Novih 11 internih provjerivača ISO standarda u kompaniji „Alumina“ | Zvornik Danas\nNovih 11 internih provjerivača ISO standarda u kompaniji „Alumina“\non: 20. фебруара 2017 In: Ekonomija, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Kompanija „Alumina“ dobila je nove interne provjerivače iz oblasti sistema kvaliteta. Obuka za interne auditore, u koju je bilo uključeno 11 radnika iz različitih sektora, održana je krajem decembra.\nSvi polaznicu su uspješno završili obuku i stekli potrebna znanja i vještine za sprovođenje internih provjera sistema upravljanja kvalitetom u skladu sa ISO standardima.\nNovi interni provjerivači ISO standarda u Kompaniji su Jelena Marić, Stana Mićić, Aleksandar Petrović, Aleksandar Orozović, Aleksandra Kovačević, Rade Ivanović, Darko Petković, Dejan Vidović, Miroslav Janković, Nikola Janjić i Suzana Dragičević. Njima su, na kraju obuke, uručeni sertifikati – diplome internog provjerivača, prema zahtijevima izabranog međunarodnog standarda.\nOve aktivnosti organizovane su u saradnji sa poznatom sertifikacijskom kućom Quality Austria Center, predstavništvo Beograd\nPredstavnik rukovodstva kompanije za kvalitet Tanja Janković, kaže da „Alumina“ kroz obuku internih provjerivača stvara tim koji će biti uključen na daljoj implementaciji standarda i aktivnostima koje će doprinijeti poboljšanju procesa u kompaniji.\n„Obuka za interne provjerivače je organizovana s ciljem da se polaznici osposobe za samostalno obavljanje internih porovjera, jer je obaveza svake firme da ima sertifikovane ocjenjivače ukoliko želi da posluje u skladu sa međunarodnim zahtijevima ISO standarda, na međunarodnom tržištu robe i usluga“, ističe Janković, navodeći da u fabrici trenutno ima više od 20 internih provjerivača.\nInače, prije dvije godine je uspješno završena sertifikacija privrednog društva „Alumina“ po standardima ISO 9001:2008, i u skladu sa zahtijevima su definisane osnovne odredbe POLITIKE KVALITETA.\nJanković kaže da su primjetna poboljšanja u procesima nakon sertifikacije kompanije, što su konstatovali i predstavnici Quality Austria tokom provjere sistema. Objašnjava da se, po ciklusima sertifikacije, na svakih 12 mjeseci, sprovode nadzorne provjere, najavljujući da će uskoro biti obavljena jedna od tih provjera\n„Eksterni audit se očekuje u aprilu, po standardu ISO 9001:2008 i 14001:2006 za sektor Energetika. U narednih godinu dana našu organizaciju treba da prilagodimo novoj verziji standarda koja je usvojena u decembru 2015. godine kako bi obezbijedili uslove da pređemo na standard ISO 9001:2015, što automatski zahtijeva resertifikaciju ovog privrednog društva“, zaključuje predstavnik rukovodstva kompanije za kvalitet, Tanja Janković.


Koncert Massima za Dan zaljubljenih u Banjaluci - Jelen Music Show\nJelen Music Show Vijesti Zvuk regiona Koncert Massima za Dan zaljubljenih u Banjaluci\nJedan od najznačajnijih voklanih izvođača u regiji, kojeg mnogi poplarno zovu i vokalni genije Massimo Savić, 14. februara održaće koncert u SD Borik u Banjaluci sa početkom u 20:00.\nNakon duže pauze, banjalučka publika na praznik zaljubljenih biće u prilici da uživa u omiljenim hitovima ovog poznatog kantautora. Massimo će i ovoga puta za brojne fanove izvesti svoje najveće hitove iz gotovo četiri decencije duge karijere. „Iz jednog pogleda“, „Dodirni me slučajno“, „Krug u žitu“, „Suze nam stale na put“, kao i fenomenalne obrade domaćih pjesama, kojima je dao jednu posebnu emociju i pronašao put do srca publike, poput „Loše vino“, „Bacila je sve niz rijeku“ i dr, samo su dio repertoara u kojem ćemo zajedno uživati 14. februara.\nOni koji njegovu karijeru prate još od vremena kada je bio frontmen grupe Dorian Gray, kao i kasnije kroz samostalnu karijeru, znaju da je svojim vokalnim sposobnostima, emocijom i energijom, uvijek nalazio put do srca publike, svojih kolega i muzičkih znalaca koji su za njegov rad uvijek imali samo riječi hvale i pozitivne kritike. Sa svakim novim albumom Massimo nam donosi brojne nove hitove koji sedmicama gospodare regionalnim top listama.\nKoncertni spektakl koji će se održati na parteru SD Borik u Banjaluci, biće sjedećeg tipa, sa ograničenim brojem mjesta, uz poštovanje svih epidemioloških mjera i preporuka.\nOrganizatori koncerta OK team i Prorent uz podršku generalnog sponzora, kompanije m:tel ovim događajem najavljuju koncertnu sezonu u gradu na Vrbasu.\nUlaznice za koncert Massima u prodaji su od četvrtka 20. januara na Trgu Krajine u Banjaluci. U prodaji će biti ograničen broj ulaznica po cijeni od 50,00 KM (VIP) i 30,00 KM.\nJMS 13 Jan, 2022 Zvuk regiona\nCornix: Spremamo autorski album12/05/2017\nDJ eTKO & Mr.D predstavljaju “Izgubljeni raj”27/04/2021


Ralu - Početak saradnje RALU Srbija i NAGEL-GROUP\nTime je omogućeno da klijenti kompanije Nagel Group svoju robu prodaju i transportuju na teritoriji Balkana, kao i da RALU isti servis može ponuditi svojim korisnicima. Ova saradnja obuhvata i isporuku zbirnih pošiljki pod temparturnim režimom iz Zapadne Evrope prema Srbiji, a nakon toga i dostavu robe na teritoriji cele Srbije u roku od 24 časa preko postojećih cross dock platformi.\n„Pokretanjem saradnje sa kompanijom Nagel-Group našim kupcima omogućavamo visok nivo usluga u segmentu zbirnih i delimičnih utovara robe pod temperaturnim režimom, kroz korišćenje velike mreže Nagel distributivnih i cross dock centara na teritoriji cele Evrope. Time pružamo veće mogućnosti i bolja rešenja, optimizaciju lanca nabavke kroz smanjenje cene transporta i prihvatljiva tranzitna vremena. Takođe, u okviru naše kompanije, pružamo kompletnu (integrisanu) logističku uslugu u hladnom lancu, angažujući sve raspoložive kapacitete -internacionalni transport, usluge carinskog posredovanja, skladištenje i distribuciju do krajnjih kupaca. Na ovaj način pružamo brzo, efikasno i povoljno rešenje našim klijentima i gradimo reputaciju kvalitetnog i pouzdanog partnera, što je zasigurno podsticaj za pružanje novih i specifičnijih usluga. I ubuduće ćemo biti predvodnik u uvođenju trendova u regionu te se na taj način konstantno dokazivati kao kompanija koja pruža najbolje moguće logističko rešenje na jednom mestu”, istakao je Vladimir Milosavljević, direktor RALU Srbija.\nOvim partnerstvom Nagel-Group širi oblast pokrivenu jedinstvenom mrežom kontrolisanog temperaturnog režima za prehrambene proizvode. “Zahvaljujući saradnji sa Ralu Logistikom, našim korisnicima u Srbiji možemo ponuditi uslugu baziranu na istim standardima kvaliteta i kriterijumima pouzdanosti na koje se navikli korisnici iz mreže Nagel-Group” istakao je Thomas Pütter, rukovodilac odeljenja Corporate Operational Process Design & Systems u Nagel-Groupi. “Za nas ova saradnja predstavlja dalje građenje naše misije da budemo spona industrije hrane u Evropi, odnosno kao što naš slogan kaže - Connecting the world of food®.”\nU cilju dodatnog unapređenja usluga, Ralu logistika je proširila i vozni park novim Mercedesovim dostavnim vozilima, opremljenim najsavremenijom tehnologijom. Reč je o kombinaciji Mercedesovih kamiona marke Atego, vozila koje se već dokazalo na evropskim putevima i predstavlja pravo rešenje za distribucijski saobraćaj; kao i Lamberetovih izolovanih komora i rashladnih uređaja Carrier Transicolda, čime je stvoreno dostavno vozilo najvišeg kvaliteta za prevoz robe u temperaturnim uslovima od -30 do +30 °C.\nNakon proširenja kapaciteta i uređenja logističko-distributivnog centra u poslovnoj zoni u Ugrinovcima, sa skladištem pod kontrolisanim temperaturnim uslovima površine 8.000 m2, kompanija Ralu intenzivno puni ove skladišne kapacitete. Ulaskom prvih klijenata za koje se radi distribucija na teritoriji cele Srbije, Ralu sada pruža kompletnu logističku uslugu u hladnom lancu. Uspostavljena je i prva cross-dock platforma u Nišu koja će uveliko olakšati poslovanje te predstavlja ozbiljan korak od ulaska u taj segment.


Novi rok za završetak svih radova na pruzi Niš – Zaječar - Tempo Naxi radio\nNovi rok za završetak svih radova na pruzi Niš – Zaječar\n25. јула 2021. 25. јула 2021. Zoran Nikolic\nIako su nadležni u martu ove godine najavili da će radovi na rekonstrukciji pruge između Niša i Zaječara biti završena u junu, ona je i dalje zatvorena za saobraćaj. Konačan kraj kompletne rekonstrukcije najavljuju za 1. septembar. Kažu da će od avgusta, dok traju završni radovi, moći da saobraćaju vozovi, ali manjim brzinama.\nIako su pre pet meseci iz preduzeća potvrdili navode ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislava Momirovića da će u junu biti završena rekonstrukcija, to se nije desilo. Tada su kao razlog kašnjenje naveli pandemiju, zbog koje su imali probleme sa nabavkom dovoljno tucanika potrebnog za remont, a materijal i sada uslovljava završetak radova. Dodaju da će kompletni radovi na pruzi biti gotovi do 1. septembra ove godine. “Nakon toga, uslediće konačan tehnički pregled čitave deonice, kao i probne vožnje, kako bi do kraja septembra bile završene sve predviđene aktivnosti u okviru rekonstrukcije pruge Niš – Zaječar”, najavljuju iz Infrastrukture železnice.\nRadovi koji su neophodni da bi se odvijao saobraćaj na deonici Niš – Zaječar, iz preduzeća očekuju da će biti završeni do kraja jula, te da će od avgusta vozovi moći tuda da prolaze. “Od 1. avgusta 2021. godine, biće stvoreni uslovi za uspostavljanje železničkog saobraćaja na pruzi Niš – Zaječar, a u tom slučaju, do završetka svih aktivnosti predviđenih ovim projektom vozovi bi mogli saobraćati smanjenim brzinama”, navode. Bez obzira na to što će vozovi saobraćati od narednog meseca, kažu da će završni radovi na rekonstrukciji pruge biti nastavljeni, te da oni neće ometati saobraćaj.\nU poslednjoj kontrlolnoj utakmici novi članovi Prve lige Srbije igrali nerešeno 1:1\nI ove godine biće održan tradicionalni Avnojski turnir u košarci i mini fudbalu


Objavljeno u Vršačka NVO mreža\nutorak, 19 jun 2012 07:36\nPročitano 5899 puta\nU skladu sa zajednickim dogovorom, opštim ciljevima i zadacima koji proizilaze iz statuta članica potpisnica sporazuma proizilaze sledeće aktivnosti Mreže:\nUspostavljanje i izgradnja ambijenta za održivi razvoj opštine Vršac, kroz jačanje partnerstva izmedju gradjana, struktura lokalne vlasti i biznis sektora.\nIdentifikovanje postojećih i stvaranje novih uslova za aktiviranje resursa i finansijskih sredstava domaćih i stranih donatora kao i investitora zainteresovanih za razvoj civilnog, javnog i poslovnog sektora.\nPokretanje inicijativa i aktivno učestvovanje u stvaranju strateških razvojnih planova i programa putem javnog dijaloga, kao i uspostavljanje partnerskih odnosa izmedju pomenutih sektora.\nOrganizovanje i sprovodjenje edikativnoh programa usmerenih ka povećanju potencijala nevladinih organizacija kao i cele lokalne zajednice.\nUčestvovanje na konkursima za dobijanje sredstava sa zajedničkim projektima, kao i zajednička implementacija odobrenih projekata.\nPoslednja izmena dana četvrtak, 11 oktobar 2012 06:41\nViše u ovoj kategoriji: O MREŽI »\nVi ste ovde: Home Programi Mreža nevladinih organizacija Opštine Vršac Aktivnosti mreže


Da li u BiH postoji iko ko može servisirati respiratore "Srebrene maline"? | Portal 072info\n17/09/2020 17/09/2020 u 13:40\nPoništen je LOT 1 Federalne uprave civilne zaštite za instaliranje, servisiranje i obuku osoblja koji bi koristili aparate koje je za 10,5 miliona KM uvezla “Srebrena malina”. Prošle sedmice podijeljeno 40 ventilatora za koje se pretpostavlja da su isti tip kao oni koje je kupila “Srebrena malina”. U međuvremenu ustanovljeno je da je u skladište Aerodroma Sarajevo pristigla oprema iz Katara u manjim količinama od onih koje su navedene u donacijskom certifikatu.\n“Ministarstvo vanjskih poslova BiH je diplomatskim putem 21.07.2020. godine zvanično zamolilo nadležne u Državi Katar potvrdu gore navedene specifikacije stvarno pristigle pomoći. Država Katar je u odgovoru zvanično potvrdila specifikacije stvarno pristigle pomoći, koja u potpunosti odgovara stvarnom stanju pomoći koja je i pristigla u BiH, a koja se sastoji od 942 paketa”.\nSlična je sudbina respiratora koje je uvezla firma “Srebrena malina”. Nakon što je poništen LOT 1 javne nabavke za usluge instalacije, servisiranja, i obuke osoblja koje bi koristilo respiratore, zbog činjenice da se ni jedna firma nije javila na oglas, ponovo se postavlja pitanje kako je “Srebrena malina” uopće mogla dobiti saglasnosti na uvoz medicinske opreme bez autorizacije proizvođaća i ugovorenog servisiranja i obuke osoblja.\n“Uobičajno je da dobavljač bude i autorizirani serviser što se u konkretnom slučaju nije desilo. Dobili smo uređaje, ugovorom nije bila predviđena instalacija, bilo je predviđeno da neka firma koja radi slične poslove izvrši instalaciju tih uređaja. Međutim proceduralno nisu ispoštovani svi potrebni uslovi i došli smo u situaciju da sve to otegne do današnjeg dana”, ističe Mustafa Kadribegović, v.d. direktora Federalne uprave civilne zaštite.\nSjeća li se još iko prije četiri mjeseca doniranih respiratora od Ujedinjenih Arapskih Emirata, na čijim kutijama je pisalo da su isti tip kao i oni koje je nabavila “Srebrena malina”. Prošle sedmice podijeljeno je 40 respiratora nepoznatog tipa, pet je dobio Univerzitetski klinički centar Tuzla.\n“Između ostalog bilo je i pet, pisalo je tako ventilatora koji su upakovani. Naši ljudi koji rade u intenzivnoj njezi i koji rade anesteziju su pregledali te aparate i dali su nam određena mišljenja, međutim konačno mišljenje šta je to i o kakvim se aparatima radi dat će nam agencija s kojom mi imamo potpisan godišnji ugovor za pregled tih aparata. Nakon te verifikacije mi ćemo te aparate pustiti u funkciju”, kaže Vahid Jusufović, v.d. direktora Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla.\nMedicinske ustanove koje smo kontaktirali nisu htjele da kalkuliraju o kakvim respiratorima je riječ, međutim bit će problem ukoliko se utvrdi da je riječ o istim respiratorima koje je uvezla “Srebrena malina” s obzirom da se niko nije javio ko bi instalirao i servisirao ove respiratore. I kada je riječ o donaciji Katara i UAE i sporne nabavke respiratora od “Srebrene maline” jedno je sigurno u Bosni i Hercegovini imamo respiratora i medicinske opreme, ali ona mjesecima stoji u skladištima.


Predsednik Buš najavio pomoć za borbu protiv Malarije\nPredsednik Buš je saopštio da će zatražiti od Kongresa više od milijardu dolara za borbu protiv malarije u Africi. Saradnica Glasa Amerike Pola Vulfson izveštava da je predsednik Buš takodje predložio povećane fondove za programe koji bi pomogli u obrazovanju i zaštiti afričkih žena. Dok se priprema za ekonomski samit G-8, predsednik Buš govori o Africi. Britanski premijer Toni Bler, domaćin ovogodišnjeg skupa se nada da će na samitu biti usvojena važna inicijativa za pomoć. Predsednik Buš jasno stavlja do znanja da prihvata cilj razvoja, ali da ima i neke sopstvene planove. On dodaje da pomoć mora da bude vazana za reforme sa krajnjim ciljem da se promovišu razvoj trgovine i dobro upravljanje,\n”..što će sve pomoći afričkim narodima da vode bolji život i konačno prevazidju potrebu za pomoći. Amerika pomaže u ovim oblastima zato što sa afričkim liderima delimo viziju onoga što taj kontinent može da postane.“\nU govoru održanom ovde u Vašingtonu, predsednik Buš je naglasio da se američka pomoć Africi već utrostručila od kako je on došao na položaj - velikim delom zahvaljujući novom američkom nastojanju za borbu protiv SIDE i pružanju pomoći zemljama koje sprovode izvesne reforme. On je rekao da će se, na predstojećem sastanku u Škotskoj, lidera Sjedinjenih Država, Britanije, Francuske, Nemačke, Italije, Kanade, Japana i Rusije, založiti za pružanje veće medjunarodne pomoći Africi u tri specifične oblasti. Predsednik Buš je rekao da oko milion ljudi u Africi umire godišnje od malarije i da borba protiv te bolesti mora da bude prioritet. On je dodao da će zatražiti od Kongresa milijardu 200 miliona dolara za finansiranje tog nastojanja i dodao da će taj program početi iduće godine u tri zemlje - Tanzaniji, Ugandi i Angoli i postepeno se proširiti na druge. Predsednik Buš je takodje najavio udvostručenje američkih troškova na programima za promociju obrazovanja u Africi. On je rekao da će 400 miliona dolara biti odvojeno tokom četiri godine da se obuči 500 hiljada nastavnika i obezbede stipendije za 300 hiljada mladih ljudi, uglavnom devojaka. Pored toga, predsednik je istakao da će Sjedinjene Države obezbediti pomoć za one Afričke zemlje koje pokušavaju da poboljšaju pravnu zaštitu žena od seksualnog nasilja i zlostavljanja.\n”Tražim od Kongresa da obezbedi 55 miliona dolara tokom naredne tri godine za promociju pravde u siromašnim afričkim zemljama - i to onima koje pružaju primer reforme drugima. Apelovaću na druge zemlje G-8 da zaštite živote i prava žena u Africi.“\nPredsednik Buš se odupro apelima da se pridruži britanskom predlogu za znatno povećanje pomoći Africi time što bi se afričkim zemljama omogućilo da dobiju sredstva odmah, na osnovu obećanja dugoročne pomoći. Predsednik je rekao da taj mehanizam finansiranja nije u skladu sa zakonima koji regulišu američki budžetski proces.


Trtmrtživotilismrt : Nadlanu.com\nVеčiti student na budžetu porodice, s motom "život počinje u četrdesetoj", glavni je akter komedije "Trtmrtživotilismrt" Ane Tomović na programu je UK "Vuk Karadžić".\nSrpskog kraljevića u najboljim poodmaklim godinama, večitog studenta na budžetu porodice, zaokuplja komplikovana egzistencijalna dilema – ostati ili otići, otići ili se ubiti, ubiti ili pobiti, ili možda oba.\nRastrzan između bogatih turističkih ponuda i rešavanja komplikovanih porodičnih odnosa, on u skučenom stanu, pored „duha“ svog oca koji nemo bulji u televizor, pokušava da smisli šta će sa svojim životom. Moto našeg kraljevića je parafraza naslova albuma čuvene beogradske grupe Darkwood Dub: „Život počinje u četrdesetoj."\n"Slepstik komedija kao pozorišni žanr me već duže vreme okupira jer mi se čini da nudi veliku slobodu u scenskom izrazu zahvaljujući tome što se ne bazira na rečima, kako smo navikli, već na govoru tela, komunikaciji sa publikom i specifičnoj muzici, kao neophodnom elementu koji oblikuje scensku radnju. Razmišljjući dalje o sadržaju došla sam na ideju da se pozabavim dekonstrukcijom jednog mita, a to je Hamlet i da vidim kako taj mit izgleda kada se smesti u okvire slepstik komedije sa problemom koji proističe iz naše realnosti, problemom osamostaljenja i odvajanja od osnovne porodične zajednice, koji je kod nas nekako po prirodi stvari zakasneo i otežan", kaže rediteljka Ana Tomović.


SNS u Subotici obeležila svoju slavu Svetu Petku - Suboticke Novine\nSNS u Subotici obeležila svoju slavu Svetu Petku\nU subotu, 27. oktobra, u prostorijama Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Subotici, obeležena je slava stranke - Sveta Petka.\nSvečanosti je prisustvovao veliki broj zvanica, članova stranke, simpatizera, sveštenstvo, ličnosti iz javnog života Subotice.\nGradonačelnik Bogdan Laban i predsednik Gradskog odbora Srpske napredne stranke, izrazio je zadovoljstvo velikom broju prisutnih članova, dodajući da Srbija i Subotica treba da idu napred, kako je i utemeljeno ciljem stranke.\nOtac Dragan Stokin posle ceremonije, čestitao je članovima SNS na uspehu koji je ostvaren tokom godine u zemlji, ali i na svetskom nivou. Takođe je skrenuo pažnju da je u gradu porastao broj venčanja, krštenja i rođenja beba u odnosu na prošlu godinu, što je naravno dobra vest, da grad živi, rekao je Stokin.\nSlava Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Subotici obeležena je tradicionalnim lomljenjem slavskog kolača, a novo kumstvo preuzeo je Milimir Vujadinović, narodni poslanik Srpske napredne stranke u Skupštini Republike Srbije.


BiH /Buran politički vikend: SDA i SDP otkrivaju kandidate za Predsjedništvo / Radio Sarajevo\nBiH / Buran politički vikend: SDA i SDP otkrivaju kandidate za Predsjedništvo\n22. 05. 2018. u 12:24:00 E. H.\nSljedeći vikend na političkoj sceni Bosne i Hercegovine bit će posebno zanimljiv, jer su čak dvije velike bh. političke partije, SDA i SDP BiH, za subotu i nedjelju najavile predstavljanje svojih kandidata za Predsjedništvo BiH.\nPrva će to uraditi Stranka demokratske akcije (SDA), na Konvenciji u subotu, 26. maja na 28. godišnjicu osnivanja ove stranke. Tada će javnost doznati da li će kandidat SDA za Predsjedništvo BiH na predstojećim izborima biti Sebija Izetbegović, Šefik Džaferović ili Safet Softić, koji su dobili većinsku podršku osnovnih organizacija.\nZanimljivo je da će samo dan kasnije, u nedjelju 27. maja, SDP BiH u sarajevskom Domu mladih otkriti ko će ovu stranku predstavljati kao kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH na oktobarskim izborima. Pretpostavlja se da bi to mogao biti potpredsjednik SDP-a i zastupnik u Parlamentarnoj skupštini BiH Denis Bećirović, koji je i dobio najveću podršku osnovnih jedinica ove partije.\nTim povodom predsjednik SDP-a BiH Nermin Nikšić uputio je tokom vikenda pismo članovima ove stranke, napominjući da SDP BiH na demokratski način sprema sve procese za izbore.\n"U oktobru nam predstoji glavna bitka i pred nama je veliki posao, ako iz izborne bitke želimo izaći kao pobjednici. Ostao je još 141 dan do momenta kada će građani ove zemlje imati priliku da se odluče između ovoga što sad imamo, a to je stagnacija u svim segmentima i promjena na bolje u cijeloj BiH, za sve građane i sve narode", istaknuo je Nikšić.\nDodao je i kako će u periodu od 24. do 26. maja biti organiziran unutarpartijski referendum, na kojem će gotovo 43.000 članova biti u prilici da odluči da li SDP BiH treba imati kandidata za Predsjedništvo BiH i ako da, ko je to najadekvatniji za tu funkciju.\n"Sav proces ćemo zaokružiti na Programskoj konvenciji SDP BiH, koju ćemo održati 27. maja u Sarajevu. Na njoj ćemo predstaviti rezultate referenduma i SDP-ovog kandidata i budućeg člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nNa kraju želim da svima vama zahvalim na predanom radu i požrtvovanosti. Bez pomoći svih vas SDP ne bi bila ovo što je sada. Kada smo ovako složni, kada radimo i odlučujemo zajedno, mi ne možemo izgubiti”, napisao je Nikšić.\nNakon što SDA i SDP BiH predstave svoje kandidate za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, samo će preostati SBB kao još jedna od velikih partija sa bošnjačkim predznakom koja treba otkriti ime svog kandidata. To će, sudeći prema izjavama čelnika ove stranke, zavisiti od kandidata kojeg SDA izabere, jer su iz SBB-a ponudili da i oni kandidiraju ženu za člana Predsjedništva BiH, ukoliko to odluče i njihove kolege iz SDA.\nU javnosti se spekulira da bi se tako u borbi za Predsjedništvo BiH mogle naći Sebija Izetbegović (SDA) i Adisa Omerbegović - Arapović (SBB), no cijela stvar će biti razjašnjena u narednim sedmicama.\nTagovi: Sebija Izetbegović Denis Bećirović Predsjedništvo BiH Sarajevo SDP BiH SDA Dom mladih konvencija najava


- Samo u Beogradu u prvih devet meseci 2021. imali smo 16 mrtvih u saobraćajnim nesrećama, a u oktobru i novembru još osam, rekao je Lončar i dodao da je država u prethodne četiri godine obnovila vozni park hitnih službi sa nekoliko stotina novih sanitetskih vozila.\nPočetkom godine, kako je najavio Lončar, stižu još 274 nova vozila, najsavremenije opremljena koja predstavlaju prave male bolnice, što će značajno uticati na brzinu i kvalitet prebolničkog lečenja pacijenata u hitnim slučajevima.\n- Danas ekipe Gradskog zavoda za hitnu medicinsku pomoć do povređenih u saobraćajnim nezgodama stižu u roku od 6 do 10 minuta od poziva, ali mi želimo da svuda u Srbiji bude tako. Zato imamo jasno definisan plan da napravimo četiri regionalna centra Niš, Beograd, Kragujevac i Novi Sad i da u okviru njih tu budu objedinjene sve hitne službe, rekao je Lončar.\n-Prošle godine smo imali najmanje poginulih, 492, rekao je Pešić i ocenio da bi samo prošle godine oko 45 ljudi bilo spaseno delotvornijim i efikasnijim reagovanjem hitnih službi.\n-Srbija je krenula da prati i razvija sistem delovanja hitnih službi, pre svega kroz Nacionalnu strategiju bezbednosti saobraćaja i to kroz peti stub bezbednosti saobraćaja ''delovanje hitnih službi' - rekao je Pešić.\nOn je istakao da od delotvornosti hitnih službi zavisi verovatnoća preživljavanja, težina posledica, uspešnost lečenja i trajanje rehabilitacije.\nAgencija za bezbednost saobraćaja je započela realizaciju projekta koji obuhvata detaljnu analizu hitnih službi, gde su u fokusu analize brzina reagovanja hitnih službi, delotvornost zbrinjavanja i spasavanja povređenih u saobraćajnim nezgodama, kroz utvrđivanje procedura rada, kadrovske osposobljenosti i tehničke opremljenosti.


Kukić: Posjeta BiH potvrđuje dobre namjere Tadića – Informer\nPolitički analitičar i kandidat za predsjedavajućeg Veća ministara Bosne i Hercegovine, profesor Slavo Kukić, ocijenio je da poslije jučerašnjih političkih poruka predsjednika Srbije Borisa Tadića u Sarajevu “ne može biti nikakve sumnje u njegove dobre namjere”.\n“To je apsolutno priznanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH, opredjeljenje za dobrosusjedske odnose i za evropski put BiH i Srbije, uz međusobno razumijevanje“, naglasio je Kukić u izjavi za Deutsche Welle.\n“Srpsko društvo je raspolućeno na evropsku i Srbiju 19. vijeka. U toj raspolućenosti gospodin Tadić iz dana u dan hoda po žici rizikujući da svojim evropskim porukama, da tako kažem, ne natjera vodu na mlin Srbiji iz 19. vijeka“, kaže Kukić.\nPrema njegovom mišljenju, odgovorni u BiH trebalo bi da imaju više razumijevanja za lidere susjednih zemalja i njihove unutrašnjo-političke prilike, kao i za “povremene nedorečenosti” u Tadićevim političkim nastupima.\nTadić je juče u Sarajevu poručio da Srbija želi najbliže prijateljske odnose saradnje sa BiH i da je spremna na rješavanje svih preostalih otvorenih pitanja između dvije zemlje.\nPodsjećajući da su BiH i Srbija povezane i geografski, i kulturno i ekonomski i infrastrukturno, predsjednik Srbije je ukazao da protekle godine predstavljaju možda i najteže trenutke u historiji dvije zemlje i da neriješena pitanja i dalje postoje.\n“Ipak, želimo da zatvorimo ta pitanja na dobrobit svih građana i obe države“, rekao je Tadić na zajedničkoj konferenciji za novinare posle sastanka sa članovima Predsjedništva BiH, prenosi Tanjug.\nSjećanje na žrtve u Geteovoj: Agresorska granata ubila pet Sarajlija


okm :: Antirefleksni sloj\nPraćenjem najnovijih tehnoloških i modnih trendova korisniku OKM-ovih optičkih sočiva uvek se garantuje optimalan optički i estetski učinak. Moderna oprema i napredni tehnički postupci nam omogućavaju, da krajnjem korisniku ponudimo visoko kvalitetan i raznolik spektar tretmana, tj. oplemenjivanje površine optičkih sočiva. Visoka postojanost tvrdog sloja (hard coat), izuzetno otpornog antirefleksa TOPcoat, IONcoat ili IONcoatFC-a, kvalitetan nanos farbe, efekat ogledala i optimalno tanjenje obezbeđuju optičko savršenstvo i estetsku prefinjenost svakog OKM-ovog sočiva.\nUgradnja sočiva sa antirefleksnim slojem: Izuzetno glatka površina sočiva s TOPcoat, IONcoat ili IONcoatFC slojem smanjuje mogućnost idealnog lepljenja nalepnice za brušenje. Iz tog razloga, kako bi sigurnije i čvršće stajala nalepnica, zarad neometane obrade sočiva, nanosimo poseban zaštitni sloj protiv klizanja nalepnice. Taj sloj se po završetku ugradnje na veoma jednostavan način odstrani.\nNa antirefleksni sloj TOPcoat, nanesen na Rx sočiva, nudimo 2 godine garancije, a na IONcoat i IONcoatFC još više - 3 godine. Pri kupovini Rx sočiva korisnik dobija »AR garancijsku karticu«, koja mu za navedeni period (pri pravilnom korišćenju) garantuje da će antirefleksni sloj funkcionisati bez greške.\nUkoliko korisnik u garancijskom roku, pri pravilnoj upotrebi, na antirefleksnom sloju primeti neku deformaciju, uz priloženu »AR garancijsku karticu« reklamirani par sočiva zameniće se novim parom. Reklamacija na antirefleksni sloj će se razmatrati samo ako se uz reklamirani par sočiva priloži i »AR garancijska kartica« na kojoj je vidljiv datum početka garantnog roka.


Moto kros: Ana i Aleksa nadomak podijuma - Ozonpress :: internet portal\nTag: Aleksa, Ana, Kreševo\nU organizaciji Moto saveza Bosne i Hercegovine, poslednjeg majskog vikenda, na stazi Gajice u blizini Kreševa, vožene su trke koje su u klasama MX65 i MX85 bodovano za šampionat Istočne Evrope i Bakana, Alpe Adria klase MX1 i MX2 i Šampionat BiH u svim preostalim klasama.\nDebitantkinja Ana Kolnookov nadomak podijuma\nU konkurenciji vozača iz Mađarske, Rumunije, Hrvatske, BIH, Severne Makedonije i Bugarske, u klasi MX65 naš najbolji predstavnik je bila Ana Kolnookov iz MK Extreme, koja je u svojoj debitanskoj sezoni osvojila fantastično četvrto mesto, dok je Vuk Ćajić iz MK Tanasko Rajić bio šesti.\nAleksa Milosavljević, četvrti u generalnom plasmanu Balkanskog šampionata\nNajbolji plasman u klasi MX85 i najbolji rezultat ostvario je takmičar Aleksa Milosavljević koji je zauzeo četvrto mesto i trenutno je takodje četvrti, u ukupnom poretku za balkanski šampionat. U klasi MX2 najbolji plasman od 19 vozača imao je Mark Česko iz kluba MX024, koji je zauzeo šesto mesto.\nBudućnost srpskog moto krosa – osvetlao obraz i u Kreševu\nU amaterskoj klasi MX koja se bodovala za Šampionat BiH odličan rezultat je napravio Milan Stojanović iz MK Tanasko Rajić osvojivši treće mesto.\nDobri rezultati naših vozača su bili dobra uvertira za predstojeću trku na Jeljenu, koja se održava petog i šestog juna.


„Uzburkava“ se Južno kinesko more: Da li je na pomolu oružani sukob SAD i Kine? - Sputnjik Srbija\n14:38 15.07.2020 Preuzmite kraći link\n„Sjedinjene Američke Države i druge zemlje razvijale su scenarije mogućeg oružanog sukoba. Međutim, proračun je pokazao da bi američka strana u potencijalnom sukobu mogla da pretrpi iste gubitke kao tokom Drugog svetskog rata na Tihom okeanu, zato sada Vašington pokušava da proširi vojno-politički sistem saveza od Japana do Indije, koji bi trebalo da izoluje Kinu“, izjavio je šef Centra za vojno-političke studije Instituta SAD i Kanade Ruske akademije nauka Vladimira Batjuk.\nOn je dodao da se „Americi i njenim vojno-političkim saveznicima u regionu ne dopada to što Peking kontroliše saobraćajne trase“, izdvajajući posebno jednu od glavnih trgovinskih ruta na planeti koja prolazi Južnim kineskim morem i povezuje Japan i Južnu Koreju sa zemaljama zemljama Indo-pacifičkog basena i Bliskog i Srednjeg istoka.\n„Američka politika ima za cilj stvaranje sanitarnog kordona oko Kine, vojno-političkog saveza, koji izoluje tu zemlju“, izjavio je politikolog za televiziju RT.\nSa stavom Batjuka složio se i kongresmen-republikanac Ted Joho, koji je u intervjuu za „Vašington Egzaminer“ rekao da misli da će u narednih tri do šest meseci doći do sukoba.\n„Sada Sjedinjene Američke Države pokušavaju da ujedine zemlje koje imaju teritorijalni sukob sa Kinom. Istovremeno, uprkos sukobu, Kina je najveći investitor u tim zemljama“, rekao je politolog.\n„Podržavamo međunarodnu zajednicu u zaštiti slobode mora i poštovanju suvereniteta, takođe odbacujemo svaki pokušaj uspostavljanja principa da je 'jači uvek u pravu', bilo da je to u Južnom kineskom moru ili celom regionu“, izjavio je Pompeo.\nStav Vašingtona već je podržao Tokio. Šef japanske diplomatije Tošimicu Motegi je tokom konferencije za novinare rekao da reči šefa američkog Stejt Departmenta „svedoče o nepokolebljivoj privrženosti Amerike miru i stabilnosti u regionu“.\nKina za Ameriku ─ rak-rana\nDekan na Fakultetu svetske politike Moskovskog državnog univerziteta „Lomonosov“ Andrej Sidorov smatra da se takva politika Stejt departmenta, uzimajući u obzir i američke sankcije protiv Kine uvedene zbog Hongkonga, može razmatrati i kao politički pritisak na Peking.\n„Kina je za Sjedinjene Američke Države otvorena rana, koju američka strana redovno posipa solju. Vašington sebe smatra jednim od glavnih zaštitnika principa slobode mora, tako da Peking, prema njegovoj logici, ne bi trebalo da preteneduje na dominaciju u ovom regionu“, rekao je ekspert.\noružani sukob, Južno kinesko more


Nastavak opremanja Vojske Srbije novim borbenim vozilima\nVelika Plana, 20. mart 2021.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović prisustvovao je danas potpisivanju ugovora između Ministarstva odbrane i preduzeća „Jugoimport-SDPR“ o nabavci oklopnih borbenih vozila 8x8 „Lazar 3“.\nStefanović je istakao da se nastavlja opremanje vojske sredstvima nove generacije domaće proizvodnje, dodavši da je reč o ugovoru u vrednosti od 3,7 milijardi dinara.\nStrateški, dugoročni cilj jeste da se naše izviđačke jedinice, jedinice koje su za prvo dejstvo, odmah opreme savremenim sredstvima u kojima će biti zaštićene, naglasio je potpredsednik Vlade.\nPrema njegovim rečima, opremanje Vojske Srbije novim borbenim vozilima „Lazar 3“ predstavlja značajan doprinos unapređenju njenih operativnih sposobnosti.\nStefanović je obišao i proizvodne pogone „Borbenih složenih sistema“ u Velikoj Plani u kojima se radi na izradi „Lazara“, „Nore“ i „Miloša“, gde su mu predstavljeni ključni segmenti u procesu proizvodnje, rezultati rada i planovi za budućnost.\nPotpredsednik Vlade je najavio da će se u jedinicama Vojske Srbije za nekoliko nedelja naći i nova vozila “Miloš”.\nOn je ukazao na to da se kontinuirano opremanje vojske, kao i investicije u domaću pamet i industriju, nastavljaju i da će biti razvijana i nova savremena sredstva kojima će naše jedinice biti opremljene.\nPotpuno smo posvećeni regionalnoj stabilnosti i miru, ali nećemo nikada dozvoliti da neko pomisli da Srbiju može vojnički da ugrozi, a da na to Vojska Srbije neće imati apsolutno najbolji mogući odgovor, rekao je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, nema jake Srbije bez snažne vojske i zato država investira u njeno opremanje kako bi ona bila faktor odvraćanja i kadra da štiti svakog građanina i našu otadžbinu.


Pad cena nafte zbrisao 160 hiljada radnih mesta u svetu | Kamatica\nPočetna > vest > Pad cena nafte zbrisao 160 hiljada radnih mesta u svetu\nPad cena nafte zbrisao 160 hiljada radnih mesta u svetu\nTekst objavljen: 03.08.2015 13:59\nZbog oštrog pada cena nafte u proteklih godinu dana, naftni giganti, poput američkog Exxon ili evropskog Royal Dutch Shell, zabeležili su oštar pad prihoda i zarada a u celoj industriji izgubljeno je više od 160 hiljada radnih mesta.\nProfit Exxon mobile, najveće svetske naftne kompanije, pao je u drugom tromesečju tekuće godine više od 50 odsto, na 4,2 milijarde dolara, usled oštrog pada cena nafte na svetskim tržištima, prenosi regionalni portal Energy Press.\nPad cena nafte, kako se navodi, izazvan je prevelikom ponudom u odnosu na slabu tražnju, koja je pod pritiskom zbog usporavanja rasta globalne privrede, prvenstveno Kine, kao najvećeg svetskog potrošača sirovina.\nCene "crnog zlata" iznosile su u drugom tromesečju u proseku oko 60 dolara za barel, dok su se u junu prošle godine kretale iznad 115 dolara.\nPoslednjih godina naftne kompanije zatvorile su niz rafinerija zbog prevelikih kapaciteta i zbog toga što je prerada nafte, ili "downstream" poslovanje, bila manje profitabilna od "upstream", odnosno istraživanja i proizvodnje nafte.\nMeđutim, zbog oštrog pada cena nafte, sada rafinerije mogu da prerađuju znatno jeftiniju naftu i da ostvaruju veće profite na gorivu, kao što su benzin i dizel.\nTako je, na primer, profit Exxon-a od "upstream" u drugom kvartalu potonuo s prošlogodišnjih 7,9 milijardi dolara na 2,0 milijarde, dok je zarada od "downstream" porasla.\nJoš slabije rezultate ostvario je drugi po veličini američki naftni proizvođač, Chevron, koji je u drugom kvartalu zabeležio 90-procentni pad profita, na godišnjem nivou, sa 5,7 milijardi dolara, na 571 milion.\nZbog toga je rukovodstvo te kompanije najavilo smanjenje troškova i ukidanje još 1.500 radnih mesta.\nEvropski naftni gigant Shell, koji je u drugom kvartalu zabeležio pad profita za 35 odsto, na 3,4 milijarde dolara, najavio je gašenje 6.500 radnih mesta u ovoj godini i dodatno smanjenje troškova, jer očekuje da će cene nafte ostati niske.\nOsim otpuštanja 6.500 od ukupno oko 100.000 radnika u svetu, Shell je najavio smanjenje investicija i dalju prodaju dela imovine, iako je od početka godine već prodao imovinu vrednu 4,0 milijarde dolara.\nI profit britanske kompanije British Premium (BP) potonuo je sa 3,63 milijarde (u drugom kvartalu 2014) na 1,3 milijarde dolara. BP je, od kada je lani cena nafte počela da pada, pokrenuo restrukturiranje i srezao kapitalne investicije 13 odsto.\nGlobalno gledajući, u proteklih godinu dana, u naftnoj industriji ukinuto je više od 160 hiljada radnih mesta, a kompanije najavljuju i dalje rezove, očekujući da će cena nafte još neko vreme ostati niska, kaže Tobias Rid, izvršni direktor grupe Swift Worldwide Resources, koja se bavi zapošljavanjem inženjera u naftnom sektoru.\nnafta otkazi proizvodnja nafte naftne kompanije


AMBASADE SAD-A I EU U BIH: IZBOROM VSTV-A TREBA ZAPOČETI NOVO POGLAVLJE | Hayat.ba\nIz Ambasade SAD-a u BiH i Delegacije EU saopćili su da su upoznati s jučerašnjim izborom novog rukovodstva VSTV-a. Poručili su da bi se ovim imenovanjima trebao okrenuti novi list i započeti novo poglavlje.\nZahvaljujemo se sutkinji Saneli Gorušanović-Butigan na konstruktivnoj ulozi u osiguravanju kontinuiteta aktivnosti Vijeća tokom prelaznog perioda”, naveli su na početku.\nIz SAD-a i EU očekuju da novo rukovodstvo VSTV-a hitno ubrza pravosudne reforme koje su neophodne za integraciju Bosne i Hercegovine u EU.\nNaredni koraci VSTV-a će odredit njegov kredibilitet naspram javnosti kao i donatorskoj zajednici koja pomaže ovu instituciju. Kredibilan, transparentan i pouzdan VSTV preduvjet je za funkcionisanje vladavine prava u BiH. Očekujemo od članova VSTV-a da vode svojim primjerom”, saopćeno je.\nSmatraju da glavni prioritet VSTV-a treba biti temeljita provedba izmjena i dopuna Zakona o VSTV-u koje se odnose na integritet, a nakon što Parlamentarna skupština BiH usvoji trenutni nacrt.\nIzmjene i dopune Zakona kojima se uspostavlja sistem provjera imovine, pravni lijek za odluke o imenovanjima, regulisanje sukoba interesa članova VSTV-a, poboljšane odredbe o razrješenju članova VSTV-a, te poboljšani disciplinski postupci za sudije i tužioce, sveukupno će ojačati integritet nosilaca pravosudnih funkcija.\nTo uključuje uspostavljanje Odjela za integritet u okviru Sekretarijata VSTV-a, zaduženog za provjeru izjava o imovinskom stanju, istovremeno osiguravajući da unapređenje praksi imenovanja i ocjenjivanja rada ostaju prioritet. U skladu sa preporukama iz Priebeovog izvještaja, VSTV mora uspostaviti rigorozan i kredibilan sistem provjera izjava o imovini kako bi počeo sa vraćanjem povjerenja javnosti u ovu instituciju i cjelokupno pravosuđe”, navedeno je.\nZa kraj su istakli da Evropska unija u BiH i Ambasada SAD-a, zajedno sa drugim međunarodnim partnerima, te, što je najvažnije, građanima BiH, nastavlja pomno pratiti rad VSTV-a i cjelokupnog pravosuđa.\nPodržavamo konstruktivne korake s ciljem vraćanja povjerenja i unaprjeđenja funkcionisanja vladavine prava i učinkovitosti, integriteta i odgovornosti pravosuđa.”\nSVI SU GLEDALI U VATRENU PLAVUŠU U BEZOBRAZNIM ROZE TANGAMA: POČASTILA...\nAmir Saletović - 23/01/2022 11:04 0\nAmerička manekenka Joy Corrigan (26), koja je ujedno i Viktorin anđeo ovih dana uživa u Meksiku, a paparazzi su je nedavno uhvatili na jednoj plaži dok je skidala roze pareo i tako počastila sve prisutne seksi pozama.\nUZNEMIRUJUĆI VIDEO: MAJKU PRED OČIMA DVOJE DJECE ODNIJELA RIJEČNA STRUJA


Kako pokazuju istraživanja, ovo je jedan od najčešćih faktora prilikom izbora medicinske ustanove za rešenje nekog zdravstvenog problema. Polazeći od važnosti preporuke u lečenju, MediGroup sistem kreirao je najnoviju kampanju “Moja preporuka” u okviru koje će danas biti premijerno prikazana i televizijska reklama, sa poznatom glumačkom porodicom u glavnoj ulozi.\n“Reputacija medicinskog sistema gradi se kroz kontinuirane i sveobuhvatne napore da se objedine najbolji medicinski tim, najsavremenija oprema, te da se na svakom koraku pruži najbolje medicinsko, kao i toplo ljudsko iskustvo korisnicima MediGroup zdravstvenih usluga. Pokazatelj uspeha koji nas čini najviše ponosnim jeste lična preporuka, pre svega zadovoljnih pacijenata, ali i profesionalne javnosti i naših zaposlenih. Novom komunikacijom želimo da na blizak i neposredan način podsetimo korisnike na važnost brige o svom zdravlju, kao i da su vrata naših ustanova otvorena svima kojima je potrebna vrhunska zdravstvena usluga i medicinski partner na duge staze“, rekla je Dunja Ivanović, direktor marketinga u Medigroup sistemu.\nMediGroup je najveći privatni zdravstveni sistem u Srbiji i regionu i u svom sastavu sadrži Opštu bolnicu sa porodilištem, 2 specijalne bolnice – za oftalmologiju („Miloš klinika“) i ginekologiju („Jeremova“), 10 domova zdravlja, 3 dijagnostička centra i preko 55 MediLab laboratorija širom zemlje.\n„Neko kuca u drvo, ja kucam na vrata vrhunskih lekara.“


Evropska obnova posle epidemije - Vladimir Gligorov - Peščanik\nSažetak većeg neobjavljenog eseja „Transfers and Adjustments: Keynes versus Ohlin“.\nSvaki put kada se govori o obnovi pominje se Maršalov plan. Više motivaciono, da se kaže da se može ako se hoće. Tako je neko rekao kako je Amerika obnovila Evropu, pa je sada red da obnovi sebe. Opet, u Evropi, poziv da se napravi Maršalov plan za Evropu trebalo bi, veruje se, da naiđe na pozitivan odziv posebno u zemljama kao što je Nemačka, koje su imale koristi od Maršalovog plana. Šta je bio taj Plan, a šta bi mogao da bude u današnjim okolnostima?\nOvde je potrebno ukazati na razliku, koja je veoma važna. Naime, jedno je obnova posle rata, a drugo posle epidemije. U oba slučaja pad proizvodnje je veliki, ali epidemija ne uništava proizvodne sposobnosti zemlje, ako se izuzmu ljudske žrtve i ako su one relativno male. Uz to, ratna razaranja mogu da budu asimetrična. U Drugom svetskom ratu Amerika je imala mala razaranja u poređenju sa Evropom. Uz to, američka proizvodnja je bila prilagođena ratnim potrebama, koje su nestale, a mir ima drukčije zahteve. Tako da je bilo obostrano korisno, i Americi i Evropi, da se poveća kupovna moć razorene Evrope i da se pokrene američka privreda. Američke vlasti su odobrile novčanu pomoć evropskim zemljama kako bi mogle da kupuju američke proizvode i obnove sopstvene privrede. Obnova je, naravno, počela od izgradnje, od puteva, kuća, gradova. Što je, opet, podstaklo industriju. Tim zemljama Amerika je odobravala pomoć, dakle nepovratna sredstva, dok su privrednici od svojih država uzimali kredit. Ovo drugo kako bi se obezbedila efikasnost privatnog sektora, da se sredstva ne razbacuju. Uz pomoć su išli i politički uslovi, pre svega kada je reč o liberalizaciji trgovine i stabilizaciji demokratije.\nZašto na Maršalov plan zemlje korisnice, a posebno Nemačka, gledaju sa zahvalnošću? Zato što je reč o veoma različitoj politici od one koju su zemlje pobednice vodile prema zemljama poraženim u Prvom svetskom ratu. Zemlja koja izgubi u ratu, posebno osvajačkom, može da očekuje da će biti dodatno pozvana na odgovornost i da će se od nje zahtevati da nadoknadi štetu na jedan ili drugi način. Maršalov plan je pošao od suprotnog stava da je potrebno obnoviti, a ne kazniti, evropske zemlje bez obzira na to na kojoj su se strani borile. Korist je obostrana, ali zemlje koje dobijaju pomoć, posebno one koje snose krivicu za ratna razaranja, svakako duguju zahvalnost, u ovom slučaju, Americi.\nOva obostrana korist ne mora da se vidi. Pomoć nije pozajmica, pa ako ide iz, recimo, državnog budžeta ona mora da se pokrije prihodima od poreza. Tako da pomoć stranim javnim vlastima i poreskim obveznicima predstavlja trošak za koji zemlje darodavci ne dobijaju naknadu. Na drugoj strani, budžet zemlje koja prima pomoć zamenjuje poreze koje bi trebalo prikupiti kada pomoći ne bi bilo. Tako da je sa budžetskog, fiskalnog stanovišta, reč o tome da poreski obveznici jedne zemlje subvencionišu poreske obveznike druge zemlje. Reč je o čistom činu dobre volje, fiskalno posmatrano.\nNaravno, pomoć se troši na kupovinu robe i usluga, tako da bar jednim delom darodavac ima veće prihode nego što bi imao da nema tržište koje mu je jednostrana pomoć otvorila. Naravno, korist mogu da imaju i treće zemlje, čitav svet zapravo. Ukoliko se iz tog sveta ne izuzmu, kao što su učinile, komunističke zemlje ne samo odbivši pomoć iz Maršalovog plana, već i dodatno se izolujući zidovima raznih vrsta.\nTako da postoji važna razlika između fiskalnog pogleda na pomoć i privrednog, posebno kada je reč o odnosima među državama. Što je jedan od razloga za nepopularnost ideje o transferima iz jedne zemlje u drugu u Evropskoj uniji. Mada su ministarstva finansija sasvim svesna privrednih posledica budžetskih transfera na sopstvenu i na privrede drugih zemalja.\nUostalom, to budžet Evropske unije potvrđuje. Jer se preko njega vrše transferi iz razvijenijih u manje razvijene zemlje članice, koji su takođe opravdani potrebom da se pomognu zemlje koje su napuštale sisteme koji su bili razorni za njihove privrede i predstavljali pretnju evropskoj bezbednosti. Opet, ti transferi zemljama na jugu, istoku i severu Evrope donose privrednu korist, kao i zemljama iz čijih se budžeta finansiraju. Ali, i dalje, fiskalni i privredni pogled na transfere se razlikuju.\nDobar primer te razlike jesu sporovi oko toga ko je koga eksploatisao u Jugoslaviji. Mada je u obe Jugoslavije u ne maloj meri bila reč o obnovi od ratnih razaranja, a potom, u drugoj, i o razvojnoj pomoći, u javnosti je prevladavao fiskalni pristup, recimo kada je reč o Fondu za nerazvijene. Mada su privredne koristi bile obostrane, jer su sredstva Fonda u velikoj meri trošena u unutrašnjoj trgovini, razvijenije republike su bile nezadovoljne zato što njihovi budžeti snose troškove nerazvijenih republika i pokrajine Kosovo. Bilo da je ulagano u obnovu ili je finansirana tekuća potrošnja, nezadovoljstvo je bilo obostrano. Jedni ističući fiskalni trošak, drugi privrednu korist.\nNo, u slučaju Evropske unije prevladalo je shvatanje da su transferi za obnovu od ratnih ili političkih razaranja, fašističkih ili sovjetskih, opravdani. Sa ciljem širenja trgovine i stabilizovanja demokratije. Stoga u evropskom budžetu postoje sredstva kojima se pomažu manje razvijeni.\nEpidemija, međutim, nije rat i posledice nisu razorne, tako da nije reč o posleratnoj obnovi. Pa je pozivanje na Maršalov plan zapravo ukazivanje na uzajamnu, evropsku, korist zajedničke fiskalne politike. Gde se odmah javlja pitanje ko koliko plaća i za šta? Tako da je teže opravdati prvenstvo privrednog nad fiskalnim pogledom na obnovu, koja bi trebalo da usledi pošto se epidemija stavi pod kontrolu.\nProblem je dakle u tome da li je javnosti, poreskim obveznicima i fiskalnim vlastima dovoljno jasno da je privredna korist veća od fiskalnog troška i da zapravo transferi pomažu privredni oporavak u svim zemljama članicama Evropske unije? Da bi se videlo da to ne mora da bude ni tačno niti očigledno, uzmimo primer Balkana. Mada je posle 1999. bilo moguće i opravdano ponuditi neku vrstu Maršalovog plana zavađenim jugoslovenskim zemljama, razorenim, posredno ili neposredno, ratovima, uz uslove saradnje, liberalizacije i demokratizacije, nije bilo potrebnog privrednog interesa koji bi opravdao značajnije transfere. Pa su ostali ti uslovi i osnovan je Pakt za stabilnost koji nije imao potrebna sredstva da finansira obnovu.\nTako da je moguće da je račun za pojedine države članice takav da ne opravdava fiskalnu pomoć drugim zemljama članicama. Čak i ako se rizikuje opstanak Unije, neke zemlje mogu da procene da svejedno nemaju interes da finansiraju obnovu privreda koje se suočavaju sa povećanim troškovima epidemije. To, međutim nije tačno za Nemačku ili Francusku, pa ni za Ujedinjeno Kraljevstvo, mada je ono već donelo odluku o napuštanju Unije. Ali kako će se podeliti troškovi i koji su mehanizmi fiskalne međuzavisnosti, to su naravno ključna pitanja. Za odgovore Evropske unije na njih biće potrebno neko vreme.\nJedna dilema je da li transferi ili kredit? Sa privrednog stanovišta, razlika je mala ili nikakva. Sa stanovišta fiskalne i generalno privredne odgovornosti, kredit je verovatno prihvatljiviji. U posleratnoj obnovi, posebno ukoliko je pomoć uslovljena kupovinom određene robe u zemlji koja pomaže, za zemlju darodavca odgovornost nije od velikog značaja. Ali može biti za zemlju koja prima pomoć, zbog čega ona privredu njime kreditira. Tako da se sačuva budžetsko ograničenje, kojim se utiče na efikasnost utroška sredstava. Kako u Evropskoj uniji nije jednostavno uspostaviti međudržavnu pa ni kontrolu sa nivoa Unije, verovatno je da će, kada nije reč o neposrednim ulaganjima, pomoć biti u vidu kredita. Ovo je opravdano i činjenicom da je potrebno da se proizvodnja oporavi, u uslovima kada su i sredstva i ljudi, u najvećoj meri, sačuvani. Nema razaranju, kao u ratu.\nU meri u kojoj se može govoriti o razaranju, metaforično, potrebna je obnova od posledica politike štednje. To se najbolje vidi na britanskom primeru gde se sada nagoveštavaju ulaganja u sve ono na čemu se štedelo u poslednjih desetak godina. Da li će do toga i doći, to ćemo videti. Pre epidemije, ja bih bio skeptičan, ali sada je posebno nezamislivo da se neće povećati ulaganja u zdravstveni sistem, bar. Može se govoriti i o ulaganjima u infrastrukture širom Evropske unije, a ta bi ulaganja mogla da pomognu reindustrijalizaciju, recimo, na jugu Evrope. U svemu tome, podsećanje na Maršalov plan je korisno kako bi se uspostavila potrebna ravnoteža između fiskalnih i privrednih interesa, pa i interesa bezbednosti i političke stabilnosti.\nRazlog za otpor kreditiranju zemalja članica iz zajedničke kase, da se tako izrazim, jeste što je potrebno tu kasu puniti. A to na mala vrata od poreskih obveznika po zemljama stvara evropske poreske obveznike. Sledeći bi korak bio, pre svega da bi se obezbedila fiskalna efikasnost i pravičnost, da se Uniji odobri da oporezuje. To bi bio korak ka stvaranju fiskalne unije, kojoj je malo zemalja sklono, pogotovo ne kao trajnoj promeni postojećeg ugovora Evropske unije.\nOpet, poređenja radi, Jugoslavija, socijalistička, se fiskalno raspala mnogo ranije nego politički. Da li je bilo moguće da se demokratizacijom i pristupanjem Evropskoj uniji obnovi fiskalna unija, to ne možemo znati jer se krenulo putem namirivanja etničke pravde. To, na sreću, nije pretnja sa kojom se Unija suočava. Bar ne sada i ne u dogledno vreme.\nTako da je realno očekivati Maršalov plan za obnovu Evrope posle epidemije koji će podrazumevati određenu kreditnu podršku zemljama članicama, povećana ulaganja u infrastrukturu i u zdravstvene sisteme, kao i podršku ekspanzivnoj fiskalnoj politici zemalja članica dok traje obnova. Ali do toga je još uvek dalek put, tako je reč o očekivanju, a ne o predviđanju.


KAKO REAGUJU SINDIKATI NA IZJAVU ŽARKA OBRADOVIĆA – ГСПРС Независност\nНасловна/Новости/Актуелно/KAKO REAGUJU SINDIKATI NA IZJAVU ŽARKA OBRADOVIĆA\nBeograd/Jagodina — Ministar prosvete Žarko Obradović kaže da će prosvetni radnici koji štrajkuju „biti plaćeni u iznosu koliko su radili“.\nObradović kaže da je vlada od pet zahteva sindikata obrazovanja ispunila četiri i po i pozvao sve prosvetne radnike da prekinu štrajk.\nOn je precizirao da je Vlada Srbije obezbedila povećanje plate u ovoj godini za sedam odsto za ceo javni sektor i da su ta sredstva obezbeđena u budžetu a da su, zavisno od punjenja budžeta, moguća još dva povećanja, u junu i oktobru, tako da bi na kraju godine plata bila, u odnosu na početak veća za 13,6 odsto.\nOd „četiri i po ispunjenih zahteva” prosvetnih sindikata realizovaće se oni koji ne koštaju državu, a mogli su odavno da se ispune, ističe Miodrag Skrobonja, stručni saradnik Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije. Dodao je da Stalna konferencija gradova i opština tvrdi da prosvetnim radnicima ne može da isplate jubilarne nagrade za 2009. i 2010. godinu zato što za to nema sredstva i ne postoji pravni osnov, jer je isplata nagrada prethodne dve godine bila ukinuta.\nMinistar smatra da isplata jubilarnih nagrada i otpremnina za prosvetare, kao i predstojeći razgovori sa sindikatima o promenama u obrazovnom sistemu nisu sporni.\n„Tri od četiri sindikata traže veću sumu novca, ali to jednostavno nije moguće, jer ne može se iz istog budžeta nekome povećavati plata, a nekome ne. Kasa je jedna za sve u javnom sektoru. Prihvatili smo zahteve koje se odnose na radnike, koji idu u penziju i na jubilarne nagrade“, istakao je on.\nGovoreći o planu nadoknade časova propuštenih tokom potpune obustave rada, Obradović je naveo da je usvojena većina predloga direktora škola.\nČasovi izgubljeni zbog potpune obustave rada u školama biće nadoknađeni produženjem školske godine, uvođenjem radnih subota i, izuzetno, sažimanjem gradiva, odlučio je Obradović. Najmanje jedan a najviše 11 radnih dana treba da nadomeste prosvetari i školarci, u zavisnosti od trajanja potpune obustave rada.\n„U junu se očekuju mala i velika matura i mora se voditi računa da deca ne izgube gradivo koje može biti jedno od pitanja u testu“, istakao je Obradović.\nU ovom planu je, čini se, zanemarena činjenica da protest još traje. U 749 škola deca uče 15 minuta kraće od vršnjaka u 1.045 škola gde časovi traju punih 45 minuta.\nProsvetari: Da li Protokol važi?\nSindikat radnika u prosveti Srbije zatražio je od ministara prosvete i finansija da se izjasne da li je Protokol potpisan sa sindikatima važeći za Vladu Srbije.\n„Vlada je popustila pred pritiskom Međunarodnog monetarnog fonda i kao što su juče saopštili ministarka finansija i šef misije MMF-a, od ovih vanrednih povišica, kako stvari stoje, i pored Protokola, neće biti ništa“, navodi se u pismu koje je Vladi Srbije i resornim ministrima uputio generalni sekretar tog Sindikata radnika Srbije Hadži Zdravko Kovač.\n„Članovi našeg sindikata neće pristati ni na kakve jednokratne nagrade o kojima govore predstavnici MMF. I u Ministarstvu misle da su završili svaki razgovor s nama o povišici, ali se grdno varaju“, objašnjava Tomislav Živanović, predsednik sindikata Nezavisnost.\nOn je zatražio od ministra prosvete i ministarke finansija da se izjasne da li je Protokol, zaključen 4. februara i dalje važeći za Vladu Srbije ili će Vlada postupati po onome što su u utorak saopštili šef misije MMF-a i ministarka Diana Dragutinović.\nKovač je istakao da je sinoć ministarka finansija demantovala poslednje izjave ministra prosvete da je „Vlada sa sindikatima potpisala Protokol koji se pokazao kao dobar“ i da je „Vlada Srbije potvrdila svoje garancije za povećanje plata u prosveti“.\nMinistri su, kako je naveo, u samo tri dana saopštavali potpuno dijametralne stavove od onih da je Protokol obaveza Vlade do poslednjih, da od toga nema ništa.\n„Stoga bi bilo bespredmetno tražiti smenu ministara prosvete i finansija, koji su na ovaj način obmanuli javnost i prosvetare, već ćemo ih samo podsetiti na instituciju ostavke, i to bezuslovne, kao moralnog čina i posledicu za olako izrečene javne reči i nepoštovanje dokumenata potpisanih u ime Vlade Srbije“, istakao je on.


Davidović: Smanjićemo broj privremenih objekata - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Bijelo dugme - Tako Ti Je Mala Moja Kad Ljubi Bosanac\nNacrt plana i programa postavljanja privremenih objekata za period od pet godina i Nacrt odluke o bližim uslovima za građenje privremenih obekata će tokom narednog mjesca biti upućeni na javnu raspravu.\nIz Sekreteriata za urbanizam i održivi razvoj se nadaju pozitivnom rješenju, te napominju da će doći do smanjenja broja privremenih objekata.\nPriprema plana i programa postavljnaja privremenih objekata za period od pet godina u Budvi trenutno je glavna aktivnost Sekreterijata za urbanizam i održivi razvoj opštine Budva.\nPrema riječima sekretara Sekreterijata za urbanizam i održivi razvoj Steva Davidovića u odnosu na prethodne godine za period od 2019. do 2023. godine previđeno je smanjenje broja privremenih objekata.\n"Ministarstvo je nakon donošenja Zakona donijelo i pravilnik o postavljanju privremenih objekata, tako da će Opština Budva morati da prilagodi svoj program budućih privremenih objekata sa tim pravilnikom", kazao je Davidovć.\nPomenuti Sekretrijat će nakon javnih rasprava imati konkretne podatke o broju smajenih privremenih objekata.\n"Još uvijek nije formiran Nacrt koji će biti upućen na javnu raspravu, kada će se zaintersovani korisnici upoznati sa tim rješenjima. Tendecija je da se smanji broj privremenih objekata. U saradnji smo sa ostalim službama u Opštini Budva, Ministarstvom održivog razvoja i Javnim preduzećem Morsko dobro, naročito u kontakt zoni šetališta, tako da se nadamo da ćemo naći neka dobra rjšenja za petogodišnji plan", istakao je Davidović.\nIako je Sekreterijat za urbanizam i održiv razvoj obavijestio sve subjekate da svoje prijedloge i stavove mogu izraziti dotavljanjem istih u pisanoj formi, povodom novog nacrta nije vladalo veliko interesovanje.\n"Previše interesovanja u tom postupku nije bilo, mada ga očekujemo tokom javne rasprave. Neophodno je da Ministarstvo održivog razvoja i turizma da saglasnost na ovaj program prije njegovog usvajanja, što znači da on mora biti u potpunosti u skladu sa Zakonom i donijetim pravilnikom", dodao je Davidović.\nJavna rasprava o postavljanju privremenih objekata održaće se tokom narednog mjeseca, a svi zaintersovani subjekati biće blagovremeno obavješteni.


Simptomi loše cirkulacije - Vendoksin Kapi - Zodeks Čaj - Alternativa Medica\nKrv prenosi kiseonik i hranljive materije do svih delova tela, tako da loš rad cirkularnog sistema može uzrokovati mnoge zdravstvene probleme, koje ne bismo ni povezali sa krvotokom.\nOrganima za varenje hrane je potrebna krv kako bi pravilno funkcionisali i prenosili hranljive materije iz creva u ostatka tela. Kada protok krvi uspori i varenje takođe može postati oštećeno, pa tada osećamo da nismo gladni, ali to ne znači da unosimo dovoljno hrane u organizam, što ima efekte i na naš metabolizam.\nAko imate lošu cirkulaciju, krv ima težu putanju do najudaljenijih delova vašeg tela, odnosno do ruku i stopala, zato su oni hladniji od ostatka tela. Takođe, usled nedostatka hranljivih materija u ekstremitetima, novi rast kose i noktiju može postati usporen, a istovremeno vlasi i nokti se lako lome.\nSigurno ste nekad doživeli da vam utrne ruka ili noga – kao da je taj deo tela „zaspao“, a to se dešava kad dođe do prekida protoka krvi usled neuobičajenog položaja u kom sedimo ili ležimo. Međutim, ako vam se ove epizode ukočenosti dešavaju relativno često, čak i kada niste predugo sedeli u istom položaju ili zaspali na ruci, to može biti pokazatelj ozbiljnijeg problema sa cirkulacijom.\nCirkulacija je direktno odgovorna za održavanje zdravog imunog sistema. Kada je cirkulacija loša, vitamini i minerali koji su potrebni telu da se bori protiv infekcija, ne mogu biti isporučeni dovoljno brzo ili u dovoljnim količinama.\nBaš kao i bilo kom delu tela, i vašem mozgu je potreban zdrav protok krvi kako bi ispravno funkcionisao. Kada cirkulacija krvi postane usporena, vaše mentalne sposobnosti će se usporiti zajedno sa njom. Ako se teško koncentrišete ili ako ste primetili da vam pamćenje nije tako dobro kao što je bilo, to može biti znak da imate lošu cirkulaciju.\nLoša cirkulacija u probavnom traktu ne uzrokuje samo gubitak apetita. Takođe, može uticati i na sposobnost tela da dobije hranljive materije iz hrane, čime mnoge namirnice koje jedemo samo prođu kroz telo, a da nisu potpuno svarene. Ovo dovodi do osećaja mučnine i drugih probavnih problema koji se mogu lako pogrešno dijagnostikovati i na taj način, pogrešno lečiti.\nKada je krvotok usporen, krv nema kapacitet da dostavi kiseonik, vitamine, minerale po celom telu onako kako bi trebalo. To može usporiti metabolizam, a bez odgovarajućeg snabdevanja hranljivim materijama, celo telo će pasti u režim konzervacije – ugrađen mehanizam odbrane, pri čemu štedi onoliko energije koliko je moguće sve dok ne oseti da je teško vreme prošlo. Rezultat ovoga je da se svakodnevno osećamo iscrpljeno i vrlo lako se zamaramo.\nLoša cirkulacija može lako dovesti do problema sa reproduktivnim sistemom. Kod žena, loša cirkulacija se može manifestovati kroz nepravilne mesečne cikluse ili problemima sa plodnošću, dok muškarci mogu imati problema sa erekcijom.\n16. januara 2020. /0 Comments/by admin\nhttps://amedica.rs/wp-content/uploads/2020/01/Simptomi-loše-cirkulacije.jpg 628 1200 admin https://amedica.rs/wp-content/uploads/2019/08/logo.png admin2020-01-16 10:25:392020-01-16 10:25:39Simptomi loše cirkulacije\nPovišen šećer – uzrok Reuma i ishrana


Nemci plaču, ne mogu da shvate kako je Rusija u UN pobedila: Šmit propao, Dodik slavi – DnevniZurnal\nNemci plaču, ne mogu da shvate kako je Rusija u UN pobedila: Šmit propao, Dodik slavi\nby admin 03/11/2021, 19:27 2k Views\nMisija EUFOR u BiH biće produžena, u rezoluciji Saveta bezbednosti neće se spominjati OHR, niti će se visoki predstavnik obratiti toj instituciji.\nAnalitičari s kojima je Dojče Vele razgovarao ocenjuju da je to pobeda Rusije.\n“Ovo je zaista neslavan i ne sasvim kredibilan početak Kristijana Šmita. On je prvi visoki predstavnik kome je zabranjeno da se obrati u Ujedinjenim nacijama. Ovo je nažalost i nova retorička municija za gospodina Milorada Dodika, koju će on bez sumnje upotrebiti za dalje sejanje straha i psihoze u Bosni i Hercegovini. Stranci u međuvremenu ćute, a o sankcijama još ni reči. Tako je to kad gospodin Šmit kaže ‘ja nisam Pedi Ešdaun’. I sigurno da nije”, kaže za DW novinar Erol Avdović, koji u Njujorku prati sednicu Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nNa sednici bi u sredu (3.11.) trebalo da bude produžen mandat EUFOR (Evropskih vojnih snaga) u BiH, ali se šef OHR-a Kristijan Šmit neće obratiti članovima Saveta kako bi predstavio svoj redovni izveštaj o stanju u BiH. To je rezultat višednevnih pregovora iza zatvorenih vrata u UN kojima je Rusija zapravo “dobila šta je htela”.\n“Moskva je praktično ultimatumom zahtevala da se visoki predstavnik ne obrati UN, u zamenu za usvajanje rezolucije o produženju mandata EUFOR-a u BiH bez njihovog veta. Tako ćemo imati novi tekst rezolucije u kojem se OHR i visoki predstavnik neće spominjati. Na kraju su izgleda i Amerikanci pristali na to, iako je izgledalo da je njihova crvena linija bila upravo zahtev za obraćanjem Šmita”, kaže Erol Avdović.\nBodo Veber: Veto Rusije je mogao da se izbegne\nI nemački politikolog i stručnjak za zapadni Balkan Bodo Veber kaže da je jasno da su stalne članice Saveta sigurnosti UN, SAD, Velika Britanija i Francuska, popustile pred “ucenom Rusije”.\n“Za odustajanje Moskve od stavljanja veta na nastavak vojne misije EUFOR-a, oni su pristali na izbacivanje svake reference na OHR i visokog predstavnika u standardnom tekstu rezolucije. Time nije oštećen mandat visokog predstavnika i OHR u pravnom smislu, ali je zato politička poruka koju šalju zapadni članovi poražavajuća i opasna, s obzirom na predstojeće izazove koje najavljuje Republika Srpska. Sve se to moglo lako izbeći odvraćanjem Moskve od veta planiranjem NATO misije kao zamene za EUFOR, ali za to u ključnim zapadnim prestonicama nije bilo političke volje”, kaže Veber.\nI novinar Avdović smatra da Rusima više odgovaraju malobrojne evropske snage u BiH (oko 700 vojnika) od robusnih snaga NATO koje bi mogle da budu poslate u tu zemlju u slučaju okončanja mandata EUFOR.\n„Zadovoljna je izgleda i većina od 15 članica Saveta bezbednosti UN, jer su bar u pisanoj formi dobili Šmitov izveštaj o kojem danas imaju pravo raspravljati. To što novog visokog predstavnika neće biti ni uživo u Njuorku, niti na video-linku iz Sarajeva, izgleda da nikog posebno ne uzbuđuje“, prenosi Avdović.\nUgrožen kredibilitet OHR\nVojno-politički analitičar iz Sarajeva Nedžad Ahatović za DW kaže da, bez obzira na ishod rasprave u Savetu bezbednosti UN ili ruski veto, međunarodna vojna misija u BiH, bilo da je reč o snagama EUFOR ili NATO, ne može biti dovedena u pitanje, jer je regulisana Dejtonskim sporazumom.\n“Sasvim je drugo pitanje da li u određenom trenutku ima političke volje da se međunarodna vojna misija u BiH osnaži dodatnim trupama ili oslabi, kao što je to do sada više puta učinjeno. Problem je što se ovakvim postupcima, ne samo ucenom Rusije, nego i prihvatanjem ultimatuma od strane Zapada, ugrožava kredibilitet OHR koji bi trebalo da proceni situaciju u BiH, pa i preporuči eventualno jačanje međunarodnih vojnih snaga u zemlji. To ojačava separatističke snage u BiH, rusku poziciju, u perspektivi i vojno prisustvo Moskve u ovom delu sveta, a onda neće biti ugrožena samo BiH, nego i kompletno južno krilo NATO”, mišljenja je Ahatović.\nŠvarc-Šiling: Rusiji se ne sme dozvoliti da preko Srbije i RS uništi Evropu\nUoči sednice Saveta bezbednosti UN, u Sarajevu boravi nemački diplomata, bivši visoki predstavnik za BiH, Kristijan Švarc-Šiling. On je, zajedno sa predstavnicima više nevladinih organizacija, pozvao na odlučniju akciju kako bi se “spasao mir” u BiH i regiji.\n“Ovo je pitanje spasavanja mira”, rekao je Švarc-Šiling upozoravajući na preteću ulogu Rusije. “Ono što morate da shvatite jeste da se Rusiji ne sme dozvoliti da preko Srbije i RS uništi Evropu, a to je sada u stvari na delu. I ova borba u BiH je borba za Evropu”, rekao je Švarc-Šiling. On je upozorio da se “glasovima poput Dodikovih ne sme dozvoliti da postanu isuviše glasni.”\nAko se visoki predstavnik ne obrati Savetu bezbednosti UN, onda mora da se obrati Savetu za sprovođenje mira, a tamo nema veta, rekao je Švarc-Šiling. “Tamo moraju da važe demokratski principi, a ne veto koji će ućutkati visokog predstavnika. Evropskoj uniji mora biti jasno da takva situacija nije u skladu s ljudskim pravima, ni u skladu s Poveljom koja to tretira. Savet za sprovođenje mira morao bi da glasa o tom izveštaju, da ga izglasanog predaju Savetu bezbednosti i da se traži da se visoki predstavnik pozove da objasni svoj izveštaj”, savetuje Švarc-Šiling.\nŠmit: Opasnost od poništenja mirovnog sporazuma\nVisoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Kristijan Šmit u svom izveštaju Savetu bezbednosti upozorava da se “BiH suočava s najvećom egzistencijalnom pretnjom u posleratnom razdoblju”.\n“Uporni, ozbiljni izazovi temeljima Opšteg okvirnog sporazuma za mir od strane vlasti entiteta RS, na čelu s najvećom strankom u RS, Savezom nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) koju vodi član Predsedništva BiH Milorad Dodik, ugrožavaju ne samo mir i stabilnost zemlje i regiona, već to, ako međunarodna zajednica ne bude odgovorila, može dovesti do poništenja samog mirovnog sporazuma”, upozorio je Šmit.\nOn je, također, upozorio da bi povratak “izvornom Dejtonu” u režiji Milorada Dodika značio “vraćanje unatrag”, čime bi se poništili ključni reformski procesi u oblastima odbrane, indirektnog oporezivanja i pravosuđa.\n“Gospodin Dodik ovaj poduhvat naziva ’povratak izvornom Dejtonu’, što je politički pogrešan termin koji se temelji na pogrešnim tumačenjima Ustava BiH (…) Ukratko, gospodin Dodik nastoji da izvuče RS iz ustavnog poretka uspostavljenog Aneksom 4 Mirovnog sporazuma i odustane od civilnog sprovođenja Sporazuma utvrđenog Aneksom 10. To je jednako otcepljenju (RS) bez proglašavanja”, ocenjio je Šmit.\n“Ako nesporno uspeju u tom pothvatu, vlasti RS uspostavile bi novi ustavni i pravni okvir kojim bi se RS izbacila iz dejtonske arhitekture, posebno iz ustavnog poretka BiH, što je sinonim za secesiju. Ignorisanje ili omalovažavanje takvog stanja moglo bi da ima opasne implikacije za region i šire”, upozorio je Šmit u izveštaju.\nDodik: Ako smo mi separatisti, on je okupator\nNakon što su objavljeni detalji Šmitovog izveštaja, lider Milorad Dodik je izjavio da “visoki predstavnik nema više šta da traži u BiH”, ali da nema ništa protiv toga da Savet bezbednosti UN produži mandat EUFOR-u u Bosni i Hercegovini.\n“Mislim da visokog predstavnika nema i neće ga ni biti. Sve ono što bi on donosio i pretnje da bi koristio bonska ovlašćenja – neka koristi. To nema nikakvog značaja u Republici Srpskoj. Ako smo mi separatisti, on je okupator”, rekao je Dodik.\nČlanice Saveta bezbednosti UN dobile su Šmitov izveštaj u pisanoj formi i o njemu će raspravljati u sredu (3.11.). Novinar Erol Avdović kaže da je taj izveštaj već od petka (29.10.) zvanični dokument Ujedinjenih nacija.\nDer Spiegel: Insajderi izveštavaju o mogućim ruskim udarima i van Ukrajine\nby admin 24/01/2022, 03:16\nThe National Interest: SAD mogu ponuditi Rusiji unosan sporazum …\nby admin 24/01/2022, 01:54\nUDARNO – SUDAR SVE BLIŽI: Venecuela odobrila raspoređivanje ruskih raketa na svojoj teritoriji\nby admin 23/01/2022, 20:32\nJASNA PORUKA MOSKVE KADA ĆE POČETI: “Nećemo tolerisati napade na naše građane u Donbasu”\nby admin 23/01/2022, 14:17\nJOŠ JEDNOSTAVNIJE I OPASNIJE: Rusi imaju način da postave nuklearno oružje u Venecueli ali ne u bazi …\nby admin 23/01/2022, 13:52\nAmerički politikolog: SAD da zaborave na Ukrajinu sledećih nekoliko decenija\nby admin 23/01/2022, 12:29\nVelika odluka pred Novakom, Rafa najviše profitira…\nKarabatić igra, iako je pozitivan na koronavirus\nPosledice stresa, načina života ili gena?


pink.rs | Vulin: 2019. godina daljeg jačanja i obnavljanja Vojske Srbije\nVulin je čestitao prisutnima novogodinje i boićne praznike i istakao da će se u ovoj godin nastaviti ono to je započeto 2012. godine - proces jačanja i obnavljanja Vojske Srbije, a mnoge stvari uspeno privesti kraju.\n- 2019. godine ova zemlja će biti snanija za nove borbene i neborbene helikoptere, za nove tenkove i za nove BRDM-ove. Očekujemo da ćemo sklopiti sporazume o kupovini bespilotnih letelica, da ćemo nastaviti da se razvijamo i opremamo po projektu 1500, da će svaki na vojnik biti opremljen i boljim i novijim naoružanjem, i novim uniformama - rekao je ministar Vulin.\nOn je dodao da će u 2019. godini Vojska Srbije nastaviti da jača i da se razvija i da će i u novoj godini, kao i u ranijim, ali i u onim godinama koje tek dolaze, biti oslonac svoje drave, zemlje i naroda.\n- Vojska Srbije - jaka, sigurna i zadovoljna, vojska je koja je u stanju da čuva mir. Samo kada imate moćnu, organizovanu vojsku, moete biti sigurni da će malo ko ili niko i pomisliti da se s vama ponaa i govori jezikom sile. Moćna Vojska Srbije moe da garantuje i mir i stabilnost i sigurnost, sve ono to Srbija jeste - istakao je ministar odbrane.\nOn je naglasio da je svaki pripadnik Vojske Srbije ono najvanuje i najdragocenije to Vojska Srbije ima.\n- Premda smo srećni zbog novih helikoptera, migova, tenkova, BRDM-ova, puaka i uniformi, najsrećnijim nas čini ako je pripadnik Vojske Srbije siguran i zadovoljan - rekao je Vulin.\n- Srpsko nacionalno pitanje nije reeno, i u 2019. godini kao i u svakoj godini pre i svakoj godini posle, radićemo sve da srpsko nacionalno pitanje bude reeno u miru, kako treba i kako zasluuje jedan veliki i hrabri narod koji je dovoljno glava dao u beskrajnim i bezbrojnim ratovima koje su započinjali i traili drugi, a on u njima učestvovao zato to je iveo na ovom parčetu zemlje - rekao je ministar.\n- Svim pripadnicima Vojske Srbije, svim građanima Srbije elim uspenu i iznad svega mirnu godinu, godinu u kojoj ćemo raditi, godinu u kojoj ćemo stvarati, godinu u kojoj ćemo pobeđivati. ivela Vojska Srbije, ivela Srbija - zaključio je Vulin.\nSvečanosti su prisustvovali ministri u Vladi, visoki dravni predstavnici, predstavnici verskih zajednica, članovi vojno-diplomatskog kora, pripadnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije i brojne ličnosti iz javnog ivota.\nVečeranju svečanost upotpunili su svojim nastupima Meoviti hor Ministarstva odbrane i Vojske Srbije i Umetnički ansambl Ministarstva odbrane "Stanislav Binički".\nPrikazan je i film, u produkciji Vojnofilmskog centra "Zastava film, koji ukratko predstavlja najznačajnije rezultate Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u prethodnim godinama.


Nad jednim od četiri raskošna salona Doma Vojske Srbije katkad prokišnjava krov! I ostali delovi donje etaže Doma, izgrađenog po projektu arhitekata Živojina Piperskog i Jovana Jovanovića, na meti su kišne kanalizacije koja se ponekad sliva niz zidove objekta na obodu Trga republike.\nA pod oronulim krovom zdanja koje je pre tri decenije proglašeno kulturnim dobrom nalazi se čak 1.500 slika, grafika, crteža, vajarskih radova, tapiserija... Većina umetnina je ipak smeštena na sigurno – u novi depo, osposobljen pre dve godine.\nU Medija centru "Odbrana" najavljuju da bi zarđali limeni krovni prekrivač, najveći problem Doma Vojske, već u toku naredne godine mogao da bude kompletno zamenjen.\n- Pored popravke krova biće obnovljena atmosferska kanalizacija i gromobranske instalacije. Za sada smo u fazi izrade projekta, a kada sledeće godine budu obezbeđena sredstva, oko 24 miliona dinara, počeće i obnova – najavljuje potpukovnik Slavoljub M. Marković, direktor Medija centra "Odbrana".\nSem 4.000 kvadrata krovne površine, majstori neće zaobići ni terasu na kojoj je svojevremeno radio bioskop na otvorenom. Ulaganja je bilo i ranije – pre četiri godine celo prizemlje Doma Vojske – hol, foaje i svečana sala – kompletno je obnovljeno. Novca za uređenje četiri salona za sada nema ni na vidiku.\n- Vrata raskošnih salona otvaraju se jedino u Noći muzeja. Posebno je interesantan onaj što predstavlja ambijentalnu celinu u duborezu, tačnije salu za ručavanje sa eksponatima iz prve polovine 20. veka. U toku cele godine sve četiri salonske prostorije nisu dostupne javnosti, jer za sada nemamo kustosa. Pošto je prethodni otišao u penziju čekamo da se raspiše konkurs za prijem novog. Tada ćemo moći da razmatramo ideju o otvaranju salona – otkriva direktor "Odbrane".


Izgradnja nove Galenikine fabrike\nKroz misiju poboljšanja kvaliteta svih aspekata života, Galenika a.d. ima za primarni cilj da pomogne ljudima da se bolje osećaju i žive duži i zdraviji život, da stvori Srbiju zdravih ljudi. U skladu sa tom svojom vizijom uspešno je privela kraju višemesečne pregovore oko izgradnje nove fabrike - fabrike čvrstih farmaceutskih proizvoda. Investitor izgradnje je Galenika a.d. što znači da će izgradnju finansirati Galenika a.d. iz sopstvenih sredstava, a neto vrednost fabrike procenjena je na 46 miliona evra.\nIzvođač radova je IMA Italy, a rok za završetak radova je 23 meseca od dana potpisivanja Ugovora.\nPotpisivanje Ugovora obavljeno je u velikom svečanom salonu Galenike a.d. u petak, 21. Decembra 2007 godine i Ugovor su potpisali u ime Galenike a.d., Generalni direktor gospodin Aleksandar Pravdić, a u ime izvođača IMA Italy- Generalni direktor gospodin Andrea Malagoli. Konferenciji je prisustvovao i ministar trgovine i usluga, gospodin Predrag Bubalo.\nProjekat izgradnje fabrike čvrstih farmaceutskih preparata obuhvata izvođenje građevinskih i instalaterskih radova, nabavku i ugradnju tehnološke i ostale opreme, validaciju i puštanje u rad.\nIzgradnju fabrike odlikovaće uvođenje najnovih tehnologija i po završetku ova fabrika će biti ponosno uvršćena u red najmodernijih fabrika za proizvodnju ovih proizvoda u svetu.\nGeneralni direktor Galenike a.d. je pozdravio sve prisutne i istakao da ima posebno zadovoljstvo da danas obavi potpisivanje ovako važnog Ugovora nakon dugotrajnog procesa pregovaranja i finalizacije procesa. Takođe je naveo da realizacija Projekta izgradnje nove fabrike čvrstih farmaceutskih preparata podrazumeva preseljenje dela proizvodnje iz postojeće fabrike, kao i proširenje obima proizvodnje odnosno uvođenje novih preparata i da će nova fabrika biti izgrađena u skladu sa GMP i FDI standardima. Zatim, da je ukupna površina objekta je 9000m2 i da će kapacitet fabrike biti dve milijarde tableta i sto miliona kapsula na godišnjem nivou sa radom u dve smene, kao i to da će u novu fabriku biti ugrađena najmodernija tehnološka i ostala prateća oprema koja će ispunjavati najviše standarde koji važe sa farmaceutsku industriju. Gospodin Pravdić je naglasio da je ovo green field investicija koja se plasira kroz proizvodnju.\nGeneralni direktor "IMA"-e gospodin Andrea Malagoli zahvalio se na profesionalnoj sposobnosti prvenstveno Generalnom direktoru Galenike a.d. gospodinu Aleksandru Pravdiću i svima koji su učestvovali u u procesu pregovaranja i podvukao da je izuzetno ponosan na ovako veliki projekat sa Galenikom a.d. kao jednom od najuspešnijih farmaceutskih kompanija. Gospodin Malagoli izrazio je nadu da je ovo sledeći korak ka jačanju prijateljstva između Srbije i Italije.\nMinistar trgovine i usluga, gospodin Predrag Bubalo rekao je da ima izuzetno veliko zadovoljstvo da ispred Vlade Srbije i u svoje lično ime prisustvuje finalizaciji velike investicije kao što je izradnja nove Galenikine fabrike i istakao da ovakva investicija od značaja ne samo za Galeniku, već i za državnu Srbiju. Čestitao je Galenici što je tokom poslednjih godina i problema koji su je pratili uspela da sačuva udeo u tržištu i rekao da je siguran da će Galenika u narednom periodu sa pojačanim tehnološkim kapacitetom nove fabrike biti još više dobrodošao partner na inostarnom tržištu.


► Mekalisterov kabinet: Nismo primili Vesićevo pismo\nU kabinet šefa Spoljno političkog odbora i izvestioca za Srbiju Dejvida Mekalistera još nije stiglo pismo zamenika gradonačelnika Gorana Vesića koji je objavio da je pisao evropskom zvaničniku jer su mu pred kuću došli i pretili aktivisti lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa.\nVesić je na Fejsbuk naveo da je napisao Mekalisteru da je "milijarder" i opozicioni lider Dragan Đilas poslao "huligane da prete njegovoj porodici transparentima 'Ti si sledeći' i 'Vesiću završićeš dva metra pod zemljom' ispred zgrade u kojoj živi".\nZa dnevni list "Danas" izdanje od četvrtka su u kabinetu Mekalistera međutim rekli da pismo nisu dobili.\nVesić je u pismu naveo i da je upoznao Mekalistera sa 16 slučajeva direktnih pretnji Aleksandru Vučiću, Maji Gojković, Ani Brnabić, Biljani Popović Ivković, kao i drugim funkcionerima, odbornicima i pristalicama SNS i njihovim porodicama.\nDragan Đilas je za "Danas" rekao da "na njihove laži i uvrede neće odgovara i da se valja po blatu".\nMarko Bastać je takođe za "Danas" rekao da Vesić neistinama koje koristi za "domaću upotrebu zagađuje i evropsku javnost".\nBastać je rekao da Vesić iznosi neistine o političkom performansu koji je uključivao postavljanje polomljenih kocki sa Trga republike ispred predsedništa Srbije sa natpisom "Goran ti je lopov" i postavljanjem istih tih kocki u ulicu u kojoj Vesić ima stan i transparentom "Vesiću lopove", kao i konferenciju za novinare održanu na raskopanim ulicama.\n"U paničnom strahu od istine o besmislenim nestručnim i koruptivnim projektima kojima lično komaduje, Vesić izmišlja da mu je bilo ko od nas poručio da je sledeći ili da ide dva metra ispod zemlje", rekao je Bastać.\nOn je kazao i da će on tražiti sastanak od Kancelarije EU u Beogradu na kom će prezentovati dokaze o tome kako Vesić pokušava da obmane evropske parlamentarce.


Inicijativa “Kreni promeni” najavila je da će od 14.00 blokirati beogradski most “Gazela” u okviru protesta Savez ekološki organizacija Srbije zbog izglasanih izmena zakona o referndumu i eksproprijaciji.\nSavez je najavio da je planirana blokada saobraćaja na sat vremena u svim delovima Srbije.\nInicijativa je saopštila da će građani blokirati Varadinsku dugu, a u Kragujevcu prelaz kod Balkana: “U drugim gradovima će se građani samoorganizovati.”\nPokret Ekološki ustanak pozvao je građane na okupljanje u 13.00 ispred Palate pravde, odakle će zajedno krenuti u jednočasovnu blokadu Mostarske petlje.\nIz te inicijative su pozvali na mirnu blokadu i poručili su učesnicima da ne ulaze u konflikte sa policijom, a da u slučaju da ne bude mnogo ljudi – snimaju postupanje policije.\n“I pored dve peticije sa više od 300.000 potpisa, stavova vodećih pravnika, ogromnog protesta u Beogradu, Vlada je usvojila Zakon o referendumu i inicijativi i Zakon o eksproprijaciji”, navodi inicijativa Kreni Promeni u saopštenju.\nSavez ekomoških organizacija ranije je naveo da je “Skupština usvojila izmene Zakona o referendumu, a mi držimo svoju reč – zato blokada puteva!”.\nU međuvremenu su usvojene i izmene Zakona o eksproprijaciji, kojima je epsroprijacija svedena na hitan postupak, a može biti sprovedena i za strane investitore.\n“Zemljoradnici, zanatlije, časni oficiri, sveštenstvo, crkveni velikodostojnici, studenti, intelektualci – sada je čas da se oglasite i zajedno sa nama stanete na branik otadžbine i života u njoj”, naveli su oni.\n22/07/2021 | 13:16\nBMW Biznis liga – Živorad Ivanović, vlasnik štamparije „Zlatna knjiga” (VIDEO)...


Vremeplov (3. januar) – Kultura na DAR\nTreći januar je 3. dan godine pogregorijanskom kalendaru. Do kraja godine ima još 362 dana (363 u prestupnim).Na današnji dan dogodilo se:\nPočela sa radom Beogradska berza;\nRođen Dragutin Gostuški, kompozitor, muzikolog, istoričar umetnosti, estetičar i publicista (Beograd,03.01.1923. – Beograd, 21.09.1998). Dragutin Gostuški je diplomirao istoriju umetnosti na Filozofskom fakultetu, a kompoziciju i dirigovanje na Muzičkoj akademiji u Beogradu. Sa Temom „Umetnosti u evoluciji stilova” na Filozofskom fakultetu stekao je zvanje doktora estetike. Od 1953. godine do penzionisanja radio je na Muzikološkom institutu Srpske akademije nauka i umetnosti. U svojim muzičkim delima Gostuški nije usvajao izražajna sredstva ekstremno modernih pravaca, već je nastojao da savremeni izraz svojih kompozicija spoji sa elementima tradicije nacionalne muzike. Poznata je njegova simfonijska poema „Beograd”, „Concerto accelerato” za violinu i orkestar i balet „Remi”. Komponovao je i čitav niz klavirskih dela, horskih i solo-pesama. U svojim pisanim radovima Gostuški se pretežno služio komparativnim metodom analize estetičkih problema, svestrano i originalno osvetljavajući umetničke fenomene. Pisac komparativne istorije umetnosti „Vreme umetnosti”, zbirke eseja „Umetnost u nedostatku dokaza”, Gostuški je bio dugogodišnji kritičar NIN-a i „Politike”, poznat po oštrom peru;\nRođen Radoslav Graić, istoričar umetnosti, pevač i kompozitor, muzički urednik Televizije Beograd (Mrkonjić Grad, 03.01.1932);\nRođena Vesna Vulović, stjuardesa, jedina preživela pad aviona JAT-a 1972. godine (Beograd, 03.01.1950 – Beograd, 23.12.2016);\nPočelo emitovanje emisije „Čigra” Prvog programa Radio Beograda, urednik i voditelj Jovan Šuica;\nEmitovana prva emisija „Beogradska hronika” na Drugom programu Televizije Beograd;\nPredsednik SFRJ Josip Broz Tito primljen u Klinički centar u Ljubljani. Pošto operacija na krvnim sudovima nije uspela, 3. februara mu je amputirana noga;\nŠirom Srbije nastavljeni masovni građanski i studentski protesti, uprkos jakim policijskim snagama koje su 26. decembra 1996. počele da sprečavaju protestne šetnje. Protesti su počeli u novembru 1996. zbog falsifikovanja rezultata na lokalnim izborima na kojima je pobedila opoziciona koalicija „Zajedno”;\nUmro Čedomir Janić, osnivač, prvi kustos i prvi direktor Muzeja jugoslovenskog vazduhoplovstva u Beogradu (Kragujevac, 09.10.1934. – Beograd, 03.01.2013);\nUmro Božidar Stanišić Cikota, vaterpolista, reprezentativac (Podgorica, 21.10.1936. – Herceg Novi, 03.01.2014);\nTags: januar, na današnji dan, putujmo kroz istoriju, treći, vremeplov\nPrevious Vremeplov (2. januar)\nNext Vremeplov (4. januar)


FBiH: U protekla 72 sata registriran 21 slučaj COVID-19, nije bilo prijavljenih smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 72 sata registriran 21 slučaj COVID-19, nije bilo prijavljenih smrtnih ishoda\nObjavljeno: 23.05.2022 ; Ažurirano: 23.05.2022\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 72 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.401 uzorka, od čega je 21 pozitivan na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Zeničko-dobojskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Tuzlanskom, Posavskom, Kantonu 10 i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 1.266.642 uzorka, a COVID-19 je potvrđen kod 251.120 osoba.\nU protekla 72h, u Federaciji BiH nije bilo prijavljenih smrtnih ishoda.\nS današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 8.877.


Moguće raspisivanje nagrade za informacije o stradanju Dragičevića - Glas Srpske\nMoguće raspisivanje nagrade za informacije o stradanju Dragičevića\nSrna 21.08.2018 18:54\nBanjaluka - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da su republičke institucije spremne da raspišu novčanu nagradu za one koji dostave informacije o stradanju Davida Dragičevića, ukoliko bi to pomoglo da taj slučaj bude riješen. Dodik je rekao da nije donesena odluka o tome, ali da se o njoj razmišlja.\nNa pitanje novinara ko je ubio Davida Dragičevića, predsjednik Srpske je rekao da je to pitanje za tužilaštvo, a ne instituciju predsjednika, Vladu, pa ni policiju, iako je uključena u ovaj predmet.\n"Vidimo da mnogi žele da to povežu na taj način. Republika Srpska je učinila sve u skladu sa svojim kapacitetima, održana je sjednica Narodne skupštine", rekao je Dodik na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn je podsjetio da se i lično sastao sa porodicom Dragičević u namjeri da pomogne u rješavanju ovog slučaja.\nDodik je ponovio da odgovor na navedeno pitanje treba tražiti od tužioca, a ne od njega.\nUpitan da li njegova današnja konferencija za novinare ima veze sa juče objavljenom bazom podataka Centra za istraživačko novinarstvo o imovini političara, Dodik je rekao da imaju pravo da se raspituju o njegovoj imovini s obzirom na funkciju koju obavlja.\nOn je naveo da je prije ove funkcije bio bogatiji nego što je danas, te da je lako izvršiti uvid u imovinski karton.\n"Nikakva javna sredstava za vrijeme premijerskog i predsjedničkog mandata nisu korištena za bilo kakve porodične ili lične aktivnosti", poručio je Dodik.\nOn je dodao da su svi podaci o imovini navedeni u imovinskom kartonu koji je svaki političar dužan da potpiše prilikom kandidature.


OSM Televizija - Štand Srpske u Beogradu u znaku 150 godina prve srpske čitaonice u Banjaluci\nŠtand Srpske u Beogradu u znaku 150 godina prve srpske čitaonice u Banjaluci\nNa ovogodišnjem Sajmu knjiga u Beogradu, koji počinje u nedjelju, 21. oktobra, štand Republike Srpske biće u znaku 150 godina od otvaranja prve srpske čitaonice u Banjaluci, rekao je za Srnu direktor Predstavništva Srpske u Beogradu Mlađen Cicović.\n- To će se vidjeti i na štandu Republike Srpske, i na promocijama knjiga i monografije posvećene tom jubileju, a posebno na izložbi koju je Narodna i univerzitetska biblioteka Republike Srpske pripremila za ovogodišnji beogradski Sajam knjiga - rekao je Cicović i podsjetio da je banjalučka prva srpska čitaonica otvorena 1868. godine u Bogosloviji, prvoj srpskoj srednjoj školi u BiH.\nBeogradski sajam knjiga počinje 21. oktobra, a svečano otvaranje jubilarnog desetog nastupa Republike Srpske na 63. Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga biće u ponedjeljak, 22. oktobra, u 12.00 časova u svečanoj sali upravne sajamske zgrade.\nNa Sajam knjiga iz Srpske dolazi 52 izdavača koji će u sajamskim salama za promocije i na štandu Republike Srpske u 55 promotivnih programa predstaviti 111 izdanja - 98 knjiga, monografija i zbornika, 11 časopisa za književnost, nauku, kulturu i umjetnost, kao i dva kalendara Srpskog prosvjetno-kulturnog društva "Prosvjeta".\nUz prisustvo uglednih gostiju iz Srbije i Republike Srpske, ljubitelji knjige i prijatelji Srpske prisustvovaće svečanom otvaranju, kratkom umjetničkom programu i prvoj promociji, a poslije toga krenuti u zajednički obilazak Sajma i posjetu štandu Republike Srpske, koji je i ove godine u hali dva, nivo A.\nPredstavništvo Republike Srpske u Srbiji, uz podršku Ministarstva prosvjete i kulture Srpske, organizuje ove godine jubilarni, deseti nastup na Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga.\nCicović je rekao da je podrška ovog ministarstva bila značajna i u pripremi i u realizaciji svih dosadašnjih predstavljanja kulture, nauke i umjetnosti Republike Srpske na Sajmu knjiga.\nIzvjesnu pomoć u pripremama dali su i Udruženje izdavača i Narodna i univerzitetska biblioteka Republike Srpske, kao i svi izdavači i institucije koje imaju izdavačku djelatnost.\nCicović je istakao da je beogradski Sajam knjiga pravo mjesto i za kampanju "Čitajmo zajedno" koju Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske sprovodi u saradnji sa Zavodom za udžbenike iz Istočnog Sarajeva.\nKampanja "Čitajmo zajedno" biće posebno predstavljena u utorak, 23. oktobra, u 11.00 časova na štandu Zavoda za udžbenike, u hali jedan, Venac Milorada Pavića.\nTradicionalno priznanje Predstavništva Republike Srpske u Srbiji koje dodjeljuje izdavaču najtraženije knjige na štandu Republike Srpske biće uručeno 27. oktobra, u 11.30 časova, na štandu Srpske.\nKnjiževno veče pjesnika iz Srbije, Srpske, Crne Gore i rasijanja biće održano u četvrtak 25. oktobra, u 18.00 časova, na štandu Republike Srpske.\nAkademija nauka i umjetnosti Republike Srpske predstaviće drugi tom Enciklopedije Republike Srpske i pet drugih značajnih knjiga svojih članova, a još četiri će biti samo izložene.\nNarodna i univerzitetska biblioteka Republike Srpske predstaviće monografiju i tematski zbornik kojim se istorijski dokumenti o srpskoj čitaonici i njen put do savremene biblioteke kao značajne institucije kulture, nauke i umjetnosti Republike Srpske pokazuju kao relevantan svjedok vremena i razvoja društva.\nBiblioteka će predstaviti beogradskim čitaocima novo čitanje Petra Kočića, kao priče u stripu - "Stripovijetke Petra Kočića".\nBiće predstavljena nova knjiga Milana Ljepojevića "Referendum, odbrana Srpske", u izdanju banjalučkih "Nezavisnih novina".\nPosebno mjesto ima tema njegovanja i razvijanja kulture sjećanja na nevine žrtve rata i sve koji su pali u odbrani Srpske, među kojima su monografska studija "Republika Srpska u otadžbinsko-odbrambenom ratu" u izdanju Republičkog centra za istraživanje ratnih zločina i traženje nestalih lica, kao i knjiga "Bitka za Srebrenicu - rat za civilizaciju", autora Dušana Pavlovića.\nNa Sajmu će na engleskom, njemačkom i ruskom jeziku biti predstavljen projekat Mire Lolić Močević "Dušu nisu ubili", koji filmom i knjigom govori o stradanju Srba u 20. vijeku, u izdanju udruženja Srpsko-ruski most, dok će, kao i svake godine, biti prisutna i izdanja Spomen-područja Donja Gradina.\nMuzej Republike Srpske predstaviće knjigu o zmijanjskom vezu, koja je objavljena i na ruskom jeziku, te knjigu o vinu.\nPovodom 140 godina od Berlinskog kongresa, Muzej Republike Srpske predstaviće knjigu o ovom značajnom istorijskom događaju.\nMuzej savremene umjetnosti Republike Srpske predstaviće "Zbirku inostrane umjetnosti" i Monografiju jednog srpskog umjetnika.\nDruštvo članova Matice Srpske u Republici Srpskoj ove godine na Beogradski sajam dolazi sa pet knjiga iz oblasti srpske narodne književnosti u BiH, što će privući pažnju stručne javnosti, ali i drugih ljubitelja narodnog stvaralaštva.\nZahvaljujući tradicionalnom konkursu za književnu nagradu "Zlatna sova", kojom Zavod za udžbenike iz Istočnog Sarajeva nagrađuje pisce najboljih neobjavljenih romana, ove godine će se beogradskoj publici predstaviti tri nagrađena romana - "Vojnik ničije vojske" Ilije Gajice iz Beograda, "Rukavica" Slavice Erdeljanović-Curk iz Niša i "Kiša i mleko" Radisava Milića iz Smedereva.\nUdruženje književnika Republike Srpske na Sajmu će se predstaviti sa sedam knjiga - Antologijom pjesnika iz Republike Srpske objavljenom na poljskom jeziku, pet knjiga domaćih autora i jednim srpskim prevodom knjige poezije.\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo "Prosvjeta" na ovogodišnji Sajam izlazi kao čuvar narodne tradicije, te kao izdavač savremenih djela iz oblasti književnosti, književne periodike i kritike, kako Glavni odbor Pale, Istočno Sarajevo, tako i odbori u Bijeljini, Gacku, Foči, Vlasenici i Tuzli.\nBiće predstavljene i druge dvije umjetnosti - muzička, gdje će u izdanju Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjaluci biti predstavljena knjiga "Gudački kvarteti" Vlade S. Miloševića, najpoznatijeg srpskog kompozitora u BiH, kao i likovna umjetnost - u obliku Monografije srpskog slikara iz Firence, autora Mladena Karana u izdanju "Atlantika BB" iz Banjaluke.\nBiće predstavljene i knjige univerziteta u Istočnom Sarajevu i Banjaluci, kao što su Zbornik radova "Dvadeset godina Dejtonskog mirovnog sporazuma", u izdanju Pravnog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu, i knjiga Lorensa Armanda Frenča "Izgradnja modela restorativne društvene pravde u BiH", u izdanju Fakulteta bezbjednosnih nauka Univerziteta u Banjaluci.\nU okviru izložbi Beogradskog sajma, u hali dva, nivo C, od 21. do 27. oktobra Narodna i univerzitetska biblioteka Republike Srpske organizovaće dvije izložbe - "Na temeljima srpske čitaonice" i "Stripovijetke Petra Kočića".\nPredstavništvo Republike Srpske u Srbiji je i ove godine na Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga u dvostrukoj ulozi - kao inicijator i organizator reprezentativnog nastupa Srpske, te kao izdavač i suizdavač knjiga koje će biti predstavljene.\nJoš iz iste kategorije: « Obilježeno 126 godina od rođenja Ive Andrića Umro suosnivač Majkrosofta »


Zapad poziva Rusiju da zaustavi izbore u Donbasu - Sputnjik Srbija\nZapad poziva Rusiju da zaustavi izbore u Donbasu\n21:49 30.10.2018 (osveženo 22:05 30.10.2018) Preuzmite kraći link\nFrancuska, Holandija, Poljska, Švedska i Velika Britanija — članovi Saveta bezbednosti UN, kao i bivši i budući članovi saveta koji su im pridružili, Italija, Belgija i Nemačka, dali su izjavu da ne priznaju izbore u samoproglašenim republikama Donbasa zakazanih za 11. novembar i zamolili Rusiju da zaustavi ovaj proces.\n„Pozivamo međunarodnu zajednicu da se ujedini u borbi protiv ovih nelegalnih ’izbora‘… i pozivamo Rusiju da izvrši značajan uticaj na zaustavljanje takozvanih ’izbora‘“, izjavila je u ime svih ovih zemalja stalna predstavnica Velike Britanije Karen Pirs.\n„I dalje smo uvereni da je mirno rešenje sukoba moguće. Samo će nas napredak na diplomatskom frontu dovesti do toga da se legitimni i kredibilni izbori mogu održati na istoku Ukrajine u skladu sa Minskim sporazumima“, dodala je Pirsova.\nSavet bezbednosti UN nije dao mogućnost da na zasedanju o izborima u Donbasu govori predsednik CIK-a samoproglašene Luganske Narodne Republike, Eleni Kravčenko, glasajući protiv njenog stavljanja na dnevni red zasedanja.\nZa njeno učešće glasala je Rusija. Francuska, SAD, Švedska, Poljska, Holandija i Velika Britanija glasale su protiv, a ostale zemlje-učesnice zasedanja bile su uzdržane.\nZasedanje Saveta bezbednosti koje su tražile zemlje koje su glasale protiv učešća Kravčenkove, inicijalno je zatraženo da bude zatvoreno. Međutim, Rusija je, prema rečima stalnog predstavnika Vasilija Nebenzje, bila protiv takve inicijative i zatražila otvoreno ponašanje.\nNebenzja je naveo i da održavanje izbora u Donjeckoj i Luganskoj narodnoj republici ne narušava Minske sporazume o čemu redovno govore zapadne zemlje.\n„Što se tiče legitimnosti izbora, oni nemaju nikakve veze sa Minskim paketom mera u kojima se radi o opštinskim izborima, ljudi jednostavno moraju da žive i obezbeđuju funkcionisanje regiona u uslovima blokade od strane Kijeva“, istakao je Nebenzja.\nU utorak Savet bezbednosti UN razmatra na zasedanju pitanje izbora u narodnim republikama Donjeckoj i Luganskoj, koji bi trebalo da se održe 11. novembra.\nSavet bezbednosti UN, Donbas, Rusija


Od kongresnog turizma u Srbiji godišnji prihod do 30 miliona evra\nBeta 20. avgusta 2017. 10:00\n„Prošle godine u Srbiji je organizovano oko 60 medjunarodnih kongresa od kojih je devizni priliv bio 25 do 30 milona evra“, kazao je agenciji Beta Igor Kovačević iz Kongresnog biroa Turističke organizacije Srbije (TOS) i dodao da se u ovom trenutku očekuje potvrda za održavanje još 65 kongresa u Srbiji u naredne četiri godine.\nPrema njegovim rečima, sistematsko praćenje kongresnog turizma u Srbiji počelo je pre 10 godina, kada je u okviru TOS-a osnovan Kongresni biro.\n„U poslednjih 10 godina mi smo jedna od najbrže rastućih kongresnih destinacija u svetu. Pre 10 godina gotovo da nismo bili na medjunarodnim mapama organizatora kongresa i zauzimali smo 72 ili 73 mesto u svetu, a u poslednje tri-četiri godine zaredom smo u top 50 destinacija“, kazao je on.\nKako je objasnio Kovačević, kongresni turizam pomaže da hoteli u Srbiji prevazidju problem popunjenosti kapaciteta samo u letnjoj ili zimskoj sezoni i kroz smeštaj gostiju kongresa poboljšaju svoje poslovanje.\n„U poredjenju sa regionom Beograd je vodeća destinacija i u odnosu na Zagreb i u odnosu na Ljubljanu“, kazao je on i dodao da su u Srbiji kao kongresne destinacije traženi i Novi Sad, Kopaonik, Zlatibor, Palić, Stara planina, banje.\n„Od ukupnog broja stranih turista koji dodju u Beograd gotovo polovina su poslovni ljudi i posetioci kongresa. Tako se u Beogradu već u oktobru održava svetski kongres perinatalne medicine koji će u Srbiju dovesti oko 2.000 delegata. Direktan finansijski prihod biće oko dva miliona evra, u šta nije uračunata potrošnja u restoranima, na posete muzejima i druge aktivnosti“, rekao je Kovačević.\nPredsednik Udruženja hotelijera i restoratera Srbije „HORES“ Georgi Genov kazao je da „Srbija trenutno raspolaže sa oko 35.000 stolica u više od 500 sala hotela i specijalizovanih centara, koje mogu da se koriste za kongresni turizam“.\n„U poslednjih sedam godina u hotelske kapacitete u Srbiji uloženo je oko milijardu evra, a svi novokategorisani hoteli prilagodjeni su pre svega kongresnom turizmu“, rekao je Genov agenciji Beta.\n„Sava centar je taj okidač ako želimo rast kongresnog turizma, jer bi on doneo povećanje od gotovo 50 odsto“, kazao je Genov i dodao da to ne bi značilo korist samo za Beograd, već i čitavoj zemlji.\nKako je objasnio, nijedan skup koji se dešava u Beogradu ne prodje bez izleta van grada koji gostima predstavljaju kulturne, istorijske i gastronomske znamenitosti Srbije.\n„Investicija u obnovu Sava centra može brzo da se vrati i to u mnogo većem iznosu od uloženog“, rekao je Genov navodeći da su hotelijeri spremni za posetioce kongresa i da je sada na potezu država koja mora brzo da odluči šta će uraditi sa najvećim kongresnim prostorom u glavnom gradu.


Užice unapređuje sistem javne bezbednosti – ZoomUe\nUŽICE – Kako bi bio unapređen sistem javne bezbednosti i bezbednosti saobraćaja gradski većnici su danas doneli odluku o nabavci opreme za kontrolu bezbednosti saobraćaja, video nadzor i detekciju prekršaja. Ova oprema će biti postavljena na Zlatiborskom putu, zatim na raskrsnici kod Prve osnovne škole i na Trgu Svetog Save, ali i na drugim javnim površinama, saopšteno je iz gradske kuće.\nNa današnjoj sednici data je saglasnost i na cenovnik ulaznica za 23. Jugoslovenski pozorišni festival „Bez prevoda“ koji se održava početkom novembra. Cene kompleta karata se kreću od 5 000 do 10 500 dinara i po cenovniku predviđene su različite cene za promotivni period, period pretprodaje i period redovne prodaje.\nVećnici su doneli odluku da Gordana Urošević, koja je i do sada vršila dužnost načelnika Gradske uprave za poslove organa grada, opštu upravu i društvene delatnosti obavlja tu funkciju i u naredna tri meseca.\nNacionalno prvenstvo Srbije u odbojci na pesku sledećeg vikenda na Zlatiboru\nby branko · Published 7 јула, 2014\nPreko milion dinara za omladinske projekte\nby branko · Published 17 априла, 2015\nTornik ponovo radi\nby branko · Published 17 јануара, 2016\nNext story Dan srpsko-ruskog prijateljstva na Tari (VIDEO)\nPrevious story Proradio lift na plaži