00-73/2014-2 kojim je odobrila sanaciju Srpske banke dokapitalizacijom, koja će u konačnom zbiru, poreske obveznike koštati više od 140 miliona evra što je nadmašilo prvobitne procene da je za spasavanje potrebno ne više od 80 miliona evra.\nOvim je amnestirano rukovodstvo banke koje je godinama odobravalo kredite bez pokrića velikim srpskim kompanijama, među kojima su najpoznatije Farmakom MB i Interkomerc, ali i nizu novoosnivanih firmi čiji su stvarni vlasnici nepoznati, a kojima su odobravani mali krediti od po nekoliko stotina hiljada evra.\nPored toga, sakrivanje detalja o načinu na koji je sproveden dosadašnji postupak dokapitalizacije ukazuje na želju da se ne sazna ko su i u kom iznosu najveći dužnici banke – to jest njenog vlasnika - države, po čijem nalogu su krediti odobravani i gde je taj novac završio.\n„Čišćenje” banke urađeno je tako što su prvo svi loši i ostali krediti (osim kredita datih oružarskim firmama) prebačeni Agenciji za osiguranje depozita, koja je nastupala „u ime i za račun Republike Srbije”.\nBanka je pre toga sve te kredite obezvredila, tojest priznala da su nenaplativi, zbog čega je morala da uknjiži gubitak od 15,75 milijardi dinara.\nBanka je onda taj gubitak nekako morala da nadoknadi (jer da nije negde našla ta sredstva, ne bi imala odakle da isplati novac štedišama i firmama koje kod nje imaju račune, ne bi mogla da odobrava druge kredite, a ne bi ispunjavala ni zakonske uslove vezane za kapital koje svaka banka mora da ispuni). Budući da je Srpska banka imala samo 3,86 milijardi dinara svog novca (kapital i rezerve) ostatak je morao da dođe sa strane - u ovom slučaju od SDPR-a i Vlade Srbije.\nSDPR je pristao da deo novca koji je držao u Srpskoj banci pretvori u akcije, to jest da Srpskoj „oprosti dug”, a da zauzvrat postane suvlasnik banke. Vlada Srbije je, s druge strane, Srpskoj banci praktično poklonila novac. Ona je banci prvo pozajmila pare, a onda, slično kao SDPR, pretvorila taj dug u kapital. Ali, pošto je Srpska banka i do tada bila u posedu države, Vlada, za razliku od SDPR-a, time u vlasničkom smislu nije dobila ništa.\nKako pokazuju dokumenti do kojih je došao BIRN, Vlada je i posle dokapitalizacije nastavila da pomaže Srpskoj banci. Tako je početkom 2015. Vlada Srbije u posebnom postupku sprovela prodaju zgrade Srpske banke u Skadarskoj ulici u Beogradu Direktoratu civilnog vazduhoplovstva po ceni koja je bila veća od prethodno procenjene vrednosti te zgrade.\nO ovim nalazima niko iz Ministarstva finansija nije želeo da zvanično razgovara sa novinarima BIRN-a.\nPostupajući po Zaključku Vlade i delujući prema smernicama Ministarstva finansija, Srpska banka je napravila vanredni presek stanja na dan 31. oktobar 2014. koji je pokazao gubitak od 15,75 milijardi dinara (oko 130 miliona evra).\nDa su se do tog trenutka izveštaji „frizirali” ukazuje to što je u svom redovnom izveštaju sa presekom na dan 30. oktobra 2014. banka iskazala gubitak od samo 2,26 milijardi dinara - 13,5 milijardi manje što se vidi iz redovnog kvartalnog izveštaja objavljenog na sajtu NBS.\nPostupajući dalje po zaključku Vlade, Skupština akcionara Srpske banke 19. decembra 2014. prvo donosi odluku o smanjenju kapitala banke, kojom se nominalna vrednost akcije banke spušta sa 10.000 dinara na 100 dinara.\nPosledica je pad vrednosti kapitala - sa 3,02 milijarde dinara na 30,2 miliona dinara - na manje od 300.000 evra. Tako je banka „pokrila“ skoro tri milijarde dinara gubitka, odnosno oko 25 miliona evra i taj deo čini onih „20 i nešto miliona evra” koje je pominjao Vujović.\nDalje, kako pokazuje revizorski izveštaj za 2014. godinu, banka u tom trenutku imala 866 miliona dinara sopstvenih rezervi, što je takođe upotrebila za pokriće gubitaka, tako da je iz sopstvenih sredstava pokrila oko 32 miliona evra.\nTa sopstvena sredstva su takođe pripadala građanima Srbije, pošto je Srpska banka bila u potpunom vlasništvu države.\nOdmah pošto je smanjila kapital za tri milijarde dinara, Srpska banka istog dana donosi drugu odluku - ovog puta o povećanju kapitala - i to za 13,65 milijardi dinara - za oko 112 miliona evra, emisijom akcija bez javne ponude, pošto su kupci bili unapred dogovoreni.\nRevizorski izveštaj Dilojta pokazuje da je ova dokapitalizacija urađena konverzijom obaveza prema Vladi Srbije i Jugoimportu SDPR u kapital Srpske banke, posle čega je Vlada u banku unela 10,04 milijarde dinara kapitala, a SDPR 3,6 milijardi, tako da je od tog trenutka Vlada vlasnik 73,6, a SDPR 26,4 odsto Srpske banke.\nDa bi se ova operacija dogodila Vlada je morala da prethodno pozajmi tih 10,04 milijarde dinara SB. Ta pozajmica se ne vidi ni u budžetu Srbije ni u objavljenim bilansima SB.\nNakon što je donela odluku o dokapitalizaciji, Srpska banka tog dana donosi i odluku o prenosu 15,2 milijarde dinara nenaplativih i drugih kredita na Agenciju za osiguranje depozita da bi 26. decembra sa AOD-om i Vladom Srbije potpisala i sporazum kojim se reguliše taj prenos.\nNa kraju, 15. januara 2015. godine Banka donosi odluku o pokrivanju preostalog gubitka od 11,89 milijardi dinara na teret kapitala, posle čega kapital Srpske banke pada na 1,79 milijardi dinara.\nIndikativno je da se dokapitalizacija Srpske banke ne pominje ni na jednom mestu u budžetu za 2014. (ni u rebalansima) iako je krajem te godine Vlada dala tih 10 milijardi dinara (dok se znatno manje dokapitalizacije Poštanske štedionice i Dunav osiguranja jasno vide).\nJoš jedna okolnost pobuđuje pažnju: 10 milijardi dinara, koje je Vlada pozajmila Srpskoj banci da bi posle mogla da ih pretvori u kapital, ne vide se ni u jednom javno dostupnom dokumentu.\nBanke su dužne da Narodnoj banci na svaka tri meseca dostavljaju bilanse stanja i uspeha, a ni u jednom od tih dokumenata nema obaveze Srpske banke od 10 milijardi dinara. Iz toga sledi da je Srpska banka morala i da dobije i da vrati ovaj novac u poslednja tri meseca 2014. kako se ni zajam ni njegovo vraćanje ne bi videli u završnom bilansu za 2014. godinu.\nIzvor BIRN-a blizak Ministarstvu finansija potvrđuje da se upravo to i dogodilo. Pošto Vlada Srbije nije bila poverilac Srpske banke, ona joj je, da bi mogla da je dokapitalizuje, dala zajam u potrebnom iznosu. Cilj zajma nije bio da Srpska banka prosto iskoristi taj novac za svoje poslovanje, već upravo da se stvori obaveza prema državi, koja će zatim biti pretvorena u kapital.\nČitava operacija, kako precizira naš sagovornik, urađena je preko Ministarstva finansija, koje raspolaže dovoljno velikim sredstvima u republičkom budžetu da se ovakva transakcija mogla izvesti neprimećeno, pošto bi rashod od 10 milijardi dinara „štrčao“ u budžetu skoro svake druge institucije.\nBudući da su i zajam i konverzija sprovedeni unutar poslednjeg tromesečja (od 1. novembra do najkasnije 19. decembra kada je sprovedena dokapitalizacija), bilansi banke na dan 31. decembra ne registruju ovaj posao, koji tako ostaje potpuno skriven.\nČiji je novac bio u banci i šta se sa njim dogodilo\nNovac u Srpskoj banci na kraju 2014. imali su SDPR, Beogradska banka u stečaju, Beobanka u stečaju, Astrabanka i Jumko, koji zajedno čine 86 odsto depozita ili oko 53 miliona evra. Revizorski izveštaj za 2015. pokazuje da su iz grupe najvećih deponenata ispali Beobanka i Astrabanka, a ušle firme iz namenske industrije Sloboda, Milan Blagojević – namenska, Zastava oružje, Prvi partizan, Prva iskra Barič i PPT namenska.\nU ranijem periodu tokom 2013, među vodećim deponentima bili su i Gradska uprava za finansije Novog Sada, Dunav-Re, Hidroelektrane Đerdap i opet Prva iskra Barič, ali su se u 2014. povukli.\nPre „podvlačenja crte“ 31. oktobra 2014. Srpska banka je imala 13 milijardi depozita da bi u naredna tri meseca ta cifra pala na 7,5 milijardi, što znači da je iz banke povučeno 5,5 milijardi dinara.\nPodatak o tome ko je povlačio novac nije dostupan javnosti, ali je indikativno da je iznos od 5,5 milijardi dinara izgubljenih depozita tek neznatno niži od zbira ukupnih depozita koje su građani držali u Srpskoj banci (2,25 milijardi dinara) i iznosa dokapitalizacije SDPR-a (3,6 milijardi).\nMoguće je pretpostaviti da je SDPR konvertovao svoj depozit od 3,6 milijardi u kapital, dok su građani masovno povukli svoju ušteđevinu, kada su u novembru 2014. saznali da će Srpska banka prestati da se bavi poslovima sa stanovništvom i postati banka specijalizovana za rad sa proizvođačima i trgovcima oružjem.\nIzvor BIRN-a blizak Ministarstvu finansija naglašava da je državnim deponentima de fakto naređeno da ne povlače depozite iz Srpske banke, što objašnjava činjenicu da je uprkos svemu u Srpskoj banci početkom 2015. i dalje bilo 7,5 milijardi depozita, te da je za prvih šest meseci te godine banka izgubila samo 0,4 milijarde dinara preostalih depozita, što odgovara iznosu preostalih depozita građana (onih koji su tek u januaru krenuli da povlače novac iz Srpske) i sitnih depozita preduzetnika i moguće pojedinih privatnih firmi.\nŠta se dogodilo posle sanacije\nTromesečni izveštaji koje banka dostavlja Narodnoj banci Srbije, pokazuju da su se gubici nastavili i posle dokapitalizacije, što jasno govori o tome da dokapitalizacija banku nije dovela u zdravo stanje. Uz to, od trećeg tromesečja 2015. i deponenti su ipak ponovo počeli da povlače svoj novac iz SB.\nTako je uz ukupni gubitak od 16 milijardi dinara, konstatovan u 2014, banka nagomilala još 965 miliona dinara gubitaka samo u prvih devet meseci 2015. godine. Ali, pošto je u 2015. „očišćena“ banka radila samo sa oružarima, a opet je izgubila skoro milijardu dinara, jasno je da je taj gubitak došao upravo od namenske industrije – to jest od nenaplativih kredita koje je Srpska banka dala oružarima. Sveukupno, to znači da je do sada, Srpska banka građane koštala više od 17 milijardi dinara.\nSamo od jula do kraja oktobra 2015. iz Srpske banke je povučeno 1,66 milijardi dinara depozita. U međuvremenu, banka kojoj je tokom cele 2014. bilo zabranjeno da odobrava kredite, u 2015. je ponovo počela da odobrava zajmove. Ali, i tu su cifre počele da padaju. U trećem kvartalu 2015. krediti su se smanjili za 1,3 milijarde dinara.\nSlučaj zgrade u Skadarskoj\nDa ni 10 milijardi dinara, koliko je država direktno potrošila da bi dokapitalizacijom pomogla Srpskoj banci, niti 17 milijardi koliko je „spasavanje” ukupno koštalo, nije bilo dovoljno da se ova finansijska institucija osposobi za samostalno poslovanje, pokazuje i slučaj poslovne zgrade u Skadarskoj ulici broj 23, koja je pripadala ovoj banci.\nKako pokazuju dokumenti do kojih je došao BIRN, Vlada Srbije je, kako bi pomogla ovoj banci, u aprilu prošle godine Direktoratu civilnog vazduhoplovstva naredila da ovu zgradu kupi od Srpske banke i to po ceni koja je viša od one koju je za tu zgradu tražila i sama Srpska banka.\nNaime, sedište Srpske banke bilo je u Skadarskoj ulici 23 u Beogradu, gde je banka posedovala poslovnu zgradu od 3.070 kvadratnih metara. Zbog atraktivnosti lokacije („boemski” kvart, pešačka zona, turistička znamenitost), procenitelj kojeg je angažovala Srpska banka „ING ekspert procene” odredila je vrednost objekta na 4.941.614 evra. Ali, banka po toj ceni nikako nije uspevala da pronađe kupca. Međutim, kao što je krajem 2014. Vlada Srbije banci pomogla dokapitalizacijom, početkom 2015. joj ponovo pomaže, ovog puta organizujući prodaju zgrade Direktoratu za civilno vazduhoplovstvo i to po većoj ceni od one po kojoj je sama banka bezuspešno pokušavala da je proda.\nKako pokazuju dokumenti do kojih je došao BIRN, Vlada je 8. aprila donela Zaključak broj 464-2961/2015-1 kojim DCV-u naređuje da kupi ovu zgradu i da je plati 5.151.274 evra, odnosno 209.660 evra više nego što je SB za nju prethodno tražila.\nProblem je nastao, jer odabrani kupac nije imao dovoljno novca da plati datu cenu, pa mu je Vlada naložila da – digne kredit. Tako je Direktorat civilnog vazduhoplovstva početkom jula 2015. uzeo 572.000 evra koliko mu je nedostajalo (68,7 miliona dinara) od Unikredit banke sa rokom otplate od 10 godina da bi mogao da kupi zgradu od Srpske banke.\nVladinom odlukom, kupljena zgrada je postala javna svojina, čiji je korisnik DCV, a ugovor je u ime Republike Srbije potpisao direktor Republičke direkcije za imovinu.\nZanimljivo je, inače, da je Vlada u svom zaključku navela da se zgrada prodaje po ceni koja je niža od tržišne – jer je Poreska uprava u januaru 2015, a po zahtevu DCV-a utvrdila da objekat u Skadarskoj na tržištu vredi 644,7 miliona dinara, što je po srednjem kursu NBS 12. januara, kada je procena doneta, bilo 5.251.274 evra ili tačno 100.000 evra više od cene koju je odredila Vlada.\nTo ne bi bilo neobično da procenitelj Srpske banke prethodno nije utvrdio da pomenuti objekat vredi čak 300.000 evra manje. A ni za te pare banka nije mogla da na tržištu nađe kupca.\nNa kraju, kada je kupio zgradu za 5,15 miliona evra, DCV je odlučio da je renovira pa je samo na građevinske radove potrošio još 15 miliona dinara.\nBIRN je od Ministarstva finansija zatražio kopiju Vladinog zaključka kojim je odobrena dokapitalizacija Srpske banke, kao i odgovore na pitanja o razlozima spašavanja ove banke, načinu na koji je dokapitalizacija izvedena i budžetskoj poziciji na kojoj je taj posao zaveden. Ni posle nedelju dana čekanja, Ministarstvo finansija nije odgovorilo na pitanja BIRN-a.


Vesti online / Vesti / Srbija / Srpska lista: Zločinci nas nisu uplašili\nOni koji danas žive na KiM dokaz su da ih zločinci nisu uplašili i da srpske žrtve nisu zaboravljene, saopštila je danas Srpska lista povodom 14 godina od pogroma nad srpskim narodom 2004. godine.\n4.000 Srba je prognano sa Kosova (Foto: Ilustracija)\n- Kao narod na današnji dan imamo obavezu da sećajući se nevino stradalih i zahtevajući da se ovaj zločin rasvetli, a organizatori kazne, ne dozvolimo da nam se ovako nešto ikada više ponovi. Iako je nekažnjavanje zločina nad Srbima postala praksa i međunarodnih i lokalnih sudova, moramo istrajati u borbi za pravdu jer je ona spora ali dostižna - objavila je Srpska lista na svom sajtu.\nLista je podsetila da se pre 14 godina na prostoru KiM desilo strašno etničko čišćenje u kome je stradalo 35 srpskih manastira i crkava, više od 800 porodičnih domova, etnički je od Srba očišćeno šest gradova i devet sela, a osam Srba ubijeno.\nDo danas nema sudskog epiloga kako bi organizatori tog orkestriranog zločina odgovarali za svoja zlodela, ističe se i ukazuje na to da je od 2004. godine povratak Srba na niskom nivou i skoro neprimetan.\n- Nakon svih strašnih zločina koji su se desili srpskom narodu pred očima međunarodnih mirovnih snaga od njihovog dolaska na Kosovo i Metohiju pogrom je nažalost uspeo da protera više hiljada Srba i pošalje poruku da za Srbe neće biti mesta na Kosovu i Metohiji - navodi se u saopštenju Srpske liste, uz ocenu da je tužno što je ostvarena namera onih koji su organizovali pogrom.\nSRBIJA Srpska lista pobedila u sve četiri opštine


EU PRO u Šapcu, jedan od devet velikih - Glas Podrinja\nEU PRO u Šapcu, jedan od devet velikih\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović obišao je danas sa saradnicima i predstavnicima EU PRO, radove na deonici pored fabrike "Jazaki", a koji se finansiraju preko projekta "EU PRO".\nRadovi obuhvataju izgradnju jednog kilometra kolovoza ulice Nove 7 i oko dva kilometra vodovodne i kanalizacione mreže u Severozapadnoj radnoj zoni. Zelenović je ovom prilikom istakao da je Grad Šabac pouzdan partner Evropskoj Uniji i da je preko sedamstotina hiljada evra investirano je u razvoj industrijske zone u Šapcu.\n-Grad Šabac je pouzdan partner Evropskoj uniji i uspeo je da kroz takmičenje dobije priliku da više od 700.000 evra investira u dalji razvoj industrijske zone u Šapcu. Izgradnjom ove ulice širi se naša industrijska zona i otvara se prostor za prodaju novih hektara. U ovom trenutku imamo interesovanje za 11,7 hektara koje bi kupile nove kompanije u našem gradu. Evropska unija je nama najbolji partner. Zajedno sa EU do sada smo realizovali projekte u vrednosti više od 30 miliona evra - rekao je Zelenović.\n-Evropska unija finansijskim sredstvima od 25 miliona evra kroz program EuPro podržava razvoj Srbije. Program se sprovodi u saradnji sa Vladom Republike Srbije. Danas imamo veliko zadovoljstvo jer obeležavamo početak radova na jednom od devet velikih projekata ekonomske infrastrukture koje ćemo sprovesti u narednom periodu. Ukupna vrednost projekata je 4,5 miliona evra. Pored ovog projekta Šabac je vrlo aktivan i na drugim pozivima koji se sprovode kroz EuPro program. Mi imamo ukupnu investiciju do sada u vrednosti više od 1,2 miliona evra. Uskoro će početi izrada Geografsko-informacionog sistema koja je takođe jedna od aktivnosti koje sprovodimo u okviru EuPro programa, a takođe podržavamo i tri preduzeća iz Šapca koja će razviti svoje poslovanje uz podršku EuPro programa - ističe Kostić.


Osmanović primio delegaciju UAE\nOd 2,2 miliona građana koji su između 1992. i 1995. godine napustili svoja ognjišta, što je više od 50 posto tadašnjih stanovnika BiH, milion je raseljen unutar zemlje, a ostali diljem svijeta. Od Dejtonskog sporazuma do danas u Federaciju BiH se vratilo milion i 33 hiljade građana, a u Republiku Srpsku 267 hiljada.\nTo su neki od podataka s kojima je federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Adil Osmanović danas, u sjedištu Federalne vlade, upoznao delegaciju iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koju su činili direktor Odjela za islamska pitanja i humanitarne aktivnosti Ali Khalfan Ahmad Saeed Almansoori, predstavnik humanitarne organizacije „Dubai Khayriyya“ Hussain Abdulrahim Hussain Gargash i izvršni direktor OIC – Fonda za povratak izbjeglica BiH En-Nur Swar Eddahab.\nFederalno ministarstvo ima za cilj održivi, ekonomski ojačan, povratak jer pored obnove domova, treba riješiti problem zaposlenja povratnika. Na javni poziv za obnovu stambenih jedinica koje je Ministarstvo objavilo prošle godine se, kako je kazao, prijavilo 11.000 porodica.\nDelagacija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata boravi u BiH kako bi se na licu mjesta upoznala sa problemima sa kojima se suočavaju povratnici, te humanitarnim organizacijama u svojoj zemlji predložila zajedničke akcije kako bi se pomoglo ovoj populaciji. Gosti su, također, ukazali i na potrebu olakšanja viznog režima koji sada otežava rad i humanitarnim organizacijama, ali i privrednicima iz ove zemlje koji bi mogli biti potencijalni investitori.\nInače, današnjem sastanku su prisustvovali i savjetnik člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića Edin Ramić i nacionalni koordinator za saradnju sa Organizacijom islamske kooperacije Nusret Čančar.


Šta sadrži sporazum Grcke i Makedonije\nizvor: agencije foto: 12.06.2018\nAli u veoma detaljnom i obimnom sporazumu postoje i odredbe "makedonski jezik" i "makedonski gradjanin", bez epiteta "severni", iako je Vlada Grčke ranije insistirala da se i uz te termine dodaje dogovoreni prilog, kao uz naziv države.\nSporazumom Atina-Skoplje je utvrdjenprelazni periodi za promenu internih dokumenata u Makedoniji i taj komplikovan proces je povezan s odobravanjem početka njenih pregovora o prijemu u EU i NATO.\nU sporazumu se pored toga pominje da će Samit NATO-a (11. jula) uputiti poziv za pristupanje "Severnoj Makedoniji", takodje pod uslovom da ona revidira Ustav.\nSporazumom je predvidjeno da vlada Zaeva pošalje pisma vladama više od 190 zemalja koje su priznale "Republiku Makedoniju" da od sada koriste naziv "Severna Makedonija" u bilateralnim odnosima i medjunarodnim forumima.\nNov naziv Makedonije će u praksi stupiti na snagu tek posle neophodnog perioda pripreme i, piše u sporazumu kako saznaje atinski list, to će biti "za sve namene" na latinskom: "erga omnes", što grčka vlada zahteva od 2008. godine, kada je blokirala približavanje Makedonije EU i njen prijem u NATO.\nAtina se borila, piše list, da čak i unutrašnji dokumenti Makedonije navode njen nov naziv i da se u unutrašnjoj upotrebi takodje koristi taj naziv, dok je zahtev Skoplja bio da u unutrašnjoj upotrebi ostane sadašnji naziv "Makedonija".\nPitanje posebnog ustavnog naziva za unutrašnje dokumente, piše list, bio je "Trojanski konj" eventualnog "dvojnog naziva" jednog za unutrašnju, a drugog za medjunariodnu upotrebu, o čemu se ranije pregovaralo, ali je to Atina odbacila. Zbog toga će se na pasošima i ličnim kartama građana Makedonije navoditi nov naziv države, ali tek pošto se završi prelazni period i promena naziva se unese u Ustav.\nKao "dobit za BJRM" od sporazuma, list navodi to što će identitet gradjana ostati "makedonski", mada uz navod da nemaju veze s drevnom grčkom civilizacijom. Nazivanje identiteta "makedonskim" je "pobede" za Skoplje jer je Atina "učinila korak unazad" u vezi s tim, da bi, s druge strane, dobila da se nov naziv Makedonije koristi u svim prilikama i za sve potrebe "erga omnes".\nStupanje u NATO i približavanje EU ako sporazum s Grčkom prodje proceduru, "možda je profit koji će Zoran Zaev doneti kada se vrati iz Brisela da ubedi narod da na referendumu glasa za sporazum", piše atinski list.


Savremenim sistemom za navodnjavanje štedi se voda i radna snaga – SVE NA DUGME! - Bolja Zemlja\nnedelja, 16. 05. 2021.\nOrganska proizvornja dobija veliku podršku! Izdvoj…\nEvo gde završavaju svinje zaražene afričkom kugom!…\nKiša ne staje! To je velika opasnost za malinu!\nSavremenim sistemom za navodnjavanje štedi se voda i radna snaga – SVE NA DUGME!\nAutomatsko navodnjavanje bez asistencije voćara, foto I. Ivić\nVoćnjak Delta agrara u Čelarevu uspeva da pored ‘sulude’ gustine sadnje, od čak 40cm između stabala, postigne stalnu vlažnost zemljišta. To je moguće uz pomoć hidroponike i to na 20ha jabuke. Lazar Jovanović, je nekada kao student izveo navodnjavanje u zasadima lešnika preko SMS poruke, danas je u Deltinom voćnjaku instalirao potpuno automatizovano navodnjavanje.\n„Naša mobilna aplikacija je dovoljno pamentna da samostalno donosi odluke o navodnjavanju na osnovu podataka prikupljenih sa polja i kontroliše proces bez ikakve intervencije čoveka. Jedino što čovek radi jeste podešava optimalne parametre kojima će uređaj i aplikacija da održava nivo vlažnosti zemljišta u polju, pa je ipak potrebno neko znanje i iskustvo čoveka, a mašina radi sve ostalo“, kaže Lazar u emisiji Bolja zemlja.\nPostoji šest senzora na ovoj površini koji mere nivo vlažnosti zemljišta, a kada je ispod donje granice, elektroventili sami uključuju navodnjavanje dok se ne izađe iz gornje granice, kada zaustavlja proces. Potom se prelazi na druge zone voćnjaka, meri nivo, uključuje navodnjavanje itd. Međutim, ovaj voćnjak povezan je još sa Irskom – kako? Serveri uređaja nalaze se u ovoj zapadnoj zemlji, gde je zapravo jeftinije nego da imaju fizički kompijuter u Srbiji.\n„Svi podaci ovog uređaja, idu na server u Irskoj, jer je tako tamo najbolje održavanje. Najveći razlog su troškovi i što lakšeg održavanja hardvera“.\nOvaj sistem ima merač protoka, pa je u svakom momentu poznato da li je i koliko je vode pušteno, odnosno da li se elektroventil stvarno otvorio ili nije. Sagovornik emisije Bolje zemlje garantuje da je ovaj sistem pouzdan koji daje apsolutno tačne informacije sa polja. Sam sistem upućuje i na sopstvenu ispravnost; da li je pukla neka cev, da li je protok u vrednostima, da li su filteri zapušili i slično. Ukoliko se ovaj sistem nadalje pokaže kao dobar, sledi proširivanje u ostalim Deltinim voćnjacima.\n„Nakon godinu dana korišćenja ovog sistema, shvatili su da su uštedeli 30 odsto na potrošnju vode na ovih 20 hektara nego u ostalim voćnjacima, a zadržali bujnost i kvalitet biljaka“, kaže Jovanović.\nautomatizovan sistem za navodnjavanje\nsavremeni sistem za navodnjavanje\nPrethodni tekstODLAŽE SE izvoz svinja za Kinu do decembra\nSledeći tekstĐUBRENJE PŠENICE azotom, fosforom i kalijumom\nOrganska proizvornja dobi...\nRok za uplatu druge rate poreza na imovinu u ponedeljak 17. maja!\nEvo gde završavaju svinje zaražene afričkom kugom!\nStočarstvo i pčelarstvo417


Imamo lepe vesti za vas: Novina u gradskom prevozu! - BKTVNews\nImamo lepe vesti za vas: Novina u gradskom prevozu!\n12. Oktobar 2017. u 19:15\nSigurnosna dečija sedišta ugrađena u autobus GSP-a predstavljena su danas ispred Starog dvora, a gradonačelnik Beograda Siniša Mali je rekao da je to novina u ovom delu Evrope, koja će doprineti većoj bezbednosti dece u vozilima GSP-a.\nReč je o posebnim sedištima sa pojasevima koja su namenjena deci do 12 godina, rekao je Mali novinarima.\n"Ovo je samo prvi korak, eksperiment. Ako se ovo pokaže kao korisno i dobro mi ćemo od naredne godine svako novo vozilo GSP-a opremiti ovakvim sedištima", rekao je Mali.\n"To preduzeće je prošlo mnogo toga za više od vek postojanja, od konjskih zaprega do današnjih sigurnosnih sedišta za decu. Na ovaj način pokazujemo da ne samo Grad već i GSP ''Beograd'' imaju visok stepen društvene odgovornosti", rekao je Mali.\nSvečano: Otvorena OŠ "Ivo Lola Ribar", 250 đaka vratilo se u nove klupe!\nDirektor GSP "Beograd" Željko Milković se zahvalio Gradu Beogradu i Agenciji za bezbednost saobraćaja na podršci da se ovaj projekat realizuje.\n"Ovo je veoma veliki i značajan projekat, možda i značajniji od elektrobusa. Ovo je nešto što je, po mom mišljenju, fantastično za grad Beograd jer podiže bezbednost na jedan zavidan i mnogo viši nivo nego što je to bio do sada", dodao je Milković.\nVršilac dužnosti direktora Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević je iznela podatak da godišnje u svetu u saobraćajnim nesrećama život izgubi oko milion i po ljudi.\nSve toplane spremne za zimu\n"Zbog tih zastrašujucih brojki, povećanje bezbednosti u saobraćaju je globalni izazov. Beograd je prvi grad u ovom delu Evrope koji putnicima u javnom gradskom prevozu daje mogućnost da roditelji bezbednije prevoze decu, a to govori o tome koliko Grad i JKP GSP ''Beograd'' brinu o bezbednosti građana", rekla je Milošević.\nTagovi: GSP, Siniša Mali, promene, autobus, sigurnost,