Na današnji dan osnovan je Srpski auto-klub\n24 jul 2015 MK\nNa današnji dan 1922. godine u Beogradu je osnovan Srpski auto-klub(Srpski auto-klub). Prvi razgovori na tu temu počeli su jula prethodne godine, a za privremenog predsednika Odbora za pripremu osnivanja izabran je trgovac Radovan Savatić. Naredne godine 24. jula, održana je prva Skupština na kojoj su izabrani članovi Upravnog i Nadzornog odbora, blagajnik, dva potpredsednika i predsednik, za koga je postavljen dr Velizar Janković, čime je Srpski auto-klub bio konstituisan. Mada su u Zagrebu i Ljubljani slični klubovi već postojali, jedino je ovaj beogradski od ministarstva dobio dozvolu da izdaje isprave za odlazak automobila u inostranstvo. Da bi se pravno izjednačili, 1924. godine došlo je do ujedinjenja u Automobilski klub Kraljevine SHS, čiji su osnivački klubovi bila prethodno pomenuta tri. Mesto predsednika prihvatio je knez Pavle, mesto pokrovitelja kraljica Marija, a za tri potpredsednika su postavljeni raniji predsednici. Automobilski klub Kraljevine SHS primljen je 1926. godine u punopravno članstvo najviše svetske institucije za automobilizam, sa sedištem u Parizu. Klub se intenzivno zalagao kod ministarstava za smanjenje poreza i taksi za automobile i gorivo, za izgradnju puteva, benzinskih pumpi i ostalih pratećih objekata, tako da su stvari tridesetih godina krenule na bolje, a Prvi međunarodni sajam automobila održan je 1938. godine. Klub je više puta menjao prostorije, da bi 1934. godine kupio zgradu u Francuskoj 7, u kojoj se danas nalazi Klub književnika. Članovi su tamo mogli da provode i slobodno vreme u salonima uz druženje, igranje karata, bilijar, ili da ručaju, a održavani su i matinei i soarei, kao i balovi pod maskama. Klub je organizovao auto trke i izlete automobilima po zemlji i inostranstvu. Međutim, sa dolaskom Drugog svetskog rata na ove prostore i svim nevoljama koje je on sa sobom doneo, aprila 1941. godine beogradska sekcija kluba, pošto su se Hrvati prethodno izdvojili, i definitivno je prestala da postoji.\n1977. godine rođena je Olivera Jevtić, srpska atletičarka i evropska šampionka;\n2011. godine umro je Milan Delčić Delča, srpski muzičar i dramaturg.\nNa današnji dan ubijen je Karađorđe (Karađorđe)


Krvotok Evrope - Evropske integracije Srbije (12) - Nedeljnik Vreme\nRAZDALJINA OD BEOGRADA DO NIŠA ZA SAT I PO: Putnički vozovi u Nemačkoj\nZašto je Srbija izostavljena iz glavnih evropskih transportnih koridora\nJedno od pregovaračkih poglavlja sa kojima će Srbija svakako imati teškoća je poglavlje 21, koje se tiče transportnih mreža. Ovo poglavlje obuhvata kako transportne mreže (puteve, pruge, aerodrome, morski i rečni saobraćaj), tako i energetsku mrežu, gasnu i električnu. Međutim, kako su pitanja u vezi sa energetikom već obrađena u ranijem nastavku ovog feljtona, usredsredićemo se na saobraćaj.\nO tome koliko su saobraćajne veze važne za funkcionisanje Evropske unije jedva treba trošiti reči. Ne samo da se stanje na tom polju odražava na život gotovo svakog građanina, nego je direktno povezano sa četiri osnovne slobode (kretanja ljudi, robe, novca i usluga) koje čine osnovu EU. Zbog toga je povezivanje evropskih saobraćajnica u jedinstvenu celinu bilo prioritetno pitanje na kome se intenzivno radilo i pre nego što je EU poprimila sadašnji oblik, a revizije planova i pravila se rade konstantno. Međutim, zbog spleta istorijskih okolnosti, Srbija i najveći deo Zapadnog Balkana ostali su po strani.\nZAOBILAŽENJE BALKANA: Planovi za zajedničku evropsku transportnu mrežu (Trans European Network, skr. TEN T) počeli su da se prave još osamdesetih godina prošlog veka, u vreme Evropske ekonomske zajednice, a smernice su zvanično usvojene 1996. Tada je definisano devet glavnih koridora čija je izgradnja još u toku i planirano da se jezgro TEN T završi do 2030. godine, a dodatni infrastrukturni projekti tek 2050. Međutim, kako je tokom planiranja Jugoslavija bila razorena ratom, to područje je tada jednostavno zaobiđeno. Naknadne revizije su kao prioritet imale povezivanje novih članica EU sa ostatkom Unije, najpre teritorije bivše Istočne Nemačke, a zatim baltičkih država i nekadašnjih članica Varšavskog pakta koje su u EU primljene tokom "velikog praska" 2007. Poslednja revizija urađena je u septembru 2014, ali Zapadni Balkan je i tom prilikom zaobiđen.\nOd devet koridora koji čine jezgro TEN T (Skandinavsko-mediteranski, Severnomorsko-baltički, Severnomorsko-mediteranski, Baltičko-jadranski, Rajnsko-alpski, Rajnsko-dunavski, Mediteranski, Atlantski i Orijentalno-istočnomediteranski) za Srbiju je najvažniji ovaj poslednji, jer najkraći put od Bliskog istoka do Zapadne Evrope vodi preko teritorije bivše Jugoslavije. Međutim, ovaj koridor prema planovima ide od Grčke i Bugarske preko Rumunije i Mađarske, a zatim Austrije i Italije sve do Hamburga u severnoj Nemačkoj, tako da se Srbija, ali i Hrvatska, našla izvan mreže. U Briselu su uočili ovaj problem i pokušavaju da ga premoste razvojem regionalne mreže, sa naročitim naglaskom na stari Koridor 10, koji prolazi kroz Grčku, Makedoniju, Srbiju, Hrvatsku i Sloveniju, a završava se u austrijskom Gracu.\nVIA MILITARIS: Koridor 10 je zaista prastar, jer je postojao još u vreme Rimskog carstva, sa svrhom da povezuje rimske garnizone od Grčke do sadašnje Austrije, zbog čega je nazvan via militaris – vojni put. Moderan auto-put Niš–Beograd–Zagreb duž koridora 10 izgrađen je još u vreme SFRJ, ali su delovi prema bugarskoj i makedonskoj granici ostali nedovršeni. Trenutno su u toku intenzivni radovi na deonici Caričina Dolina – Vladičin Han, što predstavlja izazov zbog izuzetno teškog terena. Na toj deonici, dugačkoj svega sedam kilometara, neophodno je probiti nekoliko tunela, uključujući gotovo dva kilometra dug tunel "Manojlo", koji je ovih dana trebalo da bude završen, ali se ispostavilo da je zbog viška betona krov tunela za oko 30 santimetara niži nego što je neophodno. Ovo je izazvalo popriličnu kontroverzu, ali je premijer Aleksandar Vučić najavio da će svi radovi biti okončani krajem sledeće godine. Inače, izgradnja ove deonice koštala je vrtoglavih 81 milion evra, odnosno više od deset miliona po kilometru, a sredstva su, osim od države, obezbeđena i preko Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Evropske investicione banke (EIB) i Svetske banke.\nDo kraja 2017. Trebalo bi da se završi i ostatak koridora 10, što uključuje ogranke prema Grčkoj, Bugarskoj i Makedoniji. Vredno rade i u Bugarskoj, gde bi novi auto-put Kalotina uskoro trebalo da zameni stari put Sofija-Dimitrovgrad, a ceo koridor će biti dovršen izgradnjom zaobilaznice oko bugarske prestonice.\nVOZOVI PUTUJU: Kada stari via militaris bude modernizovan i kompletiran, on će konačno povezati Zapadni Balkan sa EU. Auto-putevi su, međutim, samo jedna komponenta ovog koridora, dok na železničkoj komponenti ima još mnogo posla, ne samo u Srbiji nego i u susednim zemljama.\nSrbija još nije otvorila ovo važno pregovaračko poglavlje, ali su bilateralni i eksplanatorni skrininzi uspešno okončani u februaru 2015. U izveštaju Evropske komisije iz prošle godine se navodi da Srbija aktivno učestvuje u Opservatoriji transporta u Jugoistočnoj Evropi (SEETO), koja prati razvoj regionalne saobraćajne mreže u regionu, sa ciljem da je uveže u TEN T. Strateški okvir za razvoj infrastrukture na ovom polju urađen je 2009, i obuhvata sve komponente – drumsku, železničku i rečnu – a definisan je kao nacionalni projekat od naročitog značaja.\nKako je Srbija u vreme SFRJ već imala relativno dobru saobraćajnu mrežu, koja je tokom ratova i sankcija oštećena ili zapuštena, plan ne predviđa izgradnju potpuno novih saobraćajnica, nego modernizaciju postojećih, uz proširenje kapaciteta.\nŽeleznička mreža je u naročito teškom stanju jer su šine dotrajale, a na mnogim deonicama treba postaviti još jedan kolosek. Primera radi, vozovi između Beograda i Niša danas saobraćaju sporije nego pre Drugog svetskog rata.\nSa druge strane, situacija će biti znatno poboljšana nakon završetka brze pruge Beograd–Budimpešta, koja se gradi zahvaljujući kineskim investitorima, a deonica do Novog Sada bi trebalo da proradi već za dve godine. Evropska komisija, međutim, upozorava da ta pruga mora da bude u skladu sa evropskim standardima o interoperabilnosti (što se odnosi na parametre kao što su predviđena brzina, nosivost i elektrifikacija).\nNa kraju, treba reći i to da su u EU procenili da Srbija nema finansijskih kapaciteta da svoju transportnu mrežu potpuno dovede u sklad sa evropskim standardima do pristupanja Uniji, tako da će tokom pregovora verovatno doći do odlaganja ispunjenja nekih kriterijuma. Uostalom, u 2030. godini, do kada jezgro TEN T treba da bude gotovo, Srbija bi trebalo da je već uveliko članica.\nZAPADNI BALKAN, SIVA ZONA: Transevropska transportna mreža\nEvropske integracije Srbije (11)


Kosovski ministar: Registracija Trepče A.D. za dva dana | N1 Srbija\nKosovski ministar: Registracija Trepče A.D. za dva dana\n26.02.2019. |21.29 >21.35 |\nKosovski ministar za ekonomski razvoj Valjdrin Luka najavio je da će registracija kombinata Trepča A.D. biti završena u naredna dva dana.\nFunkcionalizacija javnog preduzeća Trepča A.D. bila je jedna od tema današnjeg sastanka Vlade Kosova, a iz Ministarstva ekonomskog razvoja najavljuju da će preduzeće biti registrovano do kraja ovog meseca, prenosi Kossev.\nKako se navodi u saopštenju, Ministarstvo ekonomskog razvoja je izvestilo preostale članove kabineta o trenutnom preseku situacije kada je formiranje preduzeća Trepča A.D. u pitanju.\nIz ovog ministarstva navode da preostaju još četiri izazova, ali da su oni u završnoj fazi – formalna registracija preduzeća, kompletiranje Nadzornog odbora predvođenim Zakonom o Trepči A.D, izbor i imenovanje Upravnog odbora i početak ulaganja, što je takođe predviđeno Zakonom o Trepči A.D.\nPo završetku sastanka vlade, ministar za ekonomski razvoj, Valjdrin Luka najavio je da će registracija ovog kombinata biti završena u naredna dva dana.\n"Vlada je formirala Odbor Trepče. Mi smo predali Nacrt Statuta Komisiji za privredni razvoj. Mi smo naveli sva pitanja o upisu preduzeća koja će biti obavljena u februaru. Registracija Trepče otvara put za razvoj ovog preduzeća", rekao je Luka, javila je KSP.\nInače, ovom sastanku vlade prisustvovala je i novoimenovana ministarka poljoprivrede, Danijela Živić kojoj je na početku sastanka kosovski premijer, Ramuš Haradinaj, poželeo dobrodošlicu i uspešan rad.\nNakon što je u maju prošle godine kosovska vlada usvojila predlog statuta "Trepče", kojim ovaj nekadašnji jugoslovenski kombinat treba da postane akcionarsko društvo, isti dokument je nedavno usvojila i kosovska skupština čime je "potvrđeno 100-procentno vlasništvo Republike Kosovo u najvećem metalurškom kombinatu na Kosovu, koji će sada biti 100% akcionarsko društvo Kosova", izvestila je početkom meseca prištinska Koha.\nTrepča A.D. Kosovo trepča kombinat trepča\nVucixu izgubio si i Trepcu\nKosovo i Metohija... Samozvani ministar.\nBrnabić: Budžet je razvojni, doprineće većem životnom standardu 12:02 h\nŠaranović: Nećemo da selimo "Kraš" u Srbiju 11:29 h


Miha: "Rano je za omladince..." - Sportske.net\nMiha: "Rano je za omladince..."\n"Orlići" uzor za seniore, stigli do trona timskim a ne individualnim kvalitetima. Ipak, za njih još nema mesta u "A" selekciji, izuzev naravno Mitrovića.\nSelektor srpskih fudbalera Siniša Mihajlović rekao je danas da su omladinski reprezentativci pokazali kako treba da igra A nacionalni tim, ali da je još rano da neko od njih bude priključen njegovoj ekipi.\n"Niko od nas nije očekivao da će omladinska reprezentacija osvojiti Evropsko prvenstvo, ali posebno meni, kao i svima u Srbiji, mnogo je drago zbog toga što su to uradili. To je veliki uspeh, istorijski dogadjaj, i zbog toga su svi zadovoljni jer to mnogo znači za naš fudbal i zemlju", rekao je Mihajlović agenciji Beta.\nReprezentacija Srbije za igrače do 19 godina trijumfovala je prošlog četvrtka na Evropskom prvenstvu u Litvaniji i tako napravila veliko iznenadjenje. Srbija je u finalu pobedila Francusku sa 1:0.\n"Oni su takmičenje osvojili na grupu, ne na individualni kvalitet. Tako treba da igra i A reprezentacija", istakao je Mihajlović.\nOn je ocenio da je uspeh u Litvaniji postignut, iako ekipa nije bila najjača na prvenstvu, već je kolektivom nadoknadila nedostatak individualnog kvaliteta.\n"Ima tu dobrih igrača, ali ono što A reprezentaciji treba da služi za primer jeste to što je uspeh postignut, iako nema individualnog kvaliteta, već je prisutan jak kolektiv. Ova reprezentacija je najbolji primer, jer nije bila najbolja, bila je možda peta ili šesta, ali je kolektivom uspela da smanji razliku i osvoji prvenstvo", kazao je Mihajlović.\nSelektor "orlova" je rekao da bi omladinski reprezentativci mogli da se priključe nacionalnom timu tek za dve godine, ako nastave s dobrim igrama.\n"U A reprezentaciji je samo Aleksandar Mitrović, a ostali, ako budu nastavili da igraju dobro i standardno u svojim klubovima, onda bi za dve godine mogli da dodju do nacionalnog tima. Ali, to opet zavisi i od toga ko će biti selektor tada", rekao je Mihajlović.\nMihajlović je naveo da su mu se u omladinskoj reprezentaciji, pored Mitrovića, posebno svideli Petar Golubović, Andrija Luković, golman Predrag Rajković i kapiten Marko Pavlovski.


Da li mali akcionari imaju koristi od prodaje Komercijalne banke? – Bankar.me\nNovember 22, 2019 BANKE, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrema Zakonu o preuzimanju Republike Srbije, budući vlasnik ne mora da ponudi istu cijenu i državi i manjinskim akcionarima.\nPrivatizacija Komercijalne banke ulazi u završnicu, a Siniša Mali, ministar finansija, najavio je da očekuje da do 2. decembra stignu četiri obavezujuće ponude. Pretpostavlja se da je riječ o ponudama slovenačke NLB banke, Rajfajzena, AIK banke Miodraga Kostića, a nepoznato je ko je četvrti, jer je Direktna banka odustala.\nPrije dva dana ova banka je na berzi bila dobitnik zabilježivši skok vrijednosti akcija od 7,9 odsto.\nNenad Gujaničić, broker kuće „Momentum sekjuritiz”, kaže da je vrijednost akcija Komercijalne banke u ovoj godini porasla 50 procenata u očekivanju privatizacije. Trenutno se njima trguje po cijeni od 3.300 dinara, što je oko 77 procenata knjigovodstvene vrijednosti banke. Knjigovodstvena vrijednost akcije na kraju septembra bila je 4.288 dinara, što znači da banka knjigovodstveno vredi oko 613 miliona eura.\n“Ipak, trgovanje akcijama Komercijalne banke nije toliko dinamično i u njemu ne učestvuje veliki broj investitora, koliko bi moglo da se očekuje za jednu kompaniju koja se nalazi pred prodajom, prije svega zbog toga što novi većinski vlasnik, prema domaćem zakonu o preuzimanju, nema obavezu da istovetnu cijenu ponudi i manjinskim akcionarima”, kaže Gujaničić a prenosi Politika.\nDodaje da je ovakva svojevrsna diskriminacija manjinskih akcionara već viđena na primjeru Čačanske banke, koju je kupila turska Halk banka. Turci su preuzeli akcije države i međunarodnih finansijskih institucija, ali nije uslijedila ponuda za preuzimanje za manjinske akcionare. Halk je preuzeo Čačansku u junu 2015. godine, da bi krajnja konsolidacija vlasništva uslijedila tek u septembru 2017. godine, kada su i manjinski akcionari mogli da prodaju akcije u ponudi za preuzimanje.\n“Komercijalna banka poznata je po niskom nivou akcionarske kulture, iako se kompanija nalazi na listingu Beogradske berze, i predstavlja retku kompaniju sa Beogradske berze koja akcionarima duguje dividende još od 2015. godine”, kaže ovaj broker.\nInače, ovaj berzanski stručnjak više puta je upozoravao na obespravljenost malih akcionara, što je dovelo do toga da je naša berza zamrla, bez nade u oporavak. Navodi da je rangiranje kompanija prema kvalitetu korporativnog upravljanja pokazalo da među najboljim firmama koje se nalaze na listingu Beogradske berze često ne postoji zadovoljavajući odnos prema akcionarima i investitorima, prenosi Bankar.rs.\n“Na jednoj od skupština akcionara protokol ne dozvoljava da se postavi pitanje, ima kompanija koje akcionarima već četiri godine nisu isplatile dividende, kao i kompanija čiji većinski vlasnik godinama pokušava da konsoliduje vlasništvo izbegavajući davanje ponude za preuzimanje, ali i kompanija koje su promenile svoju djelatnost, međutim skupština akcionara nije imala uvid u ugovor o koncesiji da vidi zašto se to desilo”, navodi on.\nPrevious Zakon i zabrani pušenja ugostitelje do sada koštao 34.000 eura\nSljedeći Država traži dio opreme Vektre Jakić


Luka Adžić nije bio zadovoljan statusom u Zvezdi, ima li pomaka u Anderlehtu? - Sportske.net\nLuka Adžić nije bio zadovoljan statusom u Zvezdi, ima li pomaka u Anderlehtu?\nAnderleht je sjajno ušao u novu sezonu, ređa pobede u belgijskoj ligi, ali...\nPoluvreme - Zvezda vodi, da li je on Milojevićevo novo oružje za Trnavu?Zvezda sa ''B'' timom protiv Spartaka, nema NIJEDNOG startera iz meča sa Slovacima!Najavljeni TV prenosi! Gde ćemo ovog puta gledati Zvezdu i Partizan i šta je sa Spartakom?Kafu se pohvalio prelaskom u Zvezdu, među prvima čestitao igrač Barse!Posledice Zvezdine kazne - milioni su u pitanju...\nTreće kolo belgijske Župiler lige, treća pobeda Anderlehta koji je zaseo na čelo tabele.\nVečeras je tim iz Brisela kao gost savladao ekipu Šarlroa rezultatom 2:1, i to posle preokreta.\nDomaći su poveli golom Rezaija u 41. minutu, ali je u poslednjim trenucima prvog poluvremena Dimata iz jedanaesterca doneo izjednačenje Anderlehtu.\nZa potpuni preokret pobrinuo se Santini, koji je u 64. minutu postavio konačan rezultat.\nOno što, međutim, ''bode oči'', to je da ni ovoga puta u konkurenciji za sastav Anderlehta nije bilo mladog srpskog ofanzivnog veziste Luke Adžića, koji je ovog leta stigao u njihove redove iz Crvene zvezde.\nPodsetimo, 20-godišnji Adžić nije bio zadovoljan minutažom koju je imao prošle sezone u Zvezdi, a s obzirom da nije bilo jasnih nagoveštaja da će se po tom pitanju nešto bitnije promeniti, odlučio je da promeni sredinu i prihvati ponudu Anderlehta koji je poznat kao klub koji daje šansu mladim igračima.\nAli, Adžić će i dalje morati da se za tu šansu bori. U prva tri kola mu to nije uspelo...


U cilju pomoći potresom stradalom stanovništvu Banije, Srpsko narodno vijeće pokrenulo je humanitarnu akciju “Banija je naša kuća” koja je trajala od 11. 8. 2021. do 8. 11. 2021., odnosno 90 dana predviđenih po Zakonu o humanitarnoj pomoći.\nHumanitarna pomoć široj zajednici na području Sisačko-moslavačke županije u saniranju šteta nastalih zbog potresa koji su se dogodili na tom području prikupljala se pozivima prema pravnim i fizičkim osobama, putem objava na društvenim mrežama, web-stranici i u medijima, slanjem elektroničke pošte, terenskim prikupljanjem humanitarne pomoći te organizacijom drugih aktivnosti.\nSrpsko narodno vijeće otvorilo je multivalutni račun na koji su se primale uplate za humanitarnu pomoć za nabavku svega što je u ovom trenutku neophodno stanovnicima Banije pogođenima potresom, a akcija je ponovno pokrenuta prvenstveno jer se u narednim mjesecima stanovništvo mora pripremiti za zimu.\nTokom prve akcije SNV-a “Banija je naša kuća” koja je trajala od 30. decembra 2020. do 29. marta 2021. godine, preko namjenskog računa primljeno je ukupno 2.142.689 kuna. Financijska sredstva uplatili su građani, pravne osobe i srpske institucije. SNV je prenamijenio 400.000 kuna za stradale u potresu, dok je najveći broj novčanih donacija pristigao od pravnih osoba.\nPreko humanitarne akcije “Banija je naša kuća” primljene su i materijalne donacije u vrijednosti od 4,7 miliona kuna. Osigurano je 125 kontejnera za privremeni smještaj porodica, od kojih je 86 donirao SPC, odnosno Mitropolija zagrebačko-ljubljanska, a 25 ambasada Srbije. Većinu doniranog građevinskog materijala u vrijednosti od 376.500 kuna osigurao je Fond za izbegla, raseljena lica i saradnju sa Srbima u regionu iz Novog Sada. Cjeokupni izvještaj prve humanitarne akcije SNV-a možete pronaći ovdje.\nSNV-ova “Banija je naša kuća” u Luščanima pored Petrinje 30. 12. 2021.\nU četvrtak 30. prosinca 2021., u Luščanima pored Petrinje, Srpsko narodno vijeće će dostaviti u još jednoj humanitarnoj akciji građevinski materijal trima obiteljima koje se još uvijek teško nose s …\nU cilju nastavka pomoći potresom stradalom stanovništvu Banije, Srpsko narodno vijeće pokrenulo je drugi dio humanitarne akcije “Banija je naša kuća” koja traje od 11. 8. 2021. do 8. 11. …


Svetske berze čeka šokantno leto\nM. D.\t 19. maja 2016. 15:09\nMenadžeri globalnih investicionih fondova predviđaju “šokantno leto” na finansijskim tržištima, budući da nemaju nikakvog poverenja u najnoviji oporavak na svetskim berzama i da se sve više plaše posledica potencijalnog izlaska Britanije iz EU (Bregzita), piše britanski list Telegraf.\nInvestitori su već izgubili poverenje u ovogodišnji ekonomski oporavak kineske privrede i beže od britanskih berzanskih indeksa kao od “kuge”, u strahu od finansijskog sloma ukoliko Britanija izađe iz EU, prema istraživanju američke “Benk ov Amerika Meril Linč”.\nOko 27 odsto menadžera je, prema rezultatima mesečne ankete banke, mišljenja da je Bregzit trenutno najveći rizik za globalnu ekonomiju. Time je pitanje Bregzita prestiglo dosadašnje neuralgične tačke, poput devalvacije kineskog juana ili talasa bankrota prezaduženih kineskih kompanija.\nIznenađenje je i da je problem neefikasnosti monetarnih podsticaja centralnih banaka, koji već dugo muči ekonomske analitičare, pao na treće mesto.\nIrska: Da pregovori o Bregzitu ne ostave negativne posledice\nDW: Britanija – mazohistički flert sa katastrofom\n“Dok većina od 71 odsto investitora smatra da je Bregzit malo verovatan ili da uopšte nije verovatan, velik pad vrednosti britanskih indeksa sugeriše da se investitori spremaju za najgore”, ističe se u analizi BofA.\nPrema ocenama glavnog investicionog stratega banke Majkla Hartneta, prolećni uspon na globalnim finansijskim tržištima je iscrpljen, zbog čega je upozorio investitore da ih u narednim mesecima očekuje kolebljivost berze.


KORONA NE POSUSTAJE: Klinička slika mnogo teža u ovom talasu : Nadlanu.com\nObjavljeno 4. sep 2021. / 10:00:15\nDirektor Kliničkog centra Srbije Milika Ašanin izjavio je danas da ovaj talas epidemije koronavirusa ima posebne karakteristike, da je uglavnom reč o pacijentima koji nisu vakcinisani i da je klinička slika pacijenata mnogo teža nego u prethonom talasu.\nAšanin je, gostujući u Dnevniku RTS-a, rekao da je epidemijska situacija u Srbiji teška i da ima tendenciju pogoršavanja, na šta ukazuju brojevi u kovid ambulantama i kovid bolnicama, prenosi Tanjug.\n- Situacija se dramatično promenila i u ambulantama i u bolnicama u odnosu na jul - u proseku smo imali oko 60 pregleda u prijemnim ambulantama na Infektivnoj klinici, a sada oko 190. Primano je 8 do 10 pacijenata u toku dana, a sada primamo svakog trećeg - rekao je Ašanin.\nNaveo je da su kapaciteti Infektivne klinike popunjeni 95 odsto, u Batajnici je popunjeno dve trećine kapaciteta - 594 hospitalizovana pacijenta, od čega 79 u jedinici intenzivnog lečenja, 54 na respiratorima, a u toku prethodnog dana bilo je 60 prijema.\nAšanin je naveo da ovaj talas ima ima posebne karakteristike jer je reč uglavnom o pacijentima koji su nevakcinisani.\n- Želim da kažem o jednoj kategoriji pacijenata - ispod 50 godina koji nisu vakcinisani, to su pacijenti koji imaju problem sa shvatanjem neophodnosti vakcinacije, uglavnom se sami leče ili su u privatnim odrinacijama i pojavljuju se između petog i desetog dana u pogoršanju bolesti - imaju teške kliničke slike, bolest je uznapredovala i oni su veliki problem - istakao je Ašanin.\nNaveo je da je u ovom momentu više od 50 odsto takvih pacijenata hospitalizovano.\nAšanin je ukazao da bi zdravstveni radnici trebalo da imaju najveću svest o potrebi vakcinacije i naveo da je prosek oko 50 odsto u Srbiji, kao i u opštoj populaciji.\nbroj zaraženihklinička slikakoronakoronaviruskovidkovid pacijentiKovid-19Milika Ašaninnovi talas koronavirusapacijentivakcinavakcinacija


Četiri glavne poruke samita lidera BRIKS-a - Sputnjik Srbija\n14:48 23 Septembar 2020\nUdarna vest: Papir koji je srušio Mila sa vlasti /foto/\n© REUTERS / /Mike Hutchings © REUTERS / Mike Hutchings\n16:57 26.07.2018 (osveženo 17:07 26.07.2018) Preuzmite kraći link\nLideri BRIKS-a danas su nakon samita u Johanesburgu usvojili deklaraciju kojom su potvrdili svoju posvećenost principima demokratije, uzajamnog poštovanja, suverene jednakosti, kao i trajne i sveobuhvatne saradnje.\n„Ponovo potvrđujemo našu posvećenost principima uzajamnog poštovanja, suverene jednakosti, demokratije, sveobuhvatne i trajne saradnje“, govori se u izjavi lidera.\nOni su takođe potpisali deklaraciju kojom se podržava otvoren i inkluzivan multilateralni trgovinski sistem kako je predvidela Svetska trgovinska organizacija na samitu u Južnoafričkoj Republici.\nBrazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika su na trodnevnom samitu pronašle kolektivni glas koji zagovara globalnu trgovinu i obećale da će se boriti protiv unilateralizma i protekcionizma nakon carinskih pretnji američkog predsednika Donalda Trampa.\n„Shvatamo da se multilateralni trgovinski sistem suočava sa neviđenim izazovima. Naglašavamo važnost otvorene svetske ekonomije“, ističe se u deklaraciji koju je potpisalo pet lidera.\nSi Đinping: Svet se suočava sa izborom između saradnje ili sukoba\nDokument su potpisali predsednik Rusije Vladimir Putin, kineski predsjednik Si Đinping, premijer Indije Narendra Modi, brazilski predsednik Mišel Temer i domaćin jubilarnog samita, lider Južnoafričke Republike Siril Ramafoza.\nNekoliko memoranduma o razumevanju takođe je potpisano na samitu pre donošenja deklaracije. Među njima su memorandumi o životnoj sredini, regionalnom vazdušnom partnerstvu i sporazumu između Brazila i Nove razvojne banke o osnivanju nove federalne kancelarije u Brazilu.\nSamit zemalja BRIKS-a održava se u Johanesburgu i trajaće do 27. jula.\nDeklaracija, BRIKS, Južnoafrička Republika, Brazil, Kina\n14:41 Ruski lek "Areplivir" obnavlja pluća posle kovida 19


Utvrđen Prijedlog budžeta FBiH za 2022. godinu, iznosi više od 5,5 milijardi KM\nSva tri danas utvrđena prijedloga upućena su Parlamentu FBiH na usvajanje po hitnom postupku\nVlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici u Sarajevu, utvrdila i Parlamentu FBiH uputila Prijedlog budžeta Federacije BiH za 2022. godinu u iznosu od 5.535.108.213 KM i veći je za 53,8 milona KM u odnosu na 2021. godinu.\nStrukturu predloženog Budžeta za 2022. godinu karakterizira rast poreznih prihoda, posebno iz doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje, te od neizravnih poreza. Na drugoj strani, planiran je porast iznosa kapitalnih transfera i izdataka za nabavku stalnih sredstava. Povoljna situacija s revidiranim projekcijama prihoda, kao i manje planirani izdaci, pogodovali su značajnom smanjenju planiranih primitaka u odnosu na prethodnu fiskalnu godinu.\nDakle, ukupni prihodi od poreza projicirani u Budžetu za 2022. godinu iznose 3.947,6 miliona KM i u odnosu na prethodnu godinu veći su za 441,5 miliona KM ili 13 posto. Posebno se to odnosi na prihode koji se prikupljaju iz doprinosa za MIO, koji su planirani u iznosu od 2.219 miliona KM, te prihode od neizravnih poreza s jedinstvenog računa od 1.661,6 miliona KM.\nPrimici od finansijske imovine i zaduživanja planirani su u ukupnom iznosu od 920 miliona KM. Na strani rashoda i izdataka su izdaci za materijal, sitni inventar i usluge povećani za 41,5 miliona KM u odnosu na 2021. godinu, a u okviru ovoga se najznačajnije povećanje od 30 miliona KM odnosi na nabavku cjepiva protiv COVID-19.\nTekući transferi i drugi tekući rashodi su za 2022. planirani u iznosu od 3.695,1 miliona KM i veći su za jedan posto u odnosu na 2021. godinu. Pojedinačnim pregledom ekonomskih kodova tekućih transfera drugim razinama vlasti i fondovima na razdjelu Federalnog ministarstva kulture i sporta ističu se transferi za kinematografiju, za sport od značaja za FBiH i transfer Fondaciji za bibliotetičku djelatnost, koji su planirani u ukupnom iznosu od 7,2 miliona KM. Također, na razdjelu Federalnog ministarstva obrazovanja i znanosti planiran je novi transfer za završetak izgradnje zgrade Srednjoškolskog centra u Travniku od pet miliona KM.\nU okviru tekućih transfera pojedincima na transferima Federalnog ministarstva rada i socijalne politike – Tekući transferi pojedincima – Zakon o podršci o obitelji s djecom u Federaciji BiH planiran je u iznosu od 32,5 milijuna KM za isplatu dječijeg doplatka iz federalnog budžeta.\nTransfer Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica je povećan za šest miliona KM, od čega je, u okviru kapitalnog transfera za sufinanciranje projekata u regiji Srebrenica, planirana i posebna stavka od 1.000.000 KM za financiranje Memorijalnog centra Srebrenica. Pored navedenog, na razdjelu Federalnog zavoda MIO planirano je povećanje sredstava na transferu za isplatu mirovina u iznosu od 102,3 miliona KM u odnosu na prethodnu godinu. Nastavljena je praksa podrške kroz subvencije javnim poduzećima kao što su Željeznice FBiH, aerodromi, te za uvezivanje radnog staža, kao i prema Elektroprivredi BiH po osnovu subvencija troškova električne energije.\nPored izravnih subvencija privatnim poduzećima i poduzetnicima, podsticaja za poljoprivredu i veterinarstvo čija je dodjela planirana kroz programe utroška sredstava, one su planirane i za uvezivanje radnog staža, te regresiranje kamata – Garantni fond. Planiranjem sredstava za nabavku robnih rezervi u ukupnom iznosu od 20 miliona KM, Vlada ima namjeru da, u slučajevima potrebe, intervenira kroz set mjera kojima bi se stabilizirao eventualni rast cijena osnovnih životnih namirnica te sufinancirala proljetna sjetva pšenice i izvršio otkup jesenje žetve u FBiH.\nU dijelu kapitalnih transfera, koji su u Budžetu Federacije BiH za 2022. godinu planirani u ukupnom iznosu od 300 miliona KM, što je povećanje od 32 posto u odnosu na 2021. godinu, najveće povećanje se odnosi na kapitalne transfere javnim poduzećima. Najznačajniji transferi su za izgradnju autocesta i brzih cesta 229,3 miliona KM (83 posto više u odnosu na 2021. godinu), za sufinanciranje izgradnje željezničke infrastrukture pet milijuna KM, za unaprjeđenje zračnog prometa Federacije BiH šest milijuna KM, te 19,7 miliona KM za JP Aerodrom Bihać.\nIzdaci za kamate planirani su u iznosu od 105,0 miliona KM, što je za 18,4 miliona KM manje u odnosu na sredstva planirana u 2021. godini. Na današnjoj sjednici Vlada je utvrdila i Prijedlog zakona o izvršavanju Budžeta FBiH za 2022. godinu, kojim su utvrđeni prioriteti, među kojima se ističu servisiranje unutarnjeg i vanjskog duga, isplata penzija, transfer za braniteljske invalidnine, druga braniteljska davanja, te neratne invalidnine i naknade za civilne žrtve rata.\nFederalna vlada je, također, utvrdila i u parlamentarnu proceduru uputila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o budžetima u Federaciji BiH. Kako je obrazloženo, glavni razlog za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona je uvođenje, odnosno postavljanje temelja za programsko budžetiranje i njegovu implementaciju na nivou Federacije BiH i kantona, jačanje organizacijskih okvira, razvoj detaljne strukture budžetskih, definisanje ciljeva pojedinačnih programa, kao i osiguranje budžeta na temelju rezultata vladinih politika i gornje granice rashoda kako je navedeno u Dokumentu okvirnog budžeta FBiH. Također, definisano je višegodišnje kapitalno ulaganje, prenos neutrošenih sredstava za višegodišnja kapitalna ulaganja.\nPropisana je postojeća državna podrška, odnosno dodjela sredstava u obliku subvencija (grantova) i drugih vrsta javnih rashoda i druge vrste pomoći u skladu sa Zakonu o sistemu državne potpore u BiH i podzakonskim aktima. Uz to, odredbe Zakona o budžetima sada su usklađene sa odredbama drugih federalnih propisa, kao što su Zakon o unutrašnjoj reviziji u javnom sektoru, Zakon o finansijskom upravljanju i kontroli u javnom sektoru i Zakon o Trezoru.\n#izdvojeno#vlada fbih#u fokusu


EUObserver: Zašto se Srbija ne pridružuje sankcijama EU protiv Belorusije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » EUObserver: Zašto se Srbija ne pridružuje sankcijama EU protiv Belorusije\nEUObserver: Zašto se Srbija ne pridružuje sankcijama EU protiv Belorusije\nLukašenko Foto: EPA-EFE/ MAXIM GUCHEK POOL\nSrbija se verovatno neće pridružiti merama koje je Brisel preduzeo protiv Belorusije zbog hapšenja opozicionara Romana Potaseviča, kako iz međunarodnih tako i iz domaćih razloga, ocenjuje EUobserver.\nBriselski portal podseća da se Beograd od januara 2014, kada je počeo pristupne pregovore sa EU, do aprila 2019. pridržavao svih restriktivnih mera EU protiv Minska, ali da se sada ponosi dobrim odnosima sa Belorusijom i neće da sledi politiku EU.\nKao prvo, navodi Euobserver, Srbija je mogla da se pridruži EU u osudi Belorusije kada su njene veze sa Rusijom bile na silaznoj putanji i dok se okretala ka SAD, tokom predsedavanja Donalda Trampa.\nSada se, međutim, Srbija plaši pritiska Bajdenove administracije oko Kosova, što je prisiljava da se okrene prema Moskvi u potrazi za diplomatskim zaštitnikom.\nU isto vreme, Putin je, kako bi se suprotstavio Zapadu, uzeo Lukašenka pod svoju zaštitu, uprkos ranijim neslaganjima sa beloruskim liderom, čineći malo verovatnim da će se Beograd uplitati sa štićenikom Moskve.\nDrugo, navodi EUobserver, odnosi Srbije sa EU trenutno su nelagodni.\nEU počinje da primećuje pad vladavine prava u Srbiji, što izaziva gnevne reakcije predsednika Vučića.\nOdnosi sa EU oko Kosova su takođe klimavi, jer se govori da jedna od pet država članica EU koje ne priznaju nezavisno Kosovo, Grčka, razmatra priznavanje Kosova, što potencijalno slabi srpsku diplomatsku poziciju u kosovskom sporu.\nIako bi osuda Minska Vučiću donela neke poene u Briselu, sa trenutnim tenzijama sa Briselom zbog manjkavosti na unutrašnjem planu i Kosova, malo je verovatno da će Vučić ići protiv zemalja koje su mu glavna podrška jer ne priznaju kosovsku nezavisnost – Rusije i Belorusije.\nEUobserver navodi da Beograd ima neke bilateralne koristi od rada sa Minskom i da ekonomske veze nisu dinamične. Krajem 2019. godine Belorusija je bila 34. najveći partner Srbije po izvozu i 37. po uvozu.\nPodseća se da je Srbija 2019. godine potpisala sporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom ekonomskom unijom (EAEU) koju vodi Rusija, zamenjujući bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini koje je prethodno potpisala sa Rusijom i Belorusijom.\nPrethodno, Srbija i Belorusija su 2015. godine potpisale memorandum o vojnoj saradnji. Belorusija je 2021. godine donirala Srbiji četiri mlazna aviona MiG-29 ruske proizvodnje, a 2019. četiri.\nIako je EU i dalje najveći i najvažniji ekonomski partner Srbije koji nadmašuje EAEU, srpsko rukovodstvo ima vrlo malo podsticaja da odustane od saradnje sa ljudima poput Lukašenka, jer su šanse za članstvo Srbije u EU daleke, ocenjuje portal.\nSnažnu ulogu u tome igraju i domaći faktori, uključujući javno mnjenje i lobiste, dodaje EUObserver.\nU aprilu 1999. godine, tokom bombardovanja NATO-a, u znak solidarnosti sa Srbijom, Lukašenko je posetio Beograd. Osuđivanje Lukašenka moglo bi koštati na domaćem planu, posebno među glasačima vladajuće Srpske napredne stranke (SNS), među kojima je očekivano visoka solidarnost prema postsovjetskim liderima poput Lukašenka.\nPostoje takođe i moćni igrači veta, dodaje EUObserver.\nKljuč je Bogojub Karić, srpski oligarh sa dubokim poslovnim interesima sa Lukašenkovim režimom. Nedavno je objavljeno da je Lukašenkova vlada dodelila milijardu dolara (820 miliona evra) projekata za nekretnine u Minsku kompanijama u vlasništvu Karića.\nBogoljubov brat Dragomir je šef poslaničke grupe prijateljstva sa Belorusijom u srpskom parlamentu. Kako je porodica Karić deo vladajuće koalicije, može se očekivati da će oni biti uticajni činilac u oblikovanju politike prema Belorusiji.\nU tim okolnostima, malo je verovatno da će se Srbija pridružiti sankcijama EU protiv Belorusije ukoliko Moskva ne okrene leđa Lukašenku. Umesto toga, baš kao što je odbilo da uvede sankcije protiv Rusije zbog Ukrajine, srpsko rukovodstvo će nastaviti da odlaže problem, ocenjuje EUObserver.\n2 reagovanja na “EUObserver: Zašto se Srbija ne pridružuje sankcijama EU protiv Belorusije”\n09. juna 2021. u 18.20\nViše se svima gadi da Nemci drže lekcije Slovenima.\n10. juna 2021. u 15.47\nA jel Srbija clanica EU ili NATOa ??? Pa koj ce te k.rac majke vam ga katolicke!!!\nPolitika • danas 13:29\nSrbija u makazama EU, Rusije i SAD\nPolitika • 13.06.2021. 22:57\nBilčik: Vojna vežba Slovensko bratstvo ne pomaže Srbiji na evropskom putu\nPolitika • danas 21:27


Borci blokirali veliki broj saobraćajnica u FBiH, u planu i blokada željezničkog saobraćaja - Klix.ba\nBorci blokirali veliki broj saobraćajnica u FBiH, u planu i blokada željezničkog saobraćaja\nPišu: E.M. i M. N./Klix.ba\n28.2.2018. u 11:18\n28.2.2018. u 11:58\nOsim petlje Šićki Brod u Tuzli, demobilisani borci su blokirali Blatušku petlju u Zenici, Golubinje u Žepču, Karuše kod Doboj Juga i kod prevoja Ivan put Sarajevo - Konjic. Nekadašnji borci HVO-a su pošli prema graničnom prijelazu Bijača koji će blokirati do daljnjeg, a planirana je i blokada željezničkog saobraćaja tako što će borci stajati na prugama u Čapljini. Na meti im je teretni saobraćaj za koji tvrde da je u uskoj vezi s političarima iz BiH.\n"Dio nas će ići pred općine i tražiti odgovor zašto nisu zakazali sjednicu nakon svih obećanja. Nema povratka dok ne dobijemo odgovore. Kolege su blokirale i Bradinu, te još nekoliko mjesta", kazao je Vlado Marušić, predsjednik Udruženja Zaboravljeni branitelji Zapadnohercegovačkog kantona.\nGrupa demobilisanih boraca koja je danas iz Zenice trebala krenuti u Sarajevo na proteste oko 11 sati blokirala je magistralni put M-17 na lokaciji petlje u naselju Blatuša. "Naoružani" zastavama, lijekovima i voljom da izbore se za svoja prava, demobilisani borci su istakli da će ostati na cesti dok se ne ispune njihovi zahtjevi u Sarajevu.\n"Pozivamo građane Zenice da nas podrže. Dali smo krv za ovu državu, a ona ništa za nas nije obezbijedila. Živimo od svog znanja i pameti, a oni nas više od 20 godina maltretiraju", kazao je predstavnik demobilisanih boraca Samir Kubat.\n"Niko ne radi u kući, nemamo nikakvih primanja, a ni struju nemam od čega da platim. Oni koji su nas trebali zbrinuti, digli su ruke od nas. Za koga smo se borili? Neka se neko od njih postavi na naše mjesto, meni dođe da uzmem litru benzina i da se zapalim pred vama. Mi nemamo ništa više izgubiti", izjavio je Smriko.\n"Kada je prvi tenk izašao iz kasarne, bio sam tu. Nismo imali oružja, farbali smo cijevi da bi mislili da imamo puške. Stao sam da odbranim ovu državu i dok su drugi pohađali školu, ja sam bio u vojsci", izjavio je Fafulić.\nZbog protesta je obustavljen saobraćaj na raskrsnici M-4 i M-17 u Karušama (dionica Maglaj - Doboj), M-17 Žepče - Zenica (u mjestu Donja Golubinja), Sarajevo - Konjic (na prevoju Ivan) i na petlji Šićki Brod (Tuzla), a očekuje se da će obustava biti na još nekim dionicama. Iz BIHAMK-a je saopćeno daj od 11:45 sati blokirana i Alipašina ulica u Sarajevu (put M-18 Sarajevo-Vogošća), ali kako saznajemo sa terena saobraćaj je samo usporen zbog kretanja boraca prema Vogošći.\nArmija RBiH protesti HVO Vlado Marušić\nVučić nakon susreta s Merkel izrazio spremnost Srbije za kompromis o Kosovu\n28.02.2018. u 11:21\nDodik u zgradi Predsjedništva BiH prisustvovao predaji odgovora na Upitnik EK\n28.02.2018. u 11:13


IDA ĆETKOVIĆ NA ČELU OO STRANKE PENZIONERA – BP Live\nsep 26, 2021 bijelo polje, crna gora, OO Stranka penzionera\nU Bijelom Polju, u prostorijama Doma penzionera, upriličen je prijem i osnovan je Opštinski odbor Partije penzionera, invalida i restitucije – PIR, koji su dio koalicije “Mir je naša nacija” na državnom nivou.\nU svom izlaganju, predsjednik PIR-a je pozdravio prisutne članove i goste. Zahvalio se dosadašnjem rukovodstvu i pripadnicima članova restitucije, a posebnu zahvalnost je uputio koaliciji “Mir je naša nacija” i predsjedniku Aleksi Bečiću, i svim demokratama na profesionalnom, časnom i patriotskom radu.\nOsim toga, ukazao je na težak položaj penzionera u Crnoj Gori. Kako je istakao, poseban problem penzionerima čine Opštinska udruženja, gdje se na nivou države za članarine izdvaja oko 650.000 eura. Broj članova opada, samim tim što rukovodstvo uglavnom čine članovi DPS-a koji služe partijskim interesima. Kako je istakao g-din Joksimović, formirano je Udruženje za kontrolu penzionerskog novca koje ima za cilj da otkrije i prezentuje javnosti gdje je išao novac koji su izdvajali penzioneri.\nOpštinski odbor čini preko 20 članova, dok predsjedništvo čine: Ida Ćetković (profesorica u penziji), koja je izabrana za predsjednicu OO, potpredsjednik Slavko Joksimović, kao i članovi: Sekulić Boško, Kljajićev Obrad, Jovo Leković, Nada Drljević i Stanka Kljajević.


Pratimo skupštinu - Stranica 2 od 3 - Istinomer\nPočetna Kategorija: Pratimo skupštinu\nZakoni po hitnom postupku – potreba ili zloupotreba\nZakoni o privremenom uređivanju isplata plata i penzija, Zakon o energetici ili set medijskih zakona, samo su neki od pravnih akata koji su u proteklih godinu dana usvojeni u Skupštini Srbije po hitnom postupku. Ovi zakoni spadaju u najvažnije, sistemske zakone, za koje je i u Zakonu o državnoj upravi i i Poslovniku Vlade Srbije […]\nNajviše govorio Pavićević, Živković podneo najviše amandmana\nSvega 17 poslanika Skupštine Srbije je za proteklih godinu dana, otkako je konstituisan ovaj saziv parlamenta, postavilo pitanje članovima Vlade Srbije. Oni su imali prilike da to urade na samo dve sednice (29. maja i 31. jula prošle godine), iako je trebalo da ih bude najmanje sedam, pokazala je analiza aktivnosti narodnih poslanika koju je […]\nNajviše govorio Babić, Živković podneo najveći broj amandmana\nPoslanici Skupštine Srbije su za nepunih devet meseci rada u plenumu usvojili 146 zakona, od kojih je 105 doneto po hitnom postupku, pokazala je analiza aktivnosti narodnih poslanika koju je uradila inicijativa “Otvoreni parlament“. S obzirom na to da su parlamentarci u skupštinskom zasedanju proveli ukupno 94 dana, može se reći da su u proseku dnevno […]\nPoslanice aktivnije, ali ne i ravnopravne\nPoslanice češće podnose amandmane na zakonske predloge i više učestvuju u diskusijama o zakonima nego poslanici. Ipak, žene teže ulaze u poslaničke krugove, čemu obično prethodi otežan uspon kroz stranačke strukture, potreba da se više dokazuju, ulažu više napora i teže zadobijaju poverenje kolega. Ovo je pokazalo istraživanje “Žene u Parlamentu – samo kvota ili […]\nRRA: Ne smemo postati Severna Koreja\n„Savet Radiodifuzne agencije nikada ne nastupa kao cenzor, to je jedna od osnovnih tački našeg delovanja“, rekao je episkop Porfirije Perić, predsednik Saveta RRA, na sednici Odbora za kulturu i informisanje na kojoj je usvojen izveštaj o radu za 2012. godinu ovog tela. On je dodao da su zakonske odredbe i procedure koje regulišu rad […]


Dodik: RS je jedina samoodrživa u BiH | Novine Toronto\nDodik: RS je jedina samoodrživa u BiH\n"Mislim da je tu problem RS, jer je samo ona tu samoodrživa i jedina koja može sama da funkcioniše. To nije ni BiH ni Federacija BiH… Zato se pokušava putem raznih odluka, visokih predstavnika i Ustavnog suda antiustavno, antidejtonski i kriminalno menjati pozicija RS", rekao je Dodik posle sastanka sa Predsednikom Skupštine Srbije Ivicom Dačićem.\nUpitan da li će poslanici Saveza nezavisnih socijademokrata (SNSD), čiji je lider, prisustvovati sednici parlamenta BiH na kojoj će se raspravljati o smeni ministra odbrane Sifeta Podžića, Dodik je odgovorio da hoće, jer je "neophodno da se smeni neodgovorni ministar odbrane BiH".\n"Zato ćemo otići tamo, uvereni da to neće dozvoliti muslimani", kazao je Dodik.\nNaveo je da su predstavnici RS jedini tražili razgovore pre mnogo meseci i putem Narodne skupštine RS, ali da je "(lider SDA) Bakir Izetbegović to odbio i rekao da nema potrebe".\n"Sada najednom oni hoće, a mi kao nećemo. Razgovaraćemo, nije problem. Jedino nećemo razgovarati sa Šmitom, jer on nije Visoki predstavnik", rekao je Dodik.


Globalni trend visokokvalitetne hrane raste i u Srbiji – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Globalni trend visokokvalitetne hrane raste i u Srbiji\nSep 10, 2020 | agro danas, Agrobiznis, fokus, Hrana, Investicije, Prehrambena industrija, Proizvodi, Srbija, Suverenost hrane, Teme, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nVisokokvalitetna hrana je postala globalni trend, navike potrošača su se promenile i oni se sada poistovećuju sa brendovima sa kojima imaju priliku da komuniciraju i upoznaju priču koja stoji iza ideje. I u Srbiji je sve više mladih ljudi koji se bave upravo proizvodnjom ovakve vrste hrane\nUčesnici treće po redu online radionice projekta “Budućnost srpske industrije hrane” upoznali su se sa trendovima visokokvalitetne hrane kako u Srbiji, tako i u svetu, ali i poteškoćama sa kojima se susreću proizvođači specifičnih proizvoda pri njihovom plasmanu na tržište, tipovima investicija i podrške preduzetnicima.\nBilo je reči i o tome šta mladi proizvođači treba da urade pre nego što krenu sa proizvodnjom. Učesnici radionice bili su Miloš Pejčinović iz Asocijacije za promociju srpske hrane, koja je 4. septembra organizovala ovu radionicu , Milutin Pantić, vlasnik branda HOFF Aronija, kao i Darko Mandić, osnivač Foodscale Hub-a.\n”Visokokvalitetna hrana je postala globalni trend, navike potrošača su se promenile i oni se sada poistovećuju sa brendovima sa kojima imaju priliku da komuniciraju i upoznaju priču koja stoji iza ideje. I u Srbiji je sve više mladih ljudi koji se bave upravo proizvodnjom ovakve vrste hrane i koji sa svojim inovativnim idejama mogu da naprave ozbiljan iskorak na tržištu i to je ono što ima potencijala za budućnost”, rekao je Pejčinović.\nMilutin Pantić, vlasnik brenda HOFF Aronija naveo je da je, ukoliko imate specifičan proizvod izuzetno važno posvetiti se promociji, informisanju i edukovanju ljudi. ”Takođe, neophodno je odabrati pravo ciljno tržište za vaš proizvod, na kojem će njegovo plasiranje i prodaja ići mnogo lakše”, rekao je Pantić i predložio da se ulaže u više alternativnih kanala prodaje, kako se u situacijama poput trenutne krize Covid-19 proizvodnja i prodaja ne bi našle u problemu.\n”Direktna komunikacija sa krajnim potrošačima vodi građenju svesti o brendu kod kupaca”, dodao je Pantić.\nKada je reč u investiranju u startap kompanije, kao neko sa priličnim iskustvom iz te oblasti, Darko Mandić, osnivač Foodscale Hub-a rekao je da se do investitora dolazi na različite načine.\n”Za početak to mogu biti kontakti i kontakti vaših kontakata, a investiranje u startape se uglavnom vrši radi sticanja udela. Investitor se idealno isplaćuje ukoliko se startap jednog dana proda ili kada se počne sa ostvarivanjem profita. Svakako je važno izgraditi kvalitetan odnos i poverenje sa investitorima, kako bi se zajedničnim snagama radilo u najboljem interesu startapa”, naveo je Mandić.\nOva radionica namenjena opštini Valjevo bila je treća u nizu od osam radionica, koje se zbog epidemiološke situacije održavaju u online formatu. Kroz radionice, mladi proizvođači će imati priliku da se upoznaju sa mogućnostima i prilikama koje im se nude u oblasti visokokvalitetne hrane, a moći će i da se sa svojim inovativnim visokokvalitetnim prehrambenim proizvodom prijave na nacionalini konkurs za “Buduće lidere domaće hrane”. Prijava na Konkurs otvorena je do 1. oktobra 2020. do 17 časova, a više informacija možete pronaći ovde.\nBudućnost srpske industrije hrane je projekat koja pruža podršku, promociju i povezivanje mladima koji su zainteresovani ili već uključeni u sektor proizvodnje hrane. Cilj je motivacija i osnaživanje mladih da pokrenu sopstvenu proizvodnju, okrenu se tržištu visokokvalitetne hrane ili unaprede svoje postojeće proizvode. Projekat sprovodi Asocijacija za promociju srpske hrane, a finansira Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije. Više o radionicama i konkursu pronađite na sajtu Asocijacije.\nTags: agrobiznizasocijacija za promociju srpske hraneinvesticijeprehrambena industrijavisokokvalitetna hrana


Vesti online / Scena / Kultura / Objavljen poslednji roman Vladimira Nabokova\nPojavljivanje nedovršenog Nabokovljevog dela u američkim knjižarama veliki je događaj za ljubitelje američkog romansijera ruskog porekla čije je poslednji roman objavljen pre više od tri decenije.\nNabokov (1899-1977) je želeo je nedovršeno delo spali, ali njegov sin Dimitri nije mogao da se odluči na taj korak.\nNajčuveniji roman Nabokova: "Lolita"\nPo njegovoj oceni, taj rukopis sadrži "najkoncentrisaniju srž stvaralaštva" Nabokova.\nPored toga Dimitri Nabokov poverio je čuvenoj kući Kristi organizaciju aukcijske prodaje originalnog rukopisa. Delo ispisano na ukupno 138 kartona, čiji drugi naslov glasi "Umiranje je zabavno" (Dying is fun), procenjeno je na oko 600.000 dolara.\nVladimir Nabokov, koji po dolasku u SAD 1940. godine počinje da stvara na engleskom jeziku, pisao je eseje, pripovetke i romane. Proslavio se romanom "Lolita", pričom o ljubavi sredovečnog čoveka i maloletne devojke.


Sa ciljem unapređenja putne infrastrukture na teritoriji Grada Novog Sada prošle godine izgrađeno je preko 10 km novih saobraćajnih površina, dok je kroz redovno održavanje izvršeno asfaltiranje u ukupnoj dužini od čak 72 km.\nNovi Sad je bogatiji za dve značajne saobraćajnice bulevarskog tipa (Sentandrejski put i Ulica Bate Brkića), a kompletnu infrastrukturu dobio je i znatan broj ulica (Bulevar despota Stefana, Tolstojeva, Ruđera Boškovića, Josifa Runjanina, Jovana Hranilovića, Drvarska, Nova u Veterniku, Ratarska i Industrijska u Čeneju, kao i tri ulice u Podgrađu).\nSem toga, bezbednost u saobraćaju podignuta je na viši nivo izgradnjom kružne raskrsnice u Sremskoj Kamenici (kod Instituta), kao i izgradnjom biciklističke staze između Futoga i Begeča.\nZnačajan doprinos dat je i u infrastrukturnom opremanju kapitalnih objekata (zgrada RTV, Kineska četvrt, objekti za izbegla lica u Veterniku, Naučno-tehnološki park), a sredstva su uložena i u parterno uređenje prigradskih naselja (Budisava, Kovilj i Stepanovićevo). Uređen je deo Podgrađa (kod Vojne bolnice), a izvršena je i sanacija viseće osmatračnice na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nOsim što se u narednom periodu planira izgradnja novih mostova, vodi se računa i o postojećim, tako da je kompletno rekonstruisan Sentandrejski most preko kanala DTD, popravljene su pešačke staze na Mostu slobode, a izvršen je i stručni pregled sa ocenom stanja i predlogom mera zaštite za sve novosadske mostove.\nČvršća povezanost bačke i sremske strane grada omogućena je izgradnjom Žeželjevog mosta koji je prošle godine dobio i planirane pristupne saobraćajnice.\nU okviru ovogodišnjeg investicionog ciklusa velika pažnja poklonjena je uspostavljanju jednakih komunalnih standarda za sve delove gradske teritorije kroz izgradnju preko 30km kanalizacione mreže u Adicama, Veterniku, Klisi i Rumenki.\nBezbednost građana u večernjim časovima poboljšana je izgradnjom novog javnog osvetljenja i postavljanjem preko 600 stubova sa LED izvorom svetla na novoizgrađenim saobraćajnicama, ali i u delovima Petrovaradina, Veternika, Adica, Kovilja, Sremske Kamenice, Sajlova.\nProšle godine Novi Sad je po prvi put dobio solarno javno osvetljenje tako da sada 100 svetiljki ovog tipa osvetljava dečija igrališta i autobuska stajališta na 46 lokacija u gradu.\nRadi lakšeg i bezbednijeg odvijanja saobraćaja na gradskoj putnoj mreži, postavljena su tri nova semafora (Bulevar Evrope, Bulevar kralja Petra, Preradovićeva ulica u Petrovaradinu), dok su dva trenutno u izgradnji (u Ulici Novosadskog sajma).\nU nameri da se poboljšaju uslovi za bavljenje sportskim aktivnostima i doprinese lepšem i bezbrižnijem odrastanju mališana, izgrađeno je sedam basket terena, dve teretane na otvorenom i skejt park za decu, dok je skejt park za odrasle u potpunost rekonstruisan. Sem što je popravljeno oko 100 postojećih, postavljeno je i 6 novih dečijih igrališta sa inovativnim sadržajima. Takođe, nastavljeno je sa praksom obnavljanja i nabavke novog urbanog mobilijara tako da je prošle godine postavljeno 150 klupa i preko 300 korpi za otpatke.\nRealizacija nekoliko kapitalnih infrastrukturnih projekata trenutno je u toku i biće završena tokom ove godine (produžetak Bulevara Jovana Dučića, Ulica Marka Miljanova, Ulica Sonje Marinković u Sremskoj Kamenici, park na Novom naselju, prečistač otpadnih voda u Begeču), dok se u najskorije vreme očekuje početak radova na izgradnji saobraćajnih površina u naseljima Podbara i Sajlovo, kao i infrastrukturno opremanje stambenog bloka za pripadnike snaga bezbednosti na Jugovićevu.\nZa znatan broj budućih investicionih poduhvata, kao prvi neophodan korak ka realizaciji, u izradi je projektno-tehnička dokumentacija, čijim završetkom će se stvoriti uslovi da se u budžetu opredele sredstva i za same radove.\nPrema rečima načelnika Gradske uprave za građevinsko zemljište i investicije Dejana Mandića, sve navedene investicione aktivnosti pokazuju da Grad Novi Sad ima nameru da komunalnu infrastrukturu dovede na visok nivo kvaliteta.\n- Primarni cilj nam je uspostavljanje najviših komunalnih standarda, koji moraju biti jednaki za sve naše sugrađane, a u tom pravcu i još jačim tempom nastavićemo i u narednom periodu – izjavio je Mandić.\nMost od Telepa, preko Limana i Ribarca do Sremske Kamenice - najneophodniji Novom Sadu\nbulevar bate brkića investicije jugovićevo klisa nekretnine Novi Sad novo naselje sentandrejski bulevar sentandrejski most sremska kamenica ulaganje


BANJALUKA, – Predsjednik grupacije malih i srednjih preduzeća italijanske regije Veneto “Unionlavoro” Dijego Moskeni rekao je danas u Banjaluci da je ova grupacija zaiteresovana za ulaganja u Republici Srpskoj u oblasti drvne industrije, poljoprivrede, iskorištavanja vodnih resursa, te u proizvodnju biogoriva i jačanje malog i srednjeg preduzetništva.\nOn je rekao novinarima prije sastanka sa predstavnicima Privredne komore RS da je grupacija “Unionlavoro”, koju čini 10600 malih i srednjih preduzeća, zainteresovana i za intenzivniju saradnju sa RS u oblasti električne energije.\n“Ne želimo da italijanski preduzetnici iskorištavaju sirovine RS, već da ovdje transformišu sirovinu u gotov proizvod spreman za izvoz. Naša grupacija biće prvi primjer takvih preduzetničkih aktivnosti”, rekao je Moskeni.\nPrema njegovim riječima, postoji interes “Unionlavora” da zaposli lokalnu radnu snagu, i to 60 do 70 radnika po postrojenju, a sa konkretnim aktivnostima počeće se u narednih šest do 18 mjeseci.\n“Prema nekim procjenama, ulaganja od postrojenja do opreme iznosiće više od 10 miliona evra”, istakao je Moskeni.\nOn je naglasio da će svi poslovni dogovori biti realizovani uz podršku i u skladu sa dogovorom sa Vladom RS.\nIzvršni direktor Privredne komore RS Dragica Ristić rekla je da će Komora iskoristiti posjetu delegacije regije Veneto Banjaluci kako bi predstavila mogućnosti privrede Srpske i kod italijanskih partnera probudila interesovanje za zajedničke poslove i aktivnosti.\nRistićeva je rekla novinarima da su gosti iz Italije, za sada, pokazali interesovanje za saradnju u oblasti poljoprivrede, prerade drveta i energetike.


Protesti protiv nasilja u Egiptu\nFudbalski navijači demonstriraju u Port Saidu protiv nasilja na utakmicama\nBorci za ljudska prava u Egoptu su danas održali velike demonstracije u znak protesta zbog toga što policija nije predupredila nasilje posle fudbalske utakmice u Port Saidu, u kojem su najmanje 74 osobe poginule, a stotine povređene.\nNasilje je počelo kasno sinoć, kada su navijači domaćeg tima „Al-Masrija“ izjurili na teren po završetku utakmice. Nadležni kažu da je većina žrtava poginula prilikom pada ili bacanja sa tribina, ali i od uboda nožem. Mnogi su gnevni, jer se na televizijskim snimcima vidi da pripadnici specijalne policije na stadionu stoje mirno i posmatraju najveće nasilje povezano sa fudbalom u istoriji Egipta.\n„Ovo je veoma žalosno za celu zemlju, a odgovorne su snage bezbednosti. One su odgovorne za incident od početka do kraja, jer nisu sprečile navijače koji su u poluvremenu izvršili invaziju na teren. Pripadnici državnih snaga bezbednosti su sve posmatrali, ali se niko nije mrdnuo. Neki od navijača su se sukobili sa specijalcima, ali oni nisu reagovali“, kaže brat jedna od žrtava.\nMuslimansko bratstvo, najveća politička partija u zemlji, okrivljuje za nasilje pristalice svgnutog predsednika Hosnija Mubaraka, tvrdeći da neki od njih „imaju nameru da gurnu Egipat u haos i uništenje“. Šef egipatskog Vrhovnog vojnog saveta, feldmaršal Muhamed Tantavi, odmah je formirao odbor koji će da istraži incident.\n„Ožalošćen sam zbog svega što se dogodilo u Port Saidu i svoje misli posvećujem mučenicima koji su poginuli i istovremeno sam žalostan zbog povređenih. Izdao sam naređenje da odmah počne istraga, tako da će državni tužitelj ispitati ovu žalosnu situaciju koja je rastužila ceo egipatski narod. Na osnovu rezultata istrage, svima koji su učestvovali biće pošteno suđeno i vodićemo računa da pronađemo sve koji su učestvovali u ovoj zaveri.“\nPolicija je do sada uhapsila 47 ljudi umešanih u nasilje. Nacionalni fudbalski savez je odmah zatražio suspenziju prvenstva na neodređeno vreme. Incident je ponovo izazvao strepnje u pogledu sposobnosti egipatskih vojnih vladara da očuvaju bezbednost i kontrolišu masu. Državna policija je u aprilu takođe bila kritikovana, jer nije uspela da spreči slične nerede na fudbalskoj utakmici u Kairu.


18/10/2021 • 08:49\nVijeće za nacionalnu bezbjednost raspravljaće danas o Izvještaju o postupanju bezbjednosnog sektora tokom ustoličenja mitropolita Joanikija na Cetinju 5. septembra.\nNezadovoljan reakcijom bezbjednosnog sektora tokom noći između 4. i 5. septembra bio je premijer Zdravko Krivokapić pa se spekulisalo da je tražio ostavku ministra unutrašnjih poslova Sergeja Sekulovića.\nKrivokapić je povodom medijskih navoda da će smeniti čelnike policije zbog događaja 5. septembra na Cetinju, kazao da će u komandnom delu odgovornosti biti ispitan svaki čin pojedinca koji je djelovao ili nije djelovao.\nVicepremijer Dritan Abazović tad je uslovio ostanak Sekulovića rušenjem Vlade.\nBiro za operativnu koordinaciju bezbjednosnih službi je 10. septembra formirao Komisiju koja je u roku dvije sedmice trebalo da sačini izveštaj o tome da li je bilo propusta u postupanju bezbjednosnog sektora tokom dešavanja na Cetinju.\npolicijavijeće za nacionalnu bezbjednost\n08/10/2021 • 19:32\n11/04/2021 • 08:04\n04/09/2021 • 07:58\nKonačnu odluku donosi Beograd\n27/09/2021 • 08:47\nPRATITE UŽIVO Bošković pustio snimak akcije policije: “Jasno je da nikakvog pucanja na policiju nije bilo…”\n24/10/2021 • 22:45\n24/10/2021 • 22:20\n24/10/2021 • 21:34\n24/10/2021 • 21:28\n24/10/2021 • 21:19\n24/10/2021 • 21:11\n24/10/2021 • 08:08\n24/10/2021 • 20:29\n24/10/2021 • 17:15\nHrvati šokirani Tošetovim spomenikom: Ni Makedonci ga ne bi prepoznali\n24/10/2021 • 09:32\nĐurović: Ili će i lideri DF-a ući u Vladu, ili je neće biti


SEEbiz.eu / RS / Uhapšen poslanik SNS Dragan Tomić zbog Univerzal banke\nDragan Tomić Univerzal banka Srpska napredna stranka SNS\nDatum objave: 13.02.2014. - 14:00:53\nBEOGRAD - Poslanik SNS i predsednik Izvršnog odbora Univerzal banke Dragan Tomić i još četiri osobe uhapšeni su zbog malverzacija u Univerzal banci, saznaje B92.\nOsim Tomića, privedena su još četiri člana IO UBB. Oni se terete da su sa rukovodećih pozicija u toj banci nezakonito odobravali višemilionske kredite bez pokrića.\nUniverzal banka je 31. januara ostala bez dozvole za rad i ušla je u stečaj.\nTomić i još četiri osobe su privedeni zbog zloupotrebe položaja odgovornog lica i u svojstvu osumnjičenih se saslušavaju u Upravi kriminalističke policije Beograd.\nSumnjiče se da su davali kredite bez adekvatnih sredstava obezbeđenja I mimo propisane procedere, ali i uz negativno mišljenje kreditnog odbora te banke.\nU javnosti se posle gašenja banke spekulisalo da je Tomić odobravao velike kredite bez pokrića kompanijama "Farmakom MB" iz Šapca, "Interkomerc" i "Beohemija".\nNajveći akcionar te banke Nebojša Divljan tvrdio je posle gašenja banke da su te tri kompanije, kao i firme povezane sa njima, najveći dužnici i da su im krediti davani iako je bilo poznato da imaju probleme u poslovanju.\nDivljan je rekao da je glavni problem banke nastao zbog uticaja velikih dužnika na rukovodstvo banke, ali i izostanak adekvatnog nadzora Narodne banke Srbije kojoj se, kako kaže, obraćao.\nNBS je dozvolu banci oduzela uz obrazloženje da je to urađeno "radi zaštite interesa deponenata i očuvanja stabilnosti finansijskog sistema Srbije".\nTomić (55) je poslanik SNS u Skupštini Srbije, član Glavnog odbora naprednjaka i bivši predsednik Okružnog odbora SNS u Šapcu.\nPravnik je po struci, a obavljao je dužnost direktora Republičke uprave javnih prihoda Šabac.\nKako se navodi na sajtu Otvoreni parlament, za narodnog poslanika izabran je na decembarskim izborima 2000. godine. Bio je zamenik predsednika poslaničke grupe “Socijalistička narodna stranka – Narodni blok – general Nebojša Pavković”. Široj javnosti je poznat kao jedan od inicijatora promena i modernizacije socijalističke ideje u Srbiji.\nTakođe, član je skupštinskog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.


► Državna sekretarka MUP s diplomatama Libana i Venecuele o Kosovu i Interpolu\nEventualna odluka o prijemu Kosova u Interpol bi predstavljala kršenje međunarodnog prava, rekla je danas državna sekretarka u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije Biljana Popović Ivković na sastancima s diplomatskim predstavnicama Libana i Venecuele u Beogradu.\nMinistarstvo je saopštilo da je ona u razgovoru s ambasadorkom Libana Nadom Al Akl i otpravnicom poslova Ambasade Venecuele Dijom Nader de El Andari naglasila da je zahtev Kosova za rijem u Interpol pokušaj politizacije te organizacije, i da bi eventualnim prijemom bila prekršena Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN.\nPopović Ivković je podsetila da po pravilima i procedurama Interpola, samo države-članice Ujedinjenih nacija i posmatrači u UN mogu biti članovi te međunarodne policijske organizacije, te bi eventualna odluka o prijemu Kosova bila "presedan s nesagledivim štetnim posledicama".\nDržavna sekretarka je zahvalila Libanu i Venecueli zbog nepriznavanja Kosova i zbog poštovanja međunarodnog prava i podrške Srbiji u očuvanju integriteta i suvereniteta.\nAmbasadorka Nada Al Akl je rekla da je Liban posvećen poštovanju međunarodnog prava i da Srbija može računati na podršku njene države.\nOtpravnica poslova Ambasade Venecuele Dija Nader de El Andari je rekla da je stav njene države nepromenjen i principijelan u vezi sa zahtevima Kosova za prijem u međunarodne organizacije i institucije.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Rusija prijateljska zemlja Srbiji i da imenovanje Jevgenija Primakova na mesto direktora Agencije "Ruska saradnja" neće uticati na tu...


Pres-konferencija SDA: Osuda inicijative RS-a da se pitanje prebivališta i boravišta uredi na nivou entiteta | Centar za nove inicijative\nPrema njegovim riječima, na konferenciji koju organizira Fondacija Konrad Adenauer i Evropska narodna stranka u suradnji sa Centrom za nove inicijative, prisustvovat će i više europarlamentaraca, a ključni govor održati će predsjednik EPP Joseph Daul koji u potpunosti podržava ovu ideju.\n„Na ovaj način se, po prvi put u BiH, najavljuje spremnost za unutrašnji dogovor na pitanjima važnim za našu zemlju i sve njene građane“ kazao je Šepić.\n„Svako jednostrano zadiranje entiteta u ovu oblast predstavlja povredu suvereniteta BiH i Dejtonskog mirovnog sporazuma, jer je ovo pitanje u uskoj vezi sa ključnim dejtonskim principom, a koji se odnosi na garantovanu slobodu kretanja“ kazao je on.\nDodao je da bi zvaničnici RS-a morali biti svjesni da svaki pokušaj narušavanja dejtonskog balansa vodi, prije svega, u nestanak onoga što je nastalo u Dejtonu, a to su entiteti.\n„Bosna i Hercegovina je postojala prije Dejtona i postojat će nadalje“ rekao je Šepić.\nSDA pozdravlja potpisivanje Sporazuma „Domovina“ grupacije političkih stranaka o jedinstvenom nastupu na predstojećim izborima za Narodnu skupštinu entiteta RS-a i Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH iz entiteta RS.\n„Iznenađeni smo da SDP nije pristupio ovoj koaliciji. Pozivamo ih da ovo pitanje dodatno razmotre i da se uključe u ovaj proces“ kazao je Šepić.\n“Zahtijevamo da se, u toku aktuelnog procesa imenovanja u policijskim agencijama, ispravi namjerno napravljeni nacionalni debalans na ovim pozicijama. Ovakvo trenutno stanje je protivustavno i protivzakonito. Pozivamo Vijeće ministara BiH da to što prije ispravi“ izjavo je Šepić.\nNa novinarsko pitanje jesu li ta imenovanja regulirana nekim odredbama, zakonima i kako se moglo doći u ovakvu situaciju, Šepić je kazao da, kada govorimo o SIPA-i, imenovanja jesu regulirana zakonom o SIPA-i u kojem se kaže da na tri rukovodeće pozicije moraju biti predstavnici sva tri konstitutivna naroda.\n„U proteklom periodu, s obzirom da su u različitim terminima istjecali mandati direktora i zamjenika, nisu bili vezani jedni s drugim, došlo je do debalansa i do narušavanja ovoga principa. S obzirom da sada imamo u tri institucije aktuelna imenovanja, ovo je sad prilika da se taj debalans ispravi“ kazao je Šepić.\nPrethodni članak A new approach to economic governance and growth in the Western Balkans\nSljedeći članak Sutra će se u Sarajevu održati konferencija „Evropske vrijednosti i identitet: Kompas za političku saradnju u Bosni i Hercegovini“\nPotpredsjednik SDA Šepić sa direktorom NDI Robertom Benjaminom: Zapošljavanje, Evropska unija, pravna država i borba protiv korupcije moraju biti prioriteti političkog djelovanja u BiH\nAlarmantno: 81 odsto mladih htjelo bi da napusti BiH\nMogu li politički lideri bojkotovati svoje građane?\nBroj penzionera u RS u stalnom porastu


Najmanje 1.600 žrtava porodičnog nasilja dolazi baš iz OVOG DELA BEOGRADA\nNajveće tužilaštvo u zemlji nadležno za centralne beogradske opštine - Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu, za prvih godinu dana primene Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, izradilo je zajedno sa drugim nadležnim organima skoro 1.600 individualnih planova za zaštitu žrtva od porodičnog nasilja.\nKada utvrdi da su prijave podnete iz drugih pobuda, kao što su neki materijalni interesi, osveta zbog ranijih svađa ili drugih razloga, tužilaštvo po službenoj dužnosti pokreće postupak za lažno prijavljivanje ili ako je dat lažan iskaz - za lazno svedocenje.\nTužilatvo je potom podnelo sudu 292 predloga za produženje hitnih mera i to: 221 predlog za produenje privremene mere zabrana učiniocu da kontaktira žrtvu nasilja i da joj se približi i 134 predloga za produženje privremene mere udaljenja učinioca iz stana.\nSud je odbio samo jedan predlog za produženje hitne mere, navodi se u informaciji koja je objavljena na sajtu tužilaštva.\nZa to krivično delo optuženo je 111 lica, dok je sporazum o priznanju krivičnog dela Prvo osnovno tužilaštvo zaključilo sa 104 osumnjičena, na osnovu kojim je 31 okrivljeni osuđen na zatvorsku kaznu, a 73 na uslovnu osudu.\nU skladu sa Zakonom o sprečavanju nasilja u porodici, grupe za koordinaciju državnih organa u porodici izradile su ukupno 1.593 planova zatite i podrke rtvama nasilja.\nZa teritoriju opštine Palilula izrađeno 630 individualnih planova zatite i podrke rtvi, za Vračar 423 individualna plana, za teritoriju Zvezdare 190, za Savski venac 139 i za Stari grad 206 individualnih planova.\nNakon sumiranja rezultata rada za godinu dana, tužilac Ljubovoje Đorđević je ocenio da je Zakon o sprečavanju nasilja u porodici dao pozitivne efekte jer je ostvarena multisektorska saradnja na najviem nivou između njegovog tuilatva, Centra za socijalni rad, Ministarstva unutranjih poslova, zdravstvenih ustanova i drugih dravnih organa.\nOn smatra da je, ovaj vid saradnje doprineo bržem otkrivanju i prepoznavanju nasilja, kao i pružanju zaštite i podrške oštećenima, to je, kako kaže, uticalo i na žrtve nasilja u porodici koje sada imaju više hrabrosti da prijave nasilje i da aktivinije učestvuju u krivičnom postupku.\nOd 1. juna izrečene 6.643 hitne mere prema nasilnicima\nZAKON DAJE REZULTATE Za samo sedam meseci izrečeno 13.808 hitnih mera udaljenja nasilnika\nŽrtve sada imaju poverenje u institucije sistema, što rezultira efikasnijem i bržem otkrivanju ovih krivičnih dela, kao i efikasnom i delotvornom postupanju svih dravnih organa, ocenio je Đorđević.\nOn je poručio da će Prvo osnovno javno tužilatvo u Beogradu i u narednom periodu nastaviti da intenzivno preduzima sve mere i radnje propisane zakonom u cilju sprečavanja nasilja u porodici, pružanja zaštite i podrške žrtvama i kanjavanja učinioca.\nO preduzetim aktivnostima, tužilaštvo će javnost blagovremeno obavetavati, kako bi doprinelo društvenoj osudi porodičnog nasilja.\nU Prvom osnovnom tužilaštvu u Beogradu posebno odeljenje za borbu protiv nasilja u porodici formirano je još 2015. godine uz saglasnost Republičkog javnog tužilaštva, dve godine pre početka primene Zakona Zakona o sprecavanju nasilja u porodici.\nTo odeljenje sada čini osam zamenika javnog tuioca koji su specijalizovani za postupanje u slučajevima porodičnog nasilja.\nZATVOR I ZABRANA PRILASKA Pola godine pretio smrću advokatici i njenom mužu!\nSIGURNA KUĆA DVE GODINE NA ČEKANJU Administracija i troškovi koče pomoć zlostavljanim ženama\nPRETUČNE DO SMRTI, DAVLJENE, IZBODENE NOŽEM Svakih 10 dana u Srbiji jedna žena strada od ruke muža, sina, oca ili brata\nPonovo dozvoljene posete na VMA


source.ba | Opasnost za sve građane: Sarajevo najzagađeniji grad u BiH, slijede Zenica, Tuzla i Lukavac\nZagađenost vazduha u gradovima BiH jutros je povišena i predstavlja opasnost za sve građane, a ubjedljivo najzagađeniji je Sarajevo, gdje je izmjeren indeks kvaliteta vazduha 508, i Ilijaš 457, podaci su sa internet stranice "Zrak.ekoakcija".\nUkoliko indeks prelazi 300 smatra se opasnim i može izazvati ozbiljne posljedice za cjelokupno stanovništvo, pa je tokom boravka napolju potrebno izbjegavati bilo kakve napore.\n"Najugroženije kategorije stanovništva su trudnice, stara lica i djeca, lica s respiratornim i srčanim problemima, koje bi morale ostati u zatvorenom", nevedeno je na sajtu.\nOpasan indeks kvaliteta vazduha, ali sa nešto nižim vrijednostima, jutros u 7.00 sati izmjeren je u Zenici 324, Kaknju 302, Lukavcu 301, što je okarakterisano kao veoma nezdrav i opasan vazduh za osjetljivije kategorije građana.\nVeoma nezdrav vazduh jutros je bio Tuzli sa indeksom kvaliteta vazduha 248 i Goraždu 152, dok je u Banovićima izmjereno 83.\nPodaci objavljeni na ovoj veb stranici prikupljeni su sa mjernih stanica zvaničnih institucija u Federacije BiH, rečeno je Srni u Udruženju "Eko-akcija" u Sarajevu.


MINISTARSTVO KULTURE I INFORMISANJA: AGENCIJA ZA PRIVATIZACIJU DA PREISPITA ODLUKU U SLUčAJU RTV VRANJE, KOJU MINISTARSTVO SMATRA NEUTEMELJENOM I PRAVNO NEODRżIVOM\nMinistarstvo kulture i informisanja zahteva od Agencije za privatizaciju da, bez odlaganja, preispita svoju odluku o privatizaciji Javnog preduzeća RTV Vranje, koju smatra neutemeljenom i pravno neodrživom, saopštilo je Ministarstvo.\nDosledno poštovanje Zakona o javnom informisanju i medijima ("Sl. glasnik RS", br. 83/2014 i 58/2015 - dalje: Zakon) preduslov je za uspešan završetak medijskih reformi i usklađivanje medijske sfere sa evropskim standardima.\nS obzirom na to da Javni poziv za prodaju RTV Vranje nije objavljen u naznačenom roku, Ministarstvo kulture i informisanja ne vidi nijedan razlog zašto bi se ignorisao Zakon i time zaposlenima u RTV Vranje uskratila zakonom garantovana prava, navodi se u dopisu.\nMinistarstvo kulture i informisanja ističe da su sloboda medija i zaštita prava novinara i zaposlenih u medijima temeljni principi na kojima počiva novo medijsko zakonodavstvo, doneto u skladu sa standardima Evropske unije i načelom vladavine prava u sferi medija.\nMinistarstvo insistira na celovitom i doslednom sprovođenju seta medijskih zakona i još jednom poziva sve učesnike u procesu privatizacije medija da svoje odluke usklade sa zakonskim odredbama kojima se reguliše medijska sfera.\nMinistarstvo kulture i informisanja, u saradnji sa Ministarstvom privrede, nastaviće da sprovodi proces povlačenja države iz vlasništva u medijima i neće dozvoliti nikakve izuzetke, niti da medijske reforme budu ugrožene.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo kulture i informisanja, 09.09.2015.


Rotodrljače - Agrointer\n"Aktivna obrada zemljišta" se odnosi na obradu zemljišta koju vrši mašina opremljena priključkom i koju pokreće osovina za odvod snage traktora.\nRotodrljače koje proizvodi Breviglieri imaju pogon PTO i sastoje se od serije rotora sa sečivima koji se suprotno rotiraju oko vertikalne ose.\nTakođe se mogu opremiti različitim tipovima zadnjih valjaka, koji pomažu drljači da prati konture zemlje i omogućavaju podešavanje radne dubine.\nRoto drljače fino razbijaju zemljište, rafinišući ga i ravnomerno ga raspoređujući po celoj radnoj širini kako bi se stvorila savršena setvena leja: uglavnom se koriste za sekundarnu obradu zemljišta nakon oranja ili potkopavanja i mogu da razbiju i najzbijeniju zemlju, često u jednom prohodu.\nOve mašine se veoma preporučuju sa agronomske tačke gledišta: one omogućavaju izuzetno visok prinos useva jer ne invertuju slojeve tla, već pomažu u održavanju prirodnog sastava, strukture i biodiverziteta zemljišta.\nŠtaviše, ove mašine se najčešće koriste u kombinaciji sa svim vrstama sejalica, za kultivaciju zemljišta i setvu u jednom prolazu kako bi se ograničili operativni troškovi, a da se spreči prekomerno sabijanje zemljišta uzrokovano ponovljenim prolazima traktora.


Sastanak sa predstavnicima Privredne komore Vojvodine - NTV Arena\nPredstavnici AD “Grad” Bijeljina i Privredne komore Vojvodine razgovarali su danas u Novom Sadu o predstojećem 20. Međunarodnom sajmu poljoprivrede, lova, ribolova i ekologije “Interagro 2022”, koji će biti održan u Bijeljini od 20. do 22. septembra, na kojem tradicionalno učestvuju brojni privredni subjekti iz Vojvodine.\nTema sastanka bio je i doprinos Privredne komore Vojvodine organizaciji “Interagra 2022”, koja je tradicionalno u ulozi partnera sajma.\nNa sastanku su razgovarali i o nastupajućem 89. Međunarodnom sajmu poljoprivrede u Novom Sadu na kome će se AD “Grad” učestvovati u sklopu Privredne komore Republike Srpske.\n“Planirano je da to bude i zvanični početak promocije jubilarnog 20. Međunarodnog sajma poljoprivrede, lova, ribolova i ekologije `Interagro 2022`”, naveli su iz “Grada”.\nU znak zahvalnosti za dugogodišnju saradnju i partnerstvo između AD “Grad” Bijeljina i Privredne komore Vojvodine direktor Branislav Vlačo uručio je plaketu Međunarodnog sajma “Interagro” delegaciji Privredne komore.\nU susret predstojećem “Interagro 2022” sajmu” proteklih dana konstituisan je i organizacioni odbor sajma, a za predsjednika izabran je pomoćnik ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Zoran Maletić.\nSlogan ovogodišnjeg sajma glasi – “U srcu Srpske”.\nTags: ad grad, bijeljina, interagro, poljoprivreda, privredna komora vojvodine


Predstavljeno je 14 najboljih fotografija po izboru stručnog žirija, od ukupno 1897 koje su pristigle na amaterski foto-konkurs za najbolju fotografiju prirode. Ova izložba predstavlja nastavak aktivnosti u okviru akcije buđenja svesti o značaju očuvanja predela, zdravih stilova života kao i promocije platforme „Plavo zelena mapa Srbije“.\n„Plavo zelena mapa Srbije“ se sastoji iz internet portala i android aplikacije, u okviru koje su predstavljene lokacije u Beogradu i Vojovidni, poput zaštićenih područja, urbanih zelenih bisera i Telenor internet parkova. Ova besplatna aplikacija dostupna je na srpskom i engleskom jeziku. Za svaku predstavljenu lokaciju se mogu pogledati fotografije, i dobiti informacije o zanimljivostima, aktivnostima za posetioce, ugostiteljskoj ponudi,ali i uputstvima kako stići na izabranu destinaciju. Pretraživanje android aplikacije je olakšano, i moguće je pregledati željene lokacije putem mape, prema udaljenosti i kroz upotrebu "proširene stvarnosti".\nNakon Beograda, izložba će biti predstavljena u Novom Sadu, od 15. do 25.juna na platou ispred Srpskog narodnog pozorišta.\nProgram "Plavo zelena mapa Srbije" se realizuje uz pomoć Telenor Fondacije, Sekretarijata za zaštitu životne sredine grada Beograda, i podršku Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, Šumarskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Turističke organizacije Beograda. Više informacija o platformi "Plavo-zelena mapa Srbije" se može naći na www.bgmap.rs, a besplatna android aplikacija se može preuzeti ovde.


Ljubinje-zaboravljeni grad | Hercegovina Press\nOpština Ljubinje je zasigurno jedina opština u Republici Srpskoj koja je bez komunikacijskih veza sa susjednim opštinama , u koju ne dolazi štampa, često su bez vode i struje , a godinama se ne otvaraju nova radna mjesta što je jedan od razloga zbog čega se mladi rijetko odlučuju da stanu na „ludi kamen“.\nKažu da nisu dovoljno ludi da stvaraju sirotinju, pa ih na ovaj korak ne može stimulisati ni 500 maraka koliko Opština poklanja svakom bračnom paru koji se vjenča u ovoj lokalnoj zajednici .\nIako je do susjednog Stoca svega 20 kilometara nemaju nikavu vezu sa tom opštinom, izborili su se da imaju autobusku liniju samo do Trebinja, a usputna su stanica autobusima koji saobraćaju prema Banjaluci, Beogradu, Novom Sadu, gdje veliki broj mladih iz ove opštine studira.\nIako je poljoprivreda glavni izvor prohoda, ove godine je Opština napravila značajne rezove –podsticaj je sa 48.000 KM smanjen na 30.000 KM, na uštrb podsticaja za sadnju smilja.\nNačelnik ove opštine Darko Krunić za portal Hercegovina press kaže da su se prošle godine davali podsticaj za sadnju cmilja, a da sada nema potrebe jer u Ljubinju imaju tri preduzeća koja vrše otkup cmilja i ljudima se nude kooperantski ugovori, gdje im se daje besplatan rasad, garantuje otkup cmilja sa vrlo korektnom cijenom.\n„Podsticaj za poljoprivredu treba da se bazira na ljude koji žele da naprave neku ozbiljnu priču i iznosiće 30.000 maraka“, objašnjava Krunić.\nMladi kažu da ih takvi podsticaji neće vratiti nakon studija u rodni grad, te da se država i loklana vlast moraju više pozabaviti ovom sredinom ukoliko se želi zaustaviti ne samo odlazak školovanih ljudi već iseljavanje čitavih porodica iz ove siromašne hercegovače opštine.


sve - Lajme nga Ulqini\nU Ulcinju poginuo Kemal Viš?a (47) iz Sarajeva\nPao sa gra?evine Ulcinj – Kemal Viš?a (47), iz Olova kod Sarajeva, poginuo je ju?e oko 13 ?asova, nakon pada sa gra?evine na Pristanu u Ulcinju. Direktor Doma zdravlja Gani Karamanaga kazao je “Vijestima” da je nesre?ni ?ovjek dovezen bez znakova života. Viš?a je u Ulcinju radio kao fizi?ki radnik. Istraga koja je u toku vjerovatno ?e utvrditi sve okolnosti koje su dovele do tragedije. Pogibija Viš?a drugi je slu?aj stradanja stranih državljana, fizi?kih radnika u Crnoj Gori u posljednjih nekoliko dana. U Podgorici... Vazhdo\nFebruary 16, 2008 :: Lajmet / Vijesti :: Comments Off on U Ulcinju poginuo Kemal Viš?a (47) iz Sarajeva\nTags: aerodrom, dana, gori, istraga, kao, kemal, koja, koji, makedonski, pao, radio, s, stari, sve, ulcinj


Od Valense traže da vrati Nobelovu nagradu za mir\nOpštepoljsko udruženje interniranih i progonjenih zatražilo je od bivšeg predsedika Poljske i vodje otpora Poljaka komunističkom režimu Leha Valense da vrati Nobelovu nagradu za mir zbog ponovnih optužbi i novih dokumenata koji potvrdjuju da je navodno bio tajni saradnik komunističke Državne bezbednosti.\nPredsednik Udruženja Januš Olevinjski napisao je Valensi otvoreno pismo u kome ga je optužio da postoje novi dokumenti i dosijei tajnog saradnika DB-a Boleka s potpisom Valense koje je prošle sedmice zaplenio Institut pamćenja naroda u kući udovice poslednjeg komunističkog ministra unutrašnjih poslova Poljske, generala Česlava Kšičaka.\nKako je navedeno u pismu dokumenti potvrdjuju da je Valensa saradjivao s tajnom policijom, “cinkario kolege i prijatelje i za to uzimao novac”.\n“U ime Poljaka koji su u vreme vanrednog stanja decembra 1981. godine bili kao i Valensa internirani i koje su komunističke vlasti decenijama politički progonile i šikanirale, Olevinjski je zatražio da Valensa vrati Nobelovu nagradu za mir koju je dobio 1983. godine”, javili su danas poljski mediji.\nMedju Poljacima jačaju i glasovi da se ukloni ime nekadašnjeg vodje radničkog bunta i šefa prvih nezavisnih sindikata iza gvozdene zavese Solidarnost iz naziva medjunarodnog aerodroma u Gdanjsku.\nProfil na društvenoj mreži FesbukAerodroma Leha Valense prepravljen je komentarima da taj aerodrom postane Aerodrom tajnog saradnika Boleka, ali vlasti u Gdanjsku poručile su da nemaju nameru da Valensino ime uklone.\n“Ime aerodroma može da menja samo kompanija čiji je. Kao prvo. Kao drugo, nikakva bura oko Valense ne može da promeni činjenicu da je on nesumnjivo veliki Poljak, narodni heroj na koga svi treba da budemo ponosni”, saopštio je portparol gradonačelnika Gdanjska Antoni Pavlak.\n“Dosijei su autentični, ali to što je u njima ne mora da bude istina”, kazao je Kaminjski, ogradivši se od kampanje konzervativne vlade premijerke Beate Šidlo pokrenute da se zbog navodne saradnje Valense dok je još bio mlad radnik 1970-tih godina revidira ceo politički razvoj Poljske od pada komunista, jer je, kako je kazao šef poljske diplomatije Vitold Vaščikovski, Valensa mogao navodno da bude samo marioneta komunista i neimenovanih stranih obaveštajnih službi.\nSadašnja hajka na Valensu nije novost, pošto je lider vladajućih konzervativaca iz Prava i Pravde, bivši premijer Jaroslav Kačinjski, prvo zajedno sa bratom, pokojnim predsednikom Poljske Lehom Kačinjskim, do 1992. godine blizak Valensi dugo njegov zakleti neprijatelj pošto je braću Kačinjski navodno zbog intriga Valensa tada smenio sa visokih činovničkih funkcija koje im je nakon pada komunista dao.Sam Valensa demantuje i sadašnje kao i sve ranije optužbe da je bio saradnik i da je “cinkario disidente za novac” i tvrdi da su dokumenti falsifikovani, ali priznaje da nešto jeste potpisao da bi navodno pomogao nekom agentu kontraobaveštajne službe koji je bio u teškoj životnoj situaciji.


Dodeljena nagrada "Dr Zoran Đinđić" za najboljeg istraživača u Vojvodini\nJovana Nikolov (28) ovogodišnji je dobitnik nagrade "Dr Zoran Đinđić" za najboljeg mladog istraživača u Vojvodini za ovu godinu.\nNikolova je večeras u Novom Sadu, uz nagradu, dobila i milion dinara za dosadašnji naučno-istraživački rad u oblasti fizike, posebno nuklearne fizike.\n"Učestvujući u grandioznom naučnom eksperimentu u najvećem centru za istraživanje elementarnih čestica CERN kod Ženeve, shvatila sam da istraživači iz Srbije imaju svoje mesto u svetskoj naučnoj eliti. Naši univerziteti treba da i dalje rade kao i do sada, da ostanu i opstanu na velikoj svetskoj naučnoj sceni, jer im je to mesto svakako zasluženo pripada", rekla je Nikolova.\nĐorđu Trifkoviću sa Tehnološkog fakulteta u Novom Sadu, čiji je prosek ocena 10, pripalo je priznanje za najboljeg studenta UNS-a u školskoj 2012/2013. godini i 200.000 dinara.\nPriznanje "Dr Zoran Đinđić" za najbolji master rad u oblasti socioloških nauka i 300.000 dinara uručeno je Stefanu Jankoviću.\nLaureatima su nagrade uručili Ružica Đinđić, supruga nekadašnjeg premijera Srbije i predsjednik Fonda "Dr Zoran Đinđić", predsednik Vlade AP Vojvodine Bojan Pajtić i akademik Tibor Varadi.\nSvečanom uručenju nagrada prisustvovali su i predsednik Demokratske stranke (DS) Dragan Đilas, počasni predsednik DS Boris Tadić i predsednik Skupštine AP Vojvodina Ištvan Pastor.\nSvečana ceremonija dodele nagrade "Dr Zoran Đinđić" održana je u centralnom holu zgrade pokrajinske vlade u Novom Sadu.\n"BLIC" NAJBOLJE NOVINE Dodeljena priznanja "Superbrends"\nTelenor mreža u Srbiji najbolja na testu prema P3 merenju\nTelekom Srbija dodelio nagradu studentu Fakulteta likovnih umetnosti za najbolji rad na Odseku za Nove medije\nmama Gledala sam sinoć prenos na tv, mislila sam da osim lokalnih novina ovo niko neće ni objaviti. Čestitke i poštovanje svim troma, a nama nada da ih država neće oterati u inostranstvo kao moju i hiljade druge dece, nego da će im dati i najvredniji deo nagrade - odgovarajući posao.\npodrinac kakav pompezan naziv nagrade i kakve znacajne licnosti prisustvovase


PORTAL ZA OBUKE – Agencija za borbu protiv korupcije\nPortal za obuke je osmišljen da na jednostavan, efikasan i ekonomičan način omogući polaznicima da prošire postojeća i usvoje nova znanja i informacije, odnosno pohađaju obuke koje Agencija za borbu protiv korupcije sprovodi.\nEtika i integritet u javnom sektoru\nU ovom trenutku na Portalu možete pohađati obuku Etika i integritet u javnom sektoru. Ova obuka je namenjena zaposlenima u državnim organima i organizacijama, organima teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, javnim službama i javnim preduzećima, odnosno svim zaposlenima u javnom sektoru Republike Srbije.\nOva obuka će Vam omogućiti usvajanje znanja o etičkim principima, bolje razumevanje propisa i jednoobrazno shvatanje šta je prihvatljivo ponašanje u javnom sektoru. Ujedno, ojačaćete sposobnosti i veštine za reagovanje u rizičnim situacijama i situacijama etičkih dilema.\nObuka se sastoji od četiri lekcije, a nakon svake treba da odgovorite na nekoliko pitanja zaokruživanjem jednog od više ponuđenih odgovora (pitanja višestrukog izbora). Tempo, mesto i vreme pohađanja obuke možete u potpunosti prilagoditi sebi.\nDa biste mogli da pohađate obuku Etika i integritet u javnom sektoru, potrebno je, pre svega, da pažljivo pročitate Obaveštenje o obradi podataka o ličnosti u cilju upoznavanja sa svrhom obrade i davanjem saglasnosti za obradu podataka.\nUkoliko ste saglasni sa Obaveštenjem, potpisani dokument zajedno sa popunjenim Obrascem prijave pošaljite na sledeću adresu:\nUkoliko želite da ubrzate proces prijave na obuku, pre nego što potpisane dokumente pošaljete poštom na navedenu adresu, možete ih skenirati i poslati na imail adresu: edukacije@acas.rs.\nNa adresu elektronske pošte koju ste naveli u Obrascu prijave dobićete detaljno uputstvo o registraciji i molimo Vas da ga pažljivo pročitate i pratite navedene korake registracije.\nUkoliko imate bilo kakvih problema pri registraciji možete kontaktirati Odsek za edukacije, saradnju sa civilnim društvom i istraživanja putem imejla: edukacije@acas.rs ili telefona: 011/ 41 49 113.\nPrijava za lobiste


Merkel: Njemačka spremna na razgovor o odnosima u EU\nNjemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas, poslije susreta sa britanskim premijerom Davidom Cameronom, da je njena zemlja spremna da razgovara o reformama u Evropskoj uniji, na konstruktivan način.\n"Tamo gdje postoji želja, trebalo bi da postoji i put", kazala je Merkel pomirljivim tonom, pošto je prethodno sa Kameronom razgovarala o britanskom planu da se reformišu pravila u EU, posebno u vezi sa imigrantima.\nBritanski premijer David Cameron boravio je danas prije podne i u Varšavi, što je, takođe, bila jedna od stanica njegove turneje po evropskim prestonicama, gdje traži podršku za pregovore o odnosima njegove zemlje i Evropske unije.\nPoslije sastanka sa poljskom premijerkom Evom Kopač, nije, međutim, bilo obraćanja medijima.\nMerkel je navela da Njemačka ima "jasnu nadu" da će Britanija ostati u EU.\nDan ranije, u četvrtak, u Londonu je saopšteno na koje će pitanje Britanci odgovarati na referendumu koji će se održati do kraja 2017. godine.\n"Da li Velika Britanija treba da ostane u Evropskoj uniji (EU)", biće to pitanje, koje je juče, 28.maja, najavila kraljica Elizabeta Druga, izlažući plan nove vlade Davida Camerona u parlamentu.


Problemi programa za pomoć kućevlasnicima\nKongresna komisija za nadzor objavila je danas izveštaj u kome se navodi da Obamina administracija nije ostvarila obećanja da će zaštiti američke kućevlasnike koji imaju probleme u otplati rata svojih kredita.\nAnalizirajući sprovodjenje vladinog plana pomoći kućevlasnicima, Komisija je ustanovila da će tim programom biti obuhvaćeno samo milion američkih porodica, uprkos činjenici da šest miliona porodica kasni sa otplatom rata, a 200,000 svakog meseca dobija obaveštenje da će morati da se iseli iz svojih domova.\nProgram koji treba da pomogne milionima kojima preti oduzimanje kuće je podjednako problematičan kao i neki kućevlasnici.\nIzmedju tri i četiri miliona Amerikanaca nadalo se da će dobiti pomoć u otplati kredita, na osnovu programa administracije vrednog 75 milijardi dolara. Medjutim, u izveštaju kongresne komisije otkriva se da je samo 170,000 kućevlasnika dobilo povoljnije uslove otplate rata. U izveštaju se konstatuju i drugi problemi.\nEfekat programa se uglavnom neće osećati do 2011… nema dovoljno sredstava za finansiranje svih planiranih programa… a oni koji duguju više nego što im kuće vrede videće smanjenje mesečnih rata, ali ne i osnovice kredita\nU izveštaju se kritikuju i banke sa Vol Strita, koje su spasavane iz nevolja milijardama dolara poreskih obveznika, ali sada ne nude pomoć gradjanima.\n„Pre godinu i po dana, spasili smo vas na osnovu teze da smo svi u istom ekonomskom čamcu. Sada su američki kućevlasnici ti koji tonu, i vreme je da reagujete kao da ste deo ove ekonomije, i deo rešenja“, poručila je Elizabet Voren, predsednica kongresne komisije.\nČetiri najveće kreditne institucije SAD branile su svoj rad na jučerašnjem pretresu na Kapitolu. Izvršni direktori banaka postavili su pitanje zašto treba da pomognu kućevlasnicima u nevolji, ako to košta milijarde dolara… Njihov argument je da to nije pošteno prema milionima Amerikanaca koji su takodje prezaduženi, ali otplaćuju svoje hipoteke na vreme.


► Joksimović i nemački izaslanik o evropskim integracijama Srbije\nMinistarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović razgovarala je danas s izaslanikom ministra spoljnih poslova Nemačke Tomasom Osovskim, s kojim se saglasila da su odnosi dve zemlje izuzetno dobri i da Nemačka pruža značajnu podršku evropskim integracijama Srbije.\nOsovski je rekao da evropske integracije Srbije doprinose stabilnosti i razvoju Srbije i regiona i da je to svakako i interes Evropske unije, saopšteno je posle sastanka.\nOn je naveo da Nemačka vidi Srbiju kao važnu državu za stabilnost i prosperitet celog regiona, ali i za ostvarivanje zajedničkih evropskih interesa, saopštila je Vlada Srbije.\nSagovornici su se složili da su odnosi Srbije i Nemačke izuzetno dobri, da redovna komunikacija na svim nivoima daje rezultate i da postoji konstantan trend unapređenja ukupne saradnje, a pre svega političke i privredne, navodi se u saopštenju.\nMinistarka za evropske integracije istakla je da je Nemačka "najveći bilateralni donator naše zemlje" i da je u poslednjih 15 godina izdvojila 1,7 milijardi evra bespovratne pomoći Srbiji za realizaciju brojnih projekata, stoji u saopštenju.\nJoksimović je rekla da očekuje da Srbija do kraja godine otvori najmanje još tri pregovaračka poglavlja, i to poglavlje šest o pravu privrednih društava, poglavlje 30 o ekonomskim odnosima s inostranstvom i poglavlje 33 o finansijskim i budžetskim odredbama.\nSrpska ministarka je navela da je Srbija posvećena regionalnoj stabilnosti i saradnji i da "očekuje da i drugi u regionu pokažu odgovornost i ne samo deklarativnu posvećenost stabilnosti i dobrim odnosima", dodaje se u saopštenju.\nKako se navodi, sagovornici su se saglasili da je važan nastavak dijaloga Beograda i Prištine, kao i obaveza obe strane da ispunjavaju dogovoreno.\nSrbija bi mogla da promeni i postavi nove ambasadore u više evropskih zemalja, dok bi ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović mogla da bude postavljena na "visoku funkciju u...\nJoksimović: Nameravamo da uskladimo viznu politiku do prijema u EU\nSrbija je na međuvladinoj konferenciji danas u Luksemburgu otvorila još dva poglavlja u pregovorima sa Evropskom unijom, poglavlje 33 o budžetskim odredbama i 13 o ribarstvu.\nJoksimović: Ako ubrzamo reforme 2025. moguć ulazak u EU\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas da se u nacrtu rezolucije Evropskog parlamenta o Srbiji navodi da nije nerealno da Srbija 2025. postane članica ako ubrza...


Igor Davidović istupio iz DSS – Телевизија "Ласер" Сврљиг\nIgor Davidović, direktor svrljiškog komunalnog preduzeća istupio je danas iz redova Demokratske stranke Srbije. U obaveštenju koje je Davidović uputio Opštinskom odboru DSS u Svrljigu, a koje je dostavio i medijima, kaže se da iz stranke istupa zbog loše politike ove stranke koju vodi sadašnji predsednik Opštinskog odbora Živul Kostadinović. On Kostadinovića optužuje da je, rukovodeći se ličnim interesima, diskreditovao rezultate koje je DSS postigao u prethodnom periodu, kao i da je odstupio od politike koju vodi ova stranka. Ono što Davidović posebno zamera predsedniku Opštinskog odbora i odborniku u Skupštini opštine Svrljig, Živulu Kostadinoviću, je to što nije glasao za Plan i program JKSP Svrljig za 2012. godinu na sednici Skupštine opštine Svrljig, iako je direktor tog preduzeća iz redova iste stranke. Davidović kaže da u Opštinskom odboru nisu više imali razumevanja za njegove stavove, pa je izlazak iz partije bilo jedino što mu je preostalo.\nIgor Davidović je izabran za direktora JKSP Svrljig na sednici Skupštine opštine Svrljig održanoj 13. juna 2010. godine kao član DSS, kada je ova partija ušla u vladajuću koaliciju sa USS i SRS. Tom prilikom DSS je dobila i mesto zamenika predsednika opštine koje je zauzeo Dobrivoje Stojanović.\nNeslaganja između Davidovića i njegove stranke počela su sa prošlogodišnjim izborima u Opštinskom odboru DSS u Svrljigu kada je za predsednika Odbora izabran Živul Kostadinović, a nedugo zatim Odbor je doneo odluku o istupanju iz vladajuće koalicije, što je objavljeno na sednici Skupštine opštine u decembru prošle godine. Kostadinović je tada pozvao i sve funkcionere iz ove stranke da napuste svoje funkcije, što se do sada nije dogodilo.\nU saopštenju za javnost koje nam je danas dostavio OO DSS, a koje je potpisao aktuelni predsednik Kostadinović, ovaj odbor se ograđuje od daljeg rada, kako se navodi „otuđenih odbornika i većnika“ iz redova DSS-a i imenovanih članova na određenim funkcijama u lokalnoj samoupravi koji su okarakterisani kao „interesna grupa“.


Svečano odelo - Stefan - Idealno.rs\nPočetna / Dečija odeća i obuća / Odeća za dečake / Kompleti za dečake / Svečano odelo - Stefan\nPonuda prodavnice Decjisajt za proizvod Svečano odelo - Stefan. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Svečano odelo - Stefan i izberi najbolju. Kompleti za dečake iz kategorije Odeća za dečake je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Svečano odelo - Stefan i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Svečano odelo - Stefan se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Svečano odelo - Stefan je dostupan u prodavnici Decjisajt po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Svečano odelo - Stefan proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Svečano odelo - Stefan je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nKomplet sadrži sako, pantalone i kravatu ili ma&s


Prema poslednjem izveštaju sa tržišta nepokretnosti Republičkog geodetskog zavoda, osim što je gledajući isti period nekoliko godina unazad zabeležen rekord sklopljenih kupoprodajnih ugovora kao i potrošenog novca, cene stanova su za poslednje dve godine skočile od šest do čak 29 odsto.\nNajveće poskupljenje je zabeleženo u Beogradu, u novogradnji, gotovo za trećinu, dok je u starogradnji poskupljenje u odnosu na treći kvartala 2019. godine 19 odsto.\nU Novom Sadu cene stanova su veće od 19 do 23 procenta. U Nišu je novogradnja poskupela za petinu, a starogradnje ѕa čak 27 odsto. U Kragujevcu je ovog septembra stan u starogradnji bio skuplji za 14 odsto nego u isto vreme 2019. godine. Razlika u kvadratima novogradnje je šest procenata.\nProsečan kvadratat u Beogradu, prema poslednjim podacima, iznosio je 1.545 evra za starogradnju i 2.080 za novogradnju. U Novom Sadu - od 1.366 do 1.421 evra, Nišu od 923 do 1.057, a Kragujevcu od 820 za starogradnju do 1.052 za novogradnju.\nZA GLAVICU 100 DINARA: Rekordne cene svežeg kupusa na pijacama i trgovinama širom Srbije\n21. 10. 2021. u 13:30\nstanovi Beograd na vodi prodaja nepokretnost tržište nepokretnosti naskuplji stan