Otvoren je konkurs za EY Preduzetnika godine 2017 | Biznis i Finansije\n/ Promo / Otvoren je konkurs za EY Preduzetnika godine 2017\nOtvoren je konkurs za EY Preduzetnika godine 2017\nRevizorsko-konsultantska kompanija EY (Ernst & Young) po šesti put otvorila konkurs za program EY Preduzetnik godine™ koji će trajati do 20. novembra 2017. godine. Svečano proglašenje nacionalnog pobednika biće održano u februaru 2018. godine, a pobednik nacionalnog konkursa u Srbiji će i ovaj put, zajedno sa pobednicima iz zemalja širom sveta, konkurisati za priznanje EY Svetski preduzetnik godine™ i prisustvovati svečanoj ceremoniji u Monte Karlu u junu 2018. godine. Kao i prethodne godine, program je podržan od strane Ministarstva privrede Republike Srbije i ProCredit banke kao generalnog sponzora, Radio Televizije Srbije, magazina Biznis & Finansije i poslovnog portala eKapija.\n„Izuzetno smo ponosni što će kompanija EY u Srbiji još jednu godinu za redom promovisati uspehe preduzetnika. Program EY Preduzetnik godine pružio nam je priliku da se upoznamo sa najvećim izazovima preduzetništva, preprekama koje su preduzetnici uspešno premostili i koracima koje su preduzeli u cilju dostizanja poslovnih uspeha u našoj zemlji i širom sveta“, izjavio je Ivan Rakić, rukovodeći partner kompanije EY za Srbiju, Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu.\n„ProCredit banka i ovoga puta sa zadovoljstvom nastavlja podršku programu EY Preduzetnik godine u želji da time svi zajedno doprinesemo daljoj promociji i razvoju preduzetništva u našoj zemlji. Za Srbiju su ovakvi izbori veoma značajni, jer predstavljanje uspešnih poslovnih rezultata, primera i ljudi pruža ohrabrenje i podstrek mnogim privrednicima da nastave da ostvaruju svoje ideje. Preduzetnički optimizam, nove investicije i rešenja su motor svake privrede i ProCredit banka se u svom radu svakodnevno trudi da domaćim privrednicima pruži što svestraniju podršku u poslovanju. Verujem da ćemo zahvaljujući učešću u ovogodišnjem programu EY Preduzetnik uspeti da sve to nastavimo i podstaknemo mnoge domaće privrednike da u poslu kojim se bave budu uspešniji i inovativniji“, objasnila je Svetlana Tolmačeva Dingarac, predsednik IO ProCredit banke.\nPrijava kandidata može se izvršiti na online aplikaciji https://geoy.ey.com/.\nErnst&Young ey ey preduzetnik godine konkurs preduzeća


Roland DG pokrenuo EMEA virtuelni showroom • Print Magazin\nRoland DG pokrenuo EMEA virtuelni showroom\nRoland DG je pokrenuo virtuelni showroom za EMEA region, koji donosi intenzivno digitalno okruženje za kupce i distributere u istraživanju proizvoda i usluga.\nNovi shoroom je sledeći korak u digitalizaciji B2B prodajnog puta, trenda koji će pandemija korona virusa dodatno ubrzati. Posetioci showroom-a će moći da pogledaju i istraže prekrasne digitalne prikaze od 360 stepeni Roland TrueVIS serije štampača/rezača. Narednih meseci u virtuelni showroom za pregled će biti dodati i drugi proizvodi uključujući flatbed štampač IU-1000F i LEC2 i LEF uređaji.\nU showroom-u posetioci će moći da pogledaju animaciju kompletnog proizvodnog procesa, od početka do kraja kao i da kliknu na najvažnije tačke koje ilustruju određene karakteristike sa dodatnim informacijama, animacijom i video zapisima. Roland DG takođe je razvio rešenje proširene stvarnosti (Augmented Reality) koje korisnicima omogućava da vide virtuelni model kakav bi se pojavio u njihovim radnim prostorima.\nPrema studiji kompanije McKinsey objavljenoj u novembru, između 70 i 80% donosioca odluka u B2B-u segmentu radije sarađuje sa dobavljačima putem interakcija na daljinu ili digitalne samoposluge.\nShowroom je kreirala kompanija za digitalnu produkciju Phygital. „Virtuelni showroom-ovi češće se mogu naći u automobilskom, maloprodajnom i FMCG sektoru. Pravo je osveženje videti kompaniju u tradicionalnijem sektoru poput štampe koja je preduzela hrabar korak i prodrmala način na koji angažuje svoje kupce i trgovce. Očekujemo da će pandemija podstaći još neke kompanije iz ovog segmenta da prate primer kompanije Roland”, kažu u kompaniji Phygital.


NARODNA SKUPŠTINA RS: 4. DECEMBRA 2015. GODINE ODRżANE SEDNICE ODBORA ZA OBRAZOVANJE, NAUKU, TEHNOLOšKI RAZVOJ I INFORMATIčKO DRUšTVO, ODBORA ZA USTAVNA PITANJA I ZAKONODAVSTVO, ODBORA ZA PRIVREDU, REGIONALNI RAZVOJ, TRGOVINU, TURIZAM I ENERGETIKU - RAZMOTRENE POJEDINOSTI I AMANDMANI NA PREDLOG ZAKONA O RUDARSTVU I GEOLOšKIM ISTRAżIVANJIMA, RAZMOTRENI PREDLOZI ZAKONA O SPORTU I O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NAUčNOISTRAżIVAčKOJ DELATNOSTI U NAčELU\nNa sednici Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo, održanoj 4. decembra 2015. godine, razmatran je Predlog zakona o sportu, u načelu i Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o naučnoistraživačkoj delatnosti, u načelu, koje je podnela Vlada Republike Srbije.\nPredlog zakona o sportu, obrazložio je Vanja Udovičić, ministar omladine i sporta, koji je istakao da će donošenjem novog zakona unaprediti sport u Srbiji i da je Predlogom zakona urađena celokupna analiza sveukupnog sistema sporta. Najbitnije promene donošenjem novog zakona omogućiće širenje baze i jačanje sporta u lokalnim zajednicama. Razlozi donošenja novog zakona su i unapređenje zdravstvene zaštite sportista, sportskih stručnjaka i dece, sprečavanje negativnih pojava u sportu, poput nedoličnog ponašanja gledalaca na sportskim dešavanjima, stvaranje okvira za povećanje obuhvata bavljenja sportom dece, mladih, žena, starih i osoba sa invaliditetom, ograničenje uloge menadžera i trajanja ugovora sa profesionalnim sportskim igračima.\nU diskusiji koja je usledila, članovi Odbora izneli su slična mišljenja o predloženom zakonskom rešenju, i odlučili da predlože Narodnoj skupštini Republike Srbije da prihvati Predlog zakona o sportu, u načelu.\nO Predlogu zakona o izmenama i dopunama zakona o naučnoistraživačkoj delatnosti, govorio je Srđan Verbić, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, koji je istakao da postoji neodložna potreba donošenja Predloga zakona, radi donošenja nove Strategije naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije za period od deset godina, istraživačkih programa od opšteg interesa, i finansiranja istih.\nCiljevi koji bi se postigli donošenjem ovog Predloga zakona su unapređenje kvaliteta naučnoistraživačkog rada, primena rezultata istraživanja, efikasniji i delotvorniji rad tela, komisija i drugih organizacija u sistemu naučnoistraživačke delatnosti, poboljšanje efikasnosti alokacije i upotrebe svih naučnoistraživačkih i razvojnih resursa, izgradnja i dalji razvoj inovativnog društva zasnovanog na znanju.\nNakon kraće diskusije članovi Odbora su odlučili da predlože Narodnoj skupštini Republike Srbije da prihvati Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o naučnoistraživačkoj delatnosti, u načelu.\nNa sednici Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, održanoj 4. decembra 2015. godine, razmatrani su amandmani na Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, koji je podnela Vlada Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, podneto je ukupno 117 amandmana. Članovi Odbora su ocenili da je 115 amandmana u skladu sa Ustavom Republike Srbije("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav) i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa sednici je ocenjeno da amandman na član 1, koji je podneo Milinko Živković, i amandman na član 10, koji su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić, nisu u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa sednici Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, održanoj 4. decembra 2015. godine, članovi Odbora razmotrili su, u pojedinostima, Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima.\nNa Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima narodni poslanici podneli su ukupno 117 amandmana od kojih su Vlada i Odbor prihvatili 34.\nSednici je, sa saradnicima, prisustvovao ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nIzvor: Press služba Skupština Srbije, 04.12.2015.


Održan prvi javni skup Udruženja eSigurnost | Tehnologije | Novosti.rs\nOdržan prvi javni skup Udruženja eSigurnost\nNovostiOnline | 04. oktobar 2016. 10:55 | Komentara: 0\nProfesionalci u oblasti informacione bezbednosti okupljeni oko generalne vizije i namere da podignu značaj, ulogu i svest društva o informacionoj bezbednosti, kao i promovisanju znanja o visokotehnološkom kriminalu.\nInformaciona bezbednost predstavlja skup mera koje omogućavaju da IKT sistem zaštiti tajnost, integritet, raspoloživost, autentičnost i neporecivost podataka, kojima organizacija i sam IKT sistem raspolaže, a sve sa ciljem da taj sistem nesmetano funkcioniše kako je predviđeno, kada je predviđeno i pod kontrolom ovlašćenih i stručnih lica.\nSavremeno društvo koje je nastalo na razvoju informacionih tehnologija i procesa globalizacije na ekonomskom planu, zahteva jačanje nacionalne koordinacije u smislu pravne regulative, kao jedinog pristupa koji omogućava normativno regulisanje odnosa u sajber prostoru.\nPored Zakona o informacionoj bezbednosti koji je donet ove godine, i regulative Narodne banke koja se odnosi samo na finansijske institucije, ova oblast je utvrđena kao strateški prioritet, budući da je Strategijom razvoja informacionog društva u Republici Srbiji do 2020. godine informaciona bezbednost prepoznata kao jedna od šest prioritetnih oblasti razvoja.\nU Strategiji je navedeno da razvoj i unapređenje informacione bezbednosti treba postići kroz, ističem, unapređenje pravnog i institucionalnog okvira, zaštitu kritične infrastrukture, borbu protiv visokotehnološkog kriminala i naučno – istraživački rad.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija je polovinom ove godine formiralo radnu grupu za izradu Strategije razvoja informacione bezbednosti Republike Srbije. Ova Strategija obuhvatiće bezbednost građana na internetu, posebno zaštitu i bezbednost dece, borbu protiv visokotehnološkog kriminala, kao i informacionu bezbednost u sistemu odbrane, a u širem kontekstu i nacionalnu bezbednost Republike Srbije.\nIz ovih razloga, ove godine je formirano Udruženje, kao samostalno, nestranačko, nevladino i neprofitno udruženje građana, osnovano na neodređeno vreme radi ostvarivanja ciljeva i aktivnosti u oblasti informacione bezbednosti na teritoriji Republike Srbije.\nCilj Udruženja predstavlja modernizaciju informacionih i tehnoloških kapaciteta na teritoriji Republike Srbije, kao i unapređenje informacione bezbednosti u domenu jačanja, promovisanja i obrazovanja sigurnog civilnog društva, kao i pružanje ekspertske pomoći u sprečavanju svih oblika visoko-tehnološkog kriminala usmerenog na kritičnu, odbrambenu, nacionalnu, komunikacionu i informacionu infrastrukturu u našoj zemlji.\nAktivnosti Udruženja su zasnovane na sledećim oblastima:\n1.Razvoj i primena savremenih informacionih znanja, putem različitih programa\nprofesionalnog usavršavanja u oblasti informacione bezbednosti;\n2.Pokretanje, podržavanje i realizacija akcionih i drugih naučnih istraživanja iz oblasti informacione bezbednosti, u kojima se doprinosi razvoju sigurnog građanskog društva Republike Srbije;\n3.Realizacija razvojnih i naučno-istraživačkih projekata u oblasti informacione bezbednosti;\n4.Analiza, prikupljanje i obrada stručne i naučne literature iz oblasti informacione\n5.Unapređenje informatičkog obrazovanja građana Republike Srbije na svim nivoima u oblasti informacione bezbednosti.\nVećina naših članova su lica sa akademskim znanjem i velikim iskustvom u oblasti informacione bezbednosti, koji su u svojim osnovnim delatnostima prepoznati kao eksperti i odlični profesionalci. Udruženje putem njihove ekspertize poseduje vrhunsku bazu potrebnog znanja, potrebne stručne nadležnosti i neophodne reference za dalje unapređenje informacione bezbednosti.\nUdruženju mogu da se priključe svi pojedinci koji se aktivno bave i oni koji se interesuju za ovu oblast, kao i oni koji ovu oblast vide kao bitnu stavku i oslonac našeg društva i pritom žele da učestvuju u razvoju naših zajedničkih planova i ideja na poboljšanju i unapređenju ove oblasti.\nOdržavanje ovog skupa predstavlja prvi i pravi korak u pravo vreme. Ubeđeni smo da postojanje ovakvog Udruženja u Republici Srbiji može doneti nemerljivu i višestruku korist našem civilnom društvu i evropskim integracijama, kroz koontinuirani razvoj i primenu savremenih informacionih znanja, putem različitih programa projektnih aktivnosti i profesionalnog usavršavanja u oblasti informacione bezbednosti u Republici Srbiji.\nPozivamo da nam se kao partneri na našem budućem putu pridruže i organi državne uprave Republike Srbije, kompanije i firme, regionalne i međunarodne organizacije, kao i ostale zainteresovane strane u cilju stvaranja sigurnijeg i bezbednijeg društva u našoj zemlji.


Mančester Junajted, klub sa najvećim prihodom na svetu - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tMančester Junajted, klub sa najvećim prihodom na svetu\nMančester Junajted, klub sa najvećim prihodom na svetu\nby bifadmin 23. januara 2018.\nDvadeset fudbalskih klubova sa najvišom zaradom na svetu ostvarilo je prihod od 7,9 milijardi evra (6,8 milijardi funti) u sezoni 2016/17, što čini povećanje od 6% u odnosu na prethodnu godinu, pokazuje 21. izdanje Fudbalske finansijske lige konsultantske kuće Deloitte.\nMančester Junajted, Real Madrid i Barselona plasirali su se na prva tri mesta Fudbalske finansijske lige, tako da prihod od skoro 200 miliona evra sada garantuje poziciju među prvih 20, gotovo duplo više nego što je bilo potrebno u ediciji iz 2010. godine. Ne iznenađuje činjenica da je zarada od prenosa sada najveći pojedinačni prihod za klubove, čineći 45% ukupnih prihoda.\nMančester Junajted je zadržao prvo mesto u Fudbalskoj finansijskoj ligi 2018, uz minimalnu razliku u odnosu na Real Madrid. Pobeda Junajteda nad Ajaksom u poslednjoj sezoni UEFA Lige Evrope je bila presudna jer su prihodovali 44,5 miliona evra od UEFA. Ovaj iznos je četiri puta veći od iznosa koji je primio Atletiko Madrid u sezoni 2011/12 za pobedu u istoj ligi. Junajted je imao najveću korist od napora UEFA poslednjih nekoliko godina da poveća nagrade za učesnike u Ligi Evrope.\nOvo je prvi put da Engleska Premijer liga ima 10 klubova među prvih 20 što je najviše ikada klubova iz jedne države, i to sa Sautemptonom (18. mesto, 182,3 mil. funti) koji debituje na listi, Mančester sitijem koji je među prvih pet i Lester sitijem koji je napredovao sa 20. mesta prošle godine na 14. ove godine.\nIako su svi klubovi u Premijer ligi imali koristi od boljih aranžmana za prenos, uspesi koje su Sautempton i Lester ostvarili na evropskim takmičenjima doprineli su ovim klubovima da zauzmu svoje najviše pozicije na listi. Samo prihod od emitovanja koji je ostvario Sautempton je veći od ukupnog prihoda 26. rangiranog tima u ovogodišnjoj Fudbalskoj finansijskoj ligi (Kristal Palas, 140,9 miliona funti).\nArsenal je na 6. mestu, iznad Pari Sent Žermena, a Totenhem Hotspur se popeo za jedno mesto i zauzeo jedanaestu poziciju na listi. Čelsi i Liverpul ostaju na osmom i devetom mestu dok su Vest Hem Junajted na 17. i Everton na 20. poziciji.\nPrvih pet upotpunjuje i Bajern Minhen na četvrtoj poziciji. Pari Sen Žermen je ponovo jedini francuski klub na listi, dok je FK Olimpik Lion ostao van prvih 20, nakon što je ostvario povećanje prihoda od prelaska na novi stadion i ulaskom u polufinale Lige Evrope.\nFK Milan nije među top 20 po prvi put, a gradski rival Internacionale se popeo za četiri mesta zauzevši 15. poziciju nakon značajnog rasta komercijalnog prihoda i nakon što ga je preuzela kineska kompanija Saning (Suning). Ostvareni uspeh na takmičenjima UEFA-a bio je presudan za Napoli koji je zauzeo 19. mesto, dok FK Roma nije uspela da se plasira na listu Fudbalske finansijske lige po treći put od kada smo počeli da radimo ovu analizu pre 21 godinu.


INFO ::: Saopštenja - STRANA 5 > Srbija ne prisustvuje dodeli Nobelove nagrade za mir\nSrbija ne prisustvuje dodeli Nobelove nagrade\nSrbija se uvrstila među 19 zemalja koje neće prisustvovati dodeli Nobelove nagrade za mir u petak 10. decembra u Oslu. Ovogodišnji laureat je kineski disident i borac za ljudska prava Liju Sjaobo.\nKineski disident Liju Sjaobo dobitnik je ovogodišnje Nobelove nagrade za mir "zbog svoje dugogodišnje i nenasilne borbe za fundamentalna ljudska prava u Kini", saopštio je u Oslu norveški Nobelov komitet.\nViše od dve decenije Liju Sjaobo je bio snažan zagovornik poštovanja osnovnih ljudskih prava u Kini, a učestvovao je i na protestima na pekinškom trgu Tjenamen 1989. godine. Sjaobo je prošlog Božića u Kini osuđen na 11 godina zatvora zbog, kako je navedeno, "podsticanja rušenja državne vlasti". Hapšenje je usledilo samo nekoliko sati pred objavljivanje Povelje O8, čiji je Sjaobo jedan od autora. U toj povelji autori pozivaju na veće slobode i okončanje političke dominacije Komunističke partije u Kini. Uz zatvorsku kaznu, Sjaobou je zabranjeno da se dve godine bavi političkim aktivnostima.\nZa oslobađanje Liju Sjaoboua založilo se više vlada, nevladinih organizacija i tibetanski duhovni vođa Dalaj lama, dok je kineska vlada ljutito reagovala na odluku Nobelovog komiteta da nagradu dodeli Sjaobou. Kineske vlasti stavile su njegovu suprugu i kolege u kućni pritvor kako ne bi mogli da otputuju u Oslo na uručivanje nagrade.\nOdluci Kine da ne prihvati poziv da prisustvuje ceremoniji dodele nagrade pridružilo se još 18 država među kojima je i Srbija, saopštio je Nobelov komitet.\nHelsinški odbor za ljudska prava u Srbiji oštro osuđuje odluku Vlade Republike Srbije da ne prisustvuje ceremoniji dodele Nobelove nagrade za mir kineskom disidentu Liju Sjabou. Ovakvim postupcima Vlada Republike Srbije šalje pogrešnu poruku svojim građanima, i stvara se klima nepodržavanja nenasilne borbe za fundamentalna ljudska prava.


Miodrag Stanković: Prvo rešite zagađen vazduh, pa onda gradite Akva park - JUGPRESS\n“Budžet za 2022. godinu Grada Niša nije prošao pravu stručnu i javnu raspravu, što znači da ga je aktuelna vlast predložila bez konsultacije sa građanima i stručne javnosti”, kaže Miodrag Stanković, odbornik koalicije “Niš, moj grad” u Skupštini Grada Niša.\nStanković kaže da je usvajanje budžeta na današnjoj sednici Skupštine Grada, u najmanju ruku, skandalozno. On naglašava da građani nisu učestvovali u kreiranju budžeta po staroj dobroj praksi, već je on skrojen po meri vladajuće stranke.\n“Što se tiče predloga budžeta za 2022. godinu, vraćamo se na nerealna planiranja po pitanju prihoda. Ukupni prihodi i primanja budžeta Grada Niša za 2022. godinu planiraju se na oko 11 milijardi, što je nerealno ukoliko se pogleda izveštaj o realizaciji budžeta za prvih devet meseci 2021. godine, gde su ostvareni prihodi u iznosu od 7 milijardi i 654 miliona dinara, što predstavlja 64.5% u odnosu na plan. Lokalna vlast nema viziju kako Grad treba da funkcioniše što pokazuje budžet za narednu godinu”, kaže Stanković.\nOn kaže da se prihodi od poreza na zarade u 2022. godini planiraju na 5 milijardi i 470 miliona dinara, što je nerealno, imajući u vidu prihod od poreza na zarade za prvih 9 meseci u 2021. koji je u iznosu od 3 milijarde i 832 miliona.\n“Porez na imovinu je planiran na milijardu i 600 miliona dinara, a realizacija za prvih devet meseci je bila 960 miliona. To znači da će se većim porezima na imovinu, nametima, taksama povećati prihodi, a ne aktivnošću i sposobnošću lokalne samouprave” , objašnjava Stanković.\nOn kaže da nije protiv izgradnje Akva parka čija je vrednost projekta oko 2 milijarde dinara, ali Grad treba da ulaže u zaštitu životne sredine.\n“To je bacanje para u godini u kojoj će takođe biti slabijeg turizma, zbog aktuelne epidemije virusa Covid19. Takođe, problem s kojim godinama muku muče mnogi delovi Srbije su divlje deponije. Na teritoriji Grada Niša ima ih više od sto. Divlje deponije su grupisane i oko rečnih korita Nišave i Južne Morave, ali i oko poljoprivrednih useva, tako da ovaj problem utiče na zagađenje vode, vazduha, zemlje, ali i hrane. Problem deponije u Nišu je višedecenijski”, kaže Stanković.\nOn kaže da je Nišu potrebno postrojenje za preradu otpadnih voda, dugorčnaa strategija za smanjenje zagađenosti vazduha koji Nišlije udišu godinama.\n“Građani su nezadovoljstvo o zaštiti životne sredine pokazali na ulicama, i neće stati dok životna sredina ne bude prioritet kako republičkoj, tako i lokalnoj vlasti”, zaključuje Stanković.


IACBG | Razgovor sa predstavnicima koledža: University of Colorado Boulder\nRazgovor sa predstavnicima koledža: University of Colorado Boulder\nOnline chat sa predstavnicima koledža i univerziteta - 8. maj\nEducationUSA Sajam američkih koledža - Šta pitati predstavnike institucija?\nVolonteri potrebni za EducationUSA Sajam američkih koledža\nU aprilu ste imali prilike da razgovarate sa predstavnicima američkih koledža i univerziteta koji su odabrali Srbiju kao odredište za predstavljanje svojih akademskih i drugih programa. Verujemo da ste dosta toga saznali o studiranju u Americi i posebno na lokacijama sa kojih su došli predstavnici institucija.\nTokom leta vas serijom kratkih snimljenih razgovora podsećamo na detalje ponuda koje su predstavljene u okviru EducationUSA Sajma američkih koledža. Pratite naš sajt za više informacija i šaljite nam pitanja ako ih imate - svake nedelje objavićemo novi video materijal.\nPočinjemo od američke savezne države Kolorado u čijem se gradu Boulderu nalazi univerzitet, predstavljen na aprilskom sajmu. Sa predstavnicom Univerziteta u Koloradu - Boulder Mišel Trimp razgovarali smo o tome šta se nudi budućim studentima na kampusu i oko njega.


redakcija October 9, 2018\t0 Komentara\nUdruženje ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Valjeva danas je ugostilo članove udruženja iz šest opština i gradova u okviru sportskih susreta, koji se u Valjevu održavaju već deset godina. Pored Valjeva, tu su gosti iz Loznice, Šapca, Požege, Malog Zvornika i Bogatića, koji će se takmičiti u tri sportske discipline-pikadu, visećoj kugli i pločicama, sportovima pogodnim za ljude koji imaju neki stepen invaliditeta.\n„Ovo udruženje u Valjevu je obnovljeno 1993. godine i od tada dobro radimo ne samo u Valjevu, već i u svim gradovima čiji su predstavnici danas ovde. Planiramo da sledeće godine proširimo ova takmičenja na celu Zapadnu Srbiju. Naše udruženje ima lepu tradiciju, vezanu za sportska takmičenja“, rekao je Vlada Milivojević iz valjevskog udruženja.\nČlan Gradskog veća prof. dr Miroljub Ivanović je poželeo dobrodošlicu u ime gradonačelnika dr Slobodana Gvozdenovića i Gradskog veća: „Imajući u vidu da sport održava i unapređuje fizičke i intelektualne sposobnosti, gradska Vlada je podržala napore predsednika ovog udruženja da organizuje današnje sportske susrete. Želim vam da se lepo provedete u našem gradu i da pobede najbolji.“


Severna Makedonija kupuje haubice iz Turske\nBeta 4. septembra 2021. 11:45\nArmija Severne Makedonije nabaviće divizion od 18 turskih lakih haubica kalibra 105 milimetara, kojima planira da zameni zastarelu američku artiljeriju koju trenutno koristi a koja je originalno proizvedena u vreme Drugog svetskog rata.\nKako saznaje portal Balkanska bezbednosna mreža, radi se o 18 haubica Boran (grmljavina) koje proizvodi tursko preduzeće MKEK.\n„Tokom sajma naoružanja IDEF 21 u Istanbulu 17. avgusta makedonska ministarka odbrane Radmila Šekerinska potpisala je sa turskim kolegom Hulusi Akarom dokument o petogodišnjoj vojno-ekonomskoj saradnji. Uskoro se može očekivati zvanična informacija da će armija Severne Makedonije dobiti habice Boran“, navodi se.\nPrve haubice Boran ovog leta su pristigle u jedinice Turske vojske pa će Severna Makedonija verovatno biti prvi strani korisnik.\n„Sada Armija Severne Makedonije ima Artiljerijski bataljon sa 18 starih vučnih haubica M2A1 kalibra 105 milimetara najvećeg dometa 11,2 kilometra koje su bile važno sredstvo vatrene podrške američke vojske tokom Drugog svetskog rata i kasnije u Koreji i Vijetnamu. Sada je došlo vreme da se zamene“, navodi se.\nPortal dodaje da će za to, prema makedonskim planovima, biti potrebno 6,4 miliona evra, a da je u odbrambenom budžetu za 2021. godinu za te potrebe rezervisano nešto manje od dva miliona evra.\nOdlukom Vlade Severne Makedonije iz marta ove godine haubice su stavljene na listu državnog plana nabavke roba, usluga i radova po modelu medjuvladinih ugovora.\n„To je važan detalj jer tursko ministarstvo odbrane kao deo podrške prijateljskim zemljama obezbedjuje nabavke pod povoljnim uslovima ili čak finansiranje iz donacija. Praksa je da tursko ministarstvo odbrane odobri donaciju u odredjenom novčanom iznosu, pod uslovom da se roba naruči od turskih fabrika“, dodaje se.\nPortal podseća da se Turska nalazi u „prodoru na Balkan“ sa prodajom naoružanja kroz mehanizam finansiranja iz svog odbrambenog budžeta.\n„Ranije su već dogovorene donacije za Vojsku Crne Gore koja je iz Turske dobila uniforme i očekuju se razna motorna vozila. Oružane snage Bosne i Hercegovine sastavile su listu želja. Za Kosovske snage bezbednosti u izradi je 14 borbenih vozila Vuran. U zemljama na prostoru bivše Jugoslavije prepoznatljiv je Turski interes za političkim prisustvom“, dodaje se u tekstu.


Region Archives - Sve o osiguranju\n22. maja 2022.\tRegion\nUz rast premije od 348 miliona evra, ukupan obim premije za prva tri meseca 2022. godine porastao je za 11,2% na 3,45 milijardi evra, kaže se u saopštenju VIG grupe. Ostvaren je rast u svim poslovnim linijama i segmentima VIG-a. Kod autoodgovornosti (+18,8%), kod ostalih osiguranja imovine i nezgoda (+15,2%) ...\n16. decembra 2021.\tRegion\nGenerali Grupa planira da nastavi investicije u zemljama centralne i istočne Evrope i da sačuva liderske pozicije koje već zauzima, rečeno je medijima povodom „Dana investitora“ 15.12.2021. Generali Grupa očekuje rast zarade od 6% do 8% u periodu od 2021. – 2024, povećan kumulativni novčani tok na više od 8,5 ...\n26. avgusta 2021.\tRegion\n11. marta 2021.\tRegion\nOperativni rezultat Generali Grupe dostigao je 5,2 milijarde evra, a ukupna premija u 2020. čak 70,7 milijardi evra, saopštima je ova grupacija. U najvećoj meri ukupnoj premiji doprinosi životno osiguranje sa 48,5 milijardi evra. Najveći deo premije životnog osiguranja čine unit-linked polise i “zaštita”. Grupa je ostvarila neto profit 1,744 ...\n10. marta 2021.\tRegion\nVienna Insurance Group (VIG) u čijem su sastavu Wiener Städtische osiguranje i kompanija Wiener Re, u 2020. godini je ostvarila obim premije veći od 10 milijardi evra i pored negativnog uticaja pandemije (preliminarni izveštaj za 2020. godinu). Profit pre oporezivanja od 346 miliona evra i kombinovani racio od 95% pokazuju ...


U ovoj godini izdvojeno više od 30 miliona KM za zapošljavanje i samozapošljavanje | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti U ovoj godini izdvojeno više od 30 miliona KM za zapošljavanje i...\nU ovoj godini izdvojeno više od 30 miliona KM za zapošljavanje i samozapošljavanje\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Duško Milunović rekao je da je na današnjem sastanku sa rukovodstvom Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske na Palama konstatovano da je u ovoj godini izdvojeno najviše sredstava za zapošljavanje i samozapošljavanje – više od 30 miliona KM.\nNakon posjete tekstilnom preduzeću „Mraz“, ministar je izjavio novinarima da je ovo preduzeće od 2013. godine konkurisalo i dobijalo sredstva za samozapošljavanje, a od 130 zaposlenih, posredstvom Zavoda za zapošljavanje podsticaj je obezbijeđen za 63 radnika.\n„U narednom periodu moraćemo da vodimo računa o obezbjeđivanju dodatnih sredstava za prekvalifikaciju radnika, dok se ne uspostave programi tehničkih škola koji će moći da rade u tekstilnoj industriji“, istakao je Milunović.\nGovoreći o današnjoj sjednici Vlade koja će biti održana u Istočnom Sarajevu, ministar je rekao da će biti razmatrana mogućnost da dio preostalih sredstava, 852.683 KM, koji je obezbijeđen akcionim planom, bude preusmjeren na Program podsticanja razvoja preduzetništva kod mladih – „Startap Srpska“m jer su ove godine prvi put zaposleni svi pripravnici, njih 770, koji su ispunili uslove.\n„Namjera nam je bila da mladim ljudima omogućimo da odrade pripravnički staž i da ih zadržimo na ovim prostorima“, rekao je Milunović, dodavši da je isti plan i za demobilisane borce.\nDirektor Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske Miroslav Vujičić rekao je da su danas zajedno sa ministrom Milunovićem posjetili preduzeće „Mraz“, jedno od korisnika programa ovog zavoda.\n„Ministar se uvjerio da su naši projekti dali potpuni efekat. Razgovarali smo i o nekim budućim planovima za naredni akcioni plan. Imali smo priliku direktno od poslodavaca da čujemo šta bi trebalo promjeniti u programima, kakve su potrebe poslodavaca i kako da olakšamo njihov rad s ciljem zapošljavanja većeg broja ljudi u Republici Srpskoj“, rekao je Vujičić novinarima.\nJedan od vlasnika preduzeća „Mraz“ Radivoje Kovačević zahvalio je Milunoviću i Vujičići na podršci projektima koji se odnose na zapošljavanje i rad ove firme.\n„Mi možemo da zaposlimo veći broj radnika, ali imamo problem jer na području Pala, a i šire nema škole gdje bi dobili potreban kadar – konfenkcionere tekstila, pa smo prinuđeni da sami vršmo obuku i prekvalifikaciju“, pojasnio je Kovačević.\n„Spremni smo da pružimo podršku i obezbijedimo besplatnu praksu i stipendije, a po završetku školovanja primili bi ih u radni odnos“, naglasio je Kovačević.\nPrethodni članakNabavljeno novo vatrogasno vozilo vrijedno 350.000 KM\nNaredni članakNaredne godine 20 miliona KM za razvoj privrede


Vila Jota Nei pori - Euforija Travel Zrenjanin\nVila Jota Nei pori\nVila Jota se nalazi u centralnom delu Nei Porija, preko puta parka, na oko 280 metara udaljenosti od plaže. Raspolaže dvokrevetnim studijima sa pomoćnim ležajem i četvorokrevetnim apartmanima sa pomoćnim ležajem koji se nalaze na prvom i trećem spratu. Sve smeštajne jedinice imaju kupatilo, terasu, čajnu kuhinju (sa osnovnim posuđem, frižiderom, rešoom sa dve ringle), televizor i klimu (korišćenje klima-uređaja uz doplatu prema cenovniku). Gostima je na raspolaganju besplatno korišćenje interneta (u periodu od 01.06 do 01.10.2018. – agencija ne može garantovati brzinu i nije odgovorna u slučaju slabog signala ili njegovog nestanka usled tehničkih problema). Vila Jota ne poseduje sopstveni parking (postoji mogućnost parkiranja u neposrednoj blizini objekta).\n– ODLOŽENO PLAĆANJE: 40% akontacija prilikom rezervacije,ostatak u jednakim mesečnim ratama čekovima građana do 15.12.2018. – čekovi građana se deponuju odmah prilikom potpisivanja ugovora o putovanju.


Kolumne: Dan posle\nBilo je predvidivo - ili da budem precizniji planirano - da nakon fijaska ilustrovanog voza hitno zasedne Vrhovni savet odbrane, što je u svetu neđelju i učinjeno kojom zgodom su se - oko Oca Vučića, kao oko vekovnog ognjišta - ukupile sve "bezbednosne" personae dramatis, uključujući i vazda nepodšišanog đenerala Dikovića u pohodnoj uniformi.\nNa Savetu je jednodušno "ocenjeno" da je zahvaljujući hladnoj glavi i mudroj odluci premijera rat izbegnut u poslednjem trenutku, a džumhurbaškan Tomo je "poručio" da to tako više ne ide i da će - ponovi li se, daleko bilo, nešto slično - momentalno poslati vojsku na sever Kosova, s njim na čelu, naravno, neće mu - dodao je - biti prvi put da pogine za otadžbinu.\nMaksimalno skraćena radi uštede karaktera i živaca, tako glasi zvanična verzija, ali ne podležite ratnoj psihozi, ne pravite ratne zalihe, ne sprem'te se sprem'te četnici, rata biti neće - bar ne još izvesno vreme - zato što je železnička ratna igra upriličena prvenstveno u predizborne svrhe.\nKobni april je sve bliži, sledstveno je "tamo gde treba" procenjeno da posustalom nacionalnom jedinstvu treba ubrizgati injekciju strahova od predstojećeg pokolja pomešanih sa antizapadnjačkim resantimanom, koja će po ko zna koji put ujediniti Srbe u njihovom pobedonosnom pohodu u propast.\nBudući da balkanski državnici - iako bajagi na krv i nož zavađeni - rade na principu spojenih sudova, predizborna injekcija legla je kao kec na deset i karadušmanima iz lažne države, tako da me ne bi začudilo da je juče u Koha ditore i ostalim lažnim kosovskim novinama osvanuo naslov: "Oklopni voz sa četnicima naoružanim Kusturičinim džepnim atomskim bombama u poslednji trenutak zaustavljen energičnom akcijom policije i širokih narodnih masa".\nČitam jutros (u ponedeljak) Danasov redakcijski komentar u kome se na kraju - nakon sjajne analize afere vlak bez voznog reda - optimistički zaključuje da seljačko-konceptualistička politika krojenja i prekrajanja realnosti u skladu sa kratkoročnim potrebama (i niskim strastima) populističkih garnitura - a u Srbi su sve bile i ostale takve, nemojmo imati iluzija - pre ili kasnije mora završiti u havariji na slepom koloseku istorije. Ja pozdravljam ali ne delim redakcijin optimizam zato što držim da se istorija - ne samo naša - već zaglavila na slepom koloseku, tako da se svuda po svetu - ne samo kod nas - životari od "istorijske ušteđevine", koju mi nikada nismo imali, a nismo imali jer smo ono malo što bismo zaradili, ekspresno spičkavali na sumanute konceptualističke projekte. Nekog reda i u tom haosu ipak mora biti pa Ocu Vučiću, kao čoveku reda, predlažem da protiv Marka Đurića podigne optužnicu za veleizdaju, jer je dezertirao iz ilustrovanog voza još u Topčideru, a da potom naredi da se istraži kako je došlo do toga da na srpskom vozu - pride ruskog porekla - Kosovska Mitrovica bude napisana latinicom.\nSvetislav Basara: http://www.danas.rs/Danposle


Dunavski region kao tačka saradnje zemalja | Kulturni centar Novog Sada\nDunavski region kao tačka saradnje zemalja\nDunav je, nakon Volge, druga najduža i druga vodom najbogatija reka. Dunav je najznačajnija evropska reka i predstavlja evropski saobraćajni Koridor 7. Dunav je, deo transevropskog plovidbenog sistema Dunav-Rajna-Majna, koji spaja istok i krajnji zapad Evrope. Ovaj transevropski plovidbeni sistem je dugačak čak 3504km, i svojom dužinom spaja Severno more sa Crnim morem. Dunav izvire u Švarcvaldu u Nemačkoj, dugačak 2850 km, protiče kroz nekoliko glavnih centralnoevropskih gradova, pre nego što se ulije u Crno more.\nDanas protiče ili čini granicu između 10 država, a to su redom od izvora prema ušću: Nemačka ( 7,5% ), Austrija (10,3% ), Slovačka ( 5,8% ), Hrvatska ( 4,5% ), Srbija (10,3%), Bugarska (5,2%), Rumunija (28,9%), Moldavija (1,7%) i Ukrajina (3,8%).\nKroz Srbiju, Dunav teče u dužini od 588 kilometara, od Bezdana do Prahova i karakterišu ga energetski potencijali, blizina univerzitetskih centara, predeli nedirnute prirode, putevi vina, sudari imperija i prestonica kroz istoriju, put rimskih imperatora, tragovi iz neolita i više srenjovekovnih tvrđava ( među kojima je Golubačka tvrđava, koja se smatra najlepšom na celom toku Dunava).\nDunav je plovan celim svojim tokom kroz Srbiju, dok mu se u Srbiji ulivaju Drava, Tisa, Tamiš, Velika Morava i Timok i Nera. Dunavski region je heterogena oblast u ekonomskom, religijskom, kulturološkom i ekološkom smislu. Region se značajno promenio, sa proširenjima EU i to u tri talasa, najvećem 2004. , pa 2007. i konačno 2013. godine ulaskom Hrvatske. Dunavski region predstavlja najinternacionalniji rečni sliv u svetu i najvećim svojim delom je na prostoru EU. Dunav je na ovaj način EU otvorilo prema njenim bliskom susedima, regionu Crnog Mora, Južnoj Kavkaziji i Centralnoj Aziji.\nOvo je stvorilo potrebu da se formira strategija EU za Dunavski region, po uzoru na već formiranu strategiju za Region Baltičkog mora. Strategija je bila neophodna , jer Dunavski region pokriva jednu petinu prostora EU, a u njemu živi preko 100 miliona ljudi, pa je samim tim blagostanje ljudi koji žive u Dunavskom regionu neraskidivo povezano sa Unijom u celini. Mnogi problemi koji danas opterećuju države ne poznaju nacionalne granice poput: poplava, transportnih veza, trenutno aktuelne izbegličke krize, zaštite životne sredine, bezbednost, borba protiv terorizma, energetski problemi, jednostavno zahtevaju jedan nadnacionalni odgovor i zajednički pristup prevazilaženju istih.\nStrategijom Dunavskog regiona obuhvaćene su zemlje kroz koje Dunav teče i zemlje koje imaju prilaz njemu, pa se strategija bavi: Nemačkom ( Baden-Vitemberg i Bavarska), Austrijom, Češkom Republikom, Slovačkom Republikom, Mađarskom, Slovenijom, Hrvatskom, Bugarskom, Rumunijom u okviru EU i Republikom Srbijom, Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom, Repulikom Moldavijom i Ukrajnom (ali samo regije uz Dunav).\nU Dunavskom regionu postoji potreba za povezivanjem ljudi, njihovih potreba i ideja, slobodnim kretanjem kako ljudi, tako i kapitala. Obezbeđivanje jeftine energije moguće je zahvaljujući prirodnom bogatstvu samog Dunava i njegovog podunavlja. Ovde treba posebno naglasiti zelenu energiju u vidu hidroelektrana, bio-mase, energije sunca i sl. Ovo je pogotovo začajno jer je na taj način rast i održiv razvoj, u skladu sa zahtevnim propisima o zaštiti životne sredine, u čemu EU ima dominantnu ulogu u svetu.\nZajednički rad među državama Dunavskog regiona je neophodna kako bi se minimizirali rizici i katastrofe kao što su industriske nezgode, velesuše i poplave ( kao poplava biblijskih razmera koja je zadesila Srbiju, Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu 2014 godine). Saobraćajne veze koje su u našoj zemlji na žalost u dosta lošem stanju, što zbog sankcija i dugogodišnjeg neulaganja, pa i velike korumpiranosti predhodnih godina, što zbog bombardovanja Srbije i uništenja velikog broja mostova, saobraćajne veze moraju biti modernizovane a pristup internetu i komunikacijama značajno poboljšan. Ukoliko bi se strategija uspešno implementirala, Dunavski region bi mogao da postane sigurno područje, gde se sukobi, diskriminalizacija i kriminal rešavaju na efikasan demokratski način.\nNa taj način do 2020. svi građani Dunavskog regiona imaju veću šansu za visoko obrazovanje, sigurno zaposlenje i prosperitet u sopstvenim domovinama. Tako bi Dunavski region postao pravi moderni region 21. veka, koji bi bio jedan od najaktuelnijih za življenje, pa samim tim i jedan od ekonomski najprosperitnijih u Evropi.\nUčešćem u strategiji Srbiji se otvaraju velike šanse počev od ekonomskih, zaštite životne sredine, unapređenja zastarele transportne infrastrukture, kao i unapređenja bilateralne i multilateralne saradnje sa svim zemljama dunavskog sliva. Još od samog početka, pripreme strategije, Republika Srbija je učestvovala partnerski, potpuno ravnopravno i u izradi same strategije, sa drugim članicama Dunavskog regiona, odnosno pojedinim državama iz EU. Novi koncept makro-regionalne saradnje, koji je ostvaren kroz izradu Dunavske strategije, Republici Srbiji u dužem periodu i nešto širem kontekstu, pomaže pri jačanju demokratije, ekonomskom prosperitetu, vladavini prava i znatno boljim odnosima u regionu.\nDunavska strategija je opisana u dva dokumenta i to;\n1. Saopštenje Evropske komisije drugim institucijama EU i\n2. Akcioni plan koji predstavlja dopunu saoštenja\nStrategija EU za Dunavski region ima četiri stuba (ili cilja) i 11 prioritetnim oblasti. Četiri cilja predstavljaju samu suštinu, šta se želi ostvariti kroz implementaciju strategije na teritoriji celog Dunavskog regiona.\nTi ciljevi su sledeći1;\nPovezivanje Dunavskog regiona\nUnapređenje mobilnosti i kombinatornosti\n1. Unutrašnjim plovnim putevima\n2. Drumskim, železničkim i vazdušnim vezama\nPodsticanje održive energije\nPromovisanje kulture i turizma, kontakata među ljudima\nZaštita životne sredine Dunavskog regiona\nRestauracija i održavanje kvaliteta voda\nUpravljanje rizicima životne sredine\nZaštita bioloških vrsta, pejzaža i kvaliteta vazduha i zemljišta\nIzgradnja prosperiteta u Dunavskom regionu\nRazvoj društva znanja kroz naučna istraživanja, obrazovanje i informacione tehnologije\nPodrška konkurentnosti preduzeća, uključujući i razvoj klastera\nUlagane u ljude i veštine\nJačanje Dunavskog regiona\nJačanje institucionalnih kapaciteta i saradnje\nZajednički rad na promovisanju bezbednosti i borbe protiv organizovanog i ozbiljnog kriminala\nOva tačka naročito se odnosi na nekoliko strateški bitnih segmenata, a koje podrazumevaju sinergiju u naporima, investicijama, sistemskom pristupu i sinhronizovanom delovanju ne samo međunarodne zajednice i EU, nego i pojedinačnih država. Prevashodno se ti napori odnose na pobošljanje uslova, protoka, brzine, kvaliteta i bezbednosti transporta uz poštovanje ekoloških odredbi, jer se na taj način dolazi do efikasnijeg i delotovornijeg prevoza nego što je to na druge „konvencionalne“ načine (železnica, drumski saobraćaj, vazdušni saobraćaj). Povezivanje se takođe odnosi i na kulturu, turizam i druge neslućene potencijale.\nBrojni akcioni planovi i zvanične strategije, između ostalog, podvlače nekoliko bitnih ekoloških aspekata: zaštitu biljne i životinjske raznovrsnosti, imajući u vidu da pojačani pritisak na floru i faunu u okolnostima današnjeg poslovanja i povećanog prisustva industrije i pratećih derivata, negativno utiče na opšti život i zdravlje stanovništva, pre svega. Takođe, cilj je zajedničkom strategijom minimalizovati opasnoste od rizika i prirodnih katastrofa (poput poplava) i utanačiti jasno i precizno definisanu, a delotvornu taktiku odbrane od strane EU. Posebno mesto u svim dokumentima strategijskog tipa i naddržavnim konceptima zauzima i kvalitet vode, kao jedno od pitanja koje postaje sve aktuelnije i koje po svojoj problematici, imajući u vidu dinamične okolnosti proizvodnje i odsustvo jasne kontrole, od akutnog, postaje hronično.\nU svim dokumentima, podjednak značaj, priortet i pažnja, kao ekološkim pitanjima, posvećuje se i pitanju izgradnja ambijenta poverenja u Dunavskom regionu, gde se kao ključne reči ističu podsticanje, negovanje i stimulisanje inovativnosti, kulture znanja i ulaganja. Takođe, ističe se potreba da se kroz klastere, razna esnafska udruženja i formalne, neformalne ili poluformalne poslovne alijanse poboljšaju performanse poslovanja, ali i da se poboljša i unapredi saradnja sa, u pojedinim državama, tradicionalno inertnim i nezainteresovanim institucijama i javnim sektorom, čija bi obaveza morala biti da prepozna potencijale Dunavskog regiona i poslovanja u istom.\nPoseban problem predstavlja što je u periodu posle pada Berlinskog zida, došlo i do dramatičnih političkih i socioloških potresa i u Dunavskom regionu, a većina članica koja se oslanja na ovu reku nalazi se u Evropskoj uniji. Međutim, u EU su ulazili u različitim fazama i trenucima, a njihova unutrašnja pitanja, problemi i situacije su raznolike i variraju od veoma uređenih do veoma nestabilnih i nesigurnih. Zato je neophodno uspostaviti zajednička pravila, sinhronizovano delovanje u borbi protiv korupcije, inertne i spore vlasti, nedostatka pravnih regulativa, nepoštovanja istih ili drugih okolnosti koje stopiraju i usporavaju razvoj tržišta i funkcionisanje čitavog regiona. Kao neke od mera koje se nameću kao logične u strategijskim dokumentima, između ostalog se navodi i uvođenje obaveze da je potrebno najviše četiri nedelje za rad i registraciju firmi, uspostavljanje mera za smanjenje prekomerne birokratije, uspostavljanje efikasnije razmene informacija između relevantnih faktora i borba protiv organizovanog kriminala kao pošasti koja uspeva na plodnom Dunavskom tlu.\nKako bi se što bolje realizovali navedeni ciljevi, definisano je 11 prioritetnih oblasti i to2:\nPrioritetna oblast 1a . dunavske strategije -Unapređenje mobilnosti i intermodalnosti: unutrašnji plovni putevi. Ova prioritetna oblast je kordinirana od strane Austrije i Rumunije.\nPrioritetna oblast 1b dunavske strategije – Unapređenje mobilnosti\ni intermodalnosti – železničkog, drumskog i vazdušnog saobraćaja. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Slovenije i Srbije.\nPrioritetna oblast 2 dunavske strategije – Promovisanje održive energije. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Mađarske i Češke.\nPrioritetna oblast 3 dunavske strategije – Promocija kulture i turizma, i kontakt među ljudima. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Bugarske i Rumunije.\nPrioritetna oblast 4 dunavske strategije -obnavljanje i održavanje kvaliteta voda. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Mađarske i Slovačke.\nPrioritetna oblast 5 dunavske strategije – Upravljanje ekološkim rizicima Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Mađarske i Rumunije.\nPrioritetna oblast 6 dunavske strategije – očuvanje biodiverziteta, pejzaža i kvaliteta vazduha i zemljišta. Ova prioritetnaoblast je koordinirana od strane Bavarske (Nemačka) i Hrvatske.\nPrioritetna oblast 7 dunavske strategije – Razvoj društva znanja (istraživanja, obrazovanje i IKT).Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Slovačke i Srbije.\nPrioritetna oblast 8 dunavske strategije – Podrška konkurentnosti preduzeća. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Baden-Virtemberga (Nemačka) i Hrvatske.\nPrioritetna oblast 9 dunavske strategije – Ulaganje u ljude i veštine. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Austrije i Moldavije.\nPrioritetna oblast 10 dunavske strategije – Poboljšanje institucionalnih kapaciteta i saradnje. Ova prioritetna oblast je koordiniran od strane Austrije i Slovenije.\nPrioritetna oblast 11 dunavske strategije – Zajednički rad u cilju bezbednosti i borbi protiv organizovanog kriminala. Ova prioritetna oblast je koordinirana od strane Nemačke i Bugarske.\nStrategija Evropske Unije za Dunavski region, str.6\nDostupno na; http://www.djelic.net/pdf/Strategija%20EU%20za%20Dunavski%20region.pdf\nVodič kroz Dunavsku strategiju, str.27 i 28\nDostupno na: http://www.emins.org/uploads/useruploads/knjige/12-dunavska_sr.pdf\nDostupno na: http://godinavode.cpn.rs/akcioni-plan.pdf


Reakcija EU na COVID-19 i posledice po Zapadni Balkan u fokusu šeste "Move.Link.Engage" konferencije - European Western Balkans\nMove.Link.Engage; Foto: Beogradska otvorena škola\nBEOGRAD – Šesta godišnja konferencija “Move.Link.Engage” počinje danas u Beogradu pod nazivom “Development for Real: Partnership, Solidarity and Responsibility in Post-Covid 19 era” (Razvoj, ozbiljno: partnerstvo, solidarnost i odgovornost u post-COVID-19 eri). Ove godine sveobuhvatna ideja konferencije je da se preispita reakcija EU na pandemiju COVID-19, predstave ključne karakteristike plana oporavka za Evropsku uniju i istraži uticaj najnovijih dešavanja na EU perspektivu Zapadnog Balkana.\nNa ovaj način konferencija će pomoći organizacijama civilnog društva i civilnom društvu u celini da se upoznaju sa najnovijim praksama EU institucija i država članica i procesom donošenja odluka, kao i da saznaju o tekućim procesima koji bi mogli imati ogroman uticaj na proces evropskih integracija u njihovim zemljama.\nOvogodišnju konferenciju će 21. septembra otvoriti panel posvećen izazovima sa kojima se suočavaju organizacije civilnog društva i građani u svojim lokalnim zajednicama, ali i primerima dobre prakse sa ciljem pružanja odgovora i jasnih preporuka za donosioce odluka u regionu, sa osvrtom na naučene lekcije Evropske unije i država članica u toku pandemije.\nDruge sesije će otvoriti diskusije na temu uloge zemalja Zapadnog Balkana u sprovođenju nove razvojne politike EU, uticaja pandemije na proces evropskih integracija, odgovora Evropske unije na aktuelnu krizu i posledica koja očekivana ekonomska recesija može ostaviti na budućnost mladih.\nNeki od govornika su izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik, zamenica generalne sekretarke Regionalnog saveta za saradnju Tanja Mišćević, šef Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu Tobijas Flesenkemper, šef briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodne odnose i bezbednost u Berlinu Dušan Reljić i politički analitičar Evropskog parlamenta za Zapadni Balkan i Tursku Andre De Munter.\nKonferencija “Move.Link.Engage” već šestu godinu zaredom predstavlja prepoznatljiv forum za razgovor i diskusiju o značajnim temama koje se tiču učešća civilnog društva i medija u procesu evropskih integracija Srbije i regiona Zapadnog Balkana.\nU prethodnih pet godina “Move.Link.Engage” konferencija je okupila predstavnike institucija Evropske unije – Evropskog parlamenta, Evropske komisije, Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta, predstavnike organizacija civilnog društva i istraživačkih organizacija, vladinih institucija i tela iz Srbije i regiona, kao i širok krug predstavnika medija, poslovnog sektora i akademske zajednice širom Evrope i regiona Zapadnog Balkana.\nKonferenciju organizuje Beogradska otvorena škola od 21. do 23. septembra, uz podršku Kraljevine Švedske, putem platforme Zoom.\nIzbori u Crnoj Gori – čega sve ima ispod površine\nZavršena Nedelja ponosa, Delegacija EU u bojama duge\nKonferencija o stanju u poglavljima 23 i 24 u četvrtak u Beogradu\nEWB 10. 12. 2019.\n“Odgovornost za ubrzavanje pristupanja Srbije nije na Briselu, već na Beogradu”\nEWB 11. 01. 2019.\nKao što je to bio slučaj sa informacijama u vezi sa koronavirusom, i početak vakcinacije u Srbiji obeležen je broj… https://t.co/aNj8C8KBtX\nIdeja da se civilno društvo pojavi kao treća strana u dijalogu vlasti i opozicije, sa zajedničkim predstavnikom, ni… https://t.co/bM6KM5YxyL


Napredne tehnologije zadiru u sve društvene aspekte - JUGPRESS\nU okviru Foruma naprednih tehnologija danas je u Oficirskom domu u Nišu održano savetovanje niških ekonomista.\nKreatori ekonomske politike okupili su se da pronađu neke nove modalitete u funkcionisanju privrede, esencijalnog sektora društva koji uslovljava razvoj svih njegovih segmenata “, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović na otvaranju Niškog savetovanja ekonomista .\nOn smatra da obrazovanje, privreda i napredne tehnologije predstavljaju „partnerstvo za budućnost“. Gradonačelnik je i ovoga puta kazao da će kamen temeljac Naučno-tehnološkog parka. Kamen temeljac ovog objekta biti postavljen 21. novembra, “a koliko je taj dogadjaj značajan za našu zemlju govori i to što će predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Srbije Ana Brnabić tog dana biti u Nišu“, izjavio je Bulatović.\nNebojša Garić direktor za IT Privredne komore Srbije je govorio o ekonomskom razvoju postaknutom naprednim tehnologijama.\n„Da je Niš grad naprednih tehnologija nije samo slogan dokaz je i to da je upravo ovaj grad realizovao projekat koji je zasnovan na blok čejn tehnologiji i to ga svrstava u prvi grad u Srbiji koji je ovu tehnologiju primenio u svakodnevnim aktivnostima“, kazao je Garić. „Napredne tehnologije danas zadiru u sve aspekte društvenog poslovanja i sasvim je prirodno da danas o naprednim tehnologijama razgovarama u funkciji ekonomskog razvoja. Stoga je i savetovanje ekonomista deo ovog Foruma“.\nProfesor dr Boban Stojanović, predsednik Društva ekonomista Niša je odgovorio na pitanje odakle ekonomisti na Forumu naprednih tehnologija.\n„Jedno od značajnih pitanja koje moramo da razmotrimo je i kako će digitalizacija Srbije da se odrazi na zaostale delove Srbije u razvoju, a dobar deo njih pripada jugoistočnom delu Srbije. Moramo da razmotrimo i to kako će se digitalizacija ostvariti u Preševu, Bojniku ili Gadžinom Hanu. Govorićemo i o ulozi regiona i kako naš region da ima što više benefita od uvođenja savremenih tehnologija. Svrha našeg pojavljivanja na Forumu naprednih tehnologija je upravo to, da nosioci poslovnih aktivnosti imaju u vidu da je proizvod samo jedan od elemenata marketing miksa ili jedan od uslova uspešnog poslovanja“, istako je Stojanović.\n„Država tu mnogo mora da uradi prvo na politici regionalnog razvoja, da uradi infrastrukturu i da kroz poreske olakšice i bolje uslove živote zadrži ljude koji tu žive i vrati one koji su otišli u potrazi poslom“, kazao je Stojanović.\nOtvaranju Niškog savetovanja ekonomista, koje organizuje Društvo ekonomista Niša, prisustovao je i Aleksandar Vlahović, predsednik Saveta ekonomista Srbije koji je rekao da su jasna pravila igre, jačanje institucija koje treba da podrže razvoj preduzetništva i poboljšanje pravnog ambijenta, preduslovi za uvođenje naprednih tehnologija.\nOno što je potrebno čitavoj privredi to je jačanje institucija koje treba da pospeše i daju poseban podsticaj razvoju preduzetništva, razvoju malih i srednjih preduzeća, razvoju domaćih investitora, onih koji treba da ulažu u ovu zemlju.\n„Potrebna nam je reforma pravosudnog sistema i brže rešavanje radnih sporova koji sada neoprostivo dugo traju. Takodje nam je potrebna efikasnija primena stečajnog zakonodavstva i jačanje institucija koje omogućavaju ravnopravnu utakmicu na tržištu“,izjavio je Vlahović.\nPrema njegovim rečima, već sada postoje firme iz ITK industrije koje se pojavljuju na svetskom tržištu, a nekoliko njih su i iz Niša.\n„One su u ovom trenutku primeri za mnoge druge kompanije koje postoje“, naglasio je Vlahović. „Mislim da je razvoj IT sektora od krucijalnog značaja za postizanje balansa u spoljnotrgovinskoj razmeni i za podizanje sveukupne konkurentnosti srpske industrije“.\nVlahović smatra da je vreme da počnemo da razmišljamo o efikasnosti investicija i njihovoj efektivnosti i da nije bitno dovesti bilo kog inostranog investitora pri čemu efikasnost investiranja nije na potrebnom i željenom nivou i nema naročiti uticaj na razvoj zemlje i na podizanje i rast bruto domaćeg proizvoda. Upravo se u sektoru kreativnih industrija, u IT sektoru koji predstavlja temelj čitavog procesa digitalizacije koji prožima sve proizvodne i neproizvodne oblasti, krije i rešenje, odnosno formula za postizanje jednog dugoročno održivog razvoja“.\nVlahović dodaje da u Belorusiji više od 20 odsto BDP se stvara u informacionom i telekomunikacionom sektoru, a da se ne govori o nekim zapadnim zemljama.\n„Naš cilj treba da bude da postignemo udeo IT sektora od nekih 30 procenata, čak i više, da kroz njegov razvoj i digitalizaciju podignemo i tehnološki nivo i poljoprivredno-prehrambenog sektora jer on sada ovakav kakav jeste ne može da bude oslonac za buduću razvoj Srbije ili izvor nekog skokovitog rasta. Nama je potreban značajno visoki rast ako želimo da dostignemo prosečan standard Evropske unije. To podrazumeva rast od pet do šest i više procenata godišnje da bi smo za nekih 10 do 12 godina duplirali i ukupni bruto domaći proizvod i bruto domaći proizvod po glavi stanovnika. Ako on danas iznosi približno 40 milijardi evra, onda je moramo za deset godina da ga podignemo na nekih 80 milijardi“, naglasio je Vlahović.


Salihović i Bramerc žele da dovrše Alijinu deklaraciju | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Salihović i Bramerc žele da dovrše Alijinu deklaraciju\nSalihović i Bramerc žele da dovrše Alijinu deklaraciju\nISTOČNO SARAJEVO – Glavni tužilac BiH Goran Salihović i glavni haški tužilac Serž Bramerc sastaju se danas „da bi do kraja proveli deklaraciju Alije Izetbegovića i dovršili genocid nad srpskim narodom u BiH koji nije okončan u proteklom ratu“, smatraju u Udruženju porodica nestalih lica Sarajevsko-romanijske regije.\nPredsjednik Udruženja Milan Mandić rekao je Srni da u Udruženju smatraju i da je za dvojicu tužilaca zločinac svaki Srbin koji je stao u odbranu ognjišta, starih roditelja i maloljetne djece, te da im je cilj da što više Srba osude na maksimalne zatvorske kazne.\n„Svaki Srbin koji je nosio pušku, po njihovom mišljenju, je ratni zločinac, što dokazuje i jučerašnje hapšenje 13 lica u Doboju i Tesliću. Ovu gospodu bih pitao šta su uradili povodom zvjerski ubijenih 2.383 srpskih civila u Goraždu, Višegradu, Srebrenici, Skelanima, Potočarima, Kravicama, Bratuncu“, kaže Mandić.\nOn je podsjetio da u Srebrenici samo istražuju ratni zločini nad muslimanima, te je tužiocima poručio da nađu jedno mjesto u BiH u kojem je prva pala muslimanska žrtva od srpske ruke.\nDvojici glavnih tužilaca Mandić poručuje da istraže koliko je srpskih civila, među kojime djece, humanitarnih i zdravstvenih radnika, ubijeno tokom NATO bombardovanja srpskih položaja i naselja u BiH.\n„Salihović i Bramerc danas se sastaju da skuju plan kako i koga dalje da hapse. Kao bivšeg borca Vojske Republike Srpske nudim im da uhapse i osude i mene“, istakao je Mandić.\nOn je naglasio da je Srbima dosta i Haškog tribunala i Tužilaštva BiH i svih koji im daju podršku, među kojima je istakao Ambasadu SAD u BiH, Međunarodnu komisiju za nestala lica /ICMP/ i brojne druge međunarodne organizacije.\n„Dosta nam je takvih mirotvoraca koji su poslani da nam kroje pamet. Oni nama nisu potrebni, neka u svojim zemljama stvaraju mir i toleranciju. Na svoje demonstrante nasrću gumenim, ali i pravim mecima, šmrkovima i suzavcima. Da li je to demokratija? Nama Srbima takva demokratija ne treba“, naglasio je Mandić.\nGlavni tužilac BiH Goran Salihović razgovaraće danas u Sarajevu sa glavnim tužiocem Haškog tribunala Seržom Bramercom o procesuiranju predmeta ratnih zločina i saradnji dva tužilaštva.\nIz Tužilaštva BiH saopšteno je da se ta saradnja intenzivno realizuje duže od decenije, kao i da tužilaštva BiH i Haškog tribunala imaju zajedničku misiju i cilj – otkrivanje i procesuiranje počinilaca ratnih zločina.\nPrethodni članakIspred škole podjela promotivnog materijala\nNaredni članakStalno dežurstvo zbog najavljenih padavina


Završena sednica Kriznog štaba: Evo šta se menja\nA. J. 4. novembra 2021. 17:51\nNa današnjoj sednici Kriznog štaba odlučeno je da se jesenji raspust produži, a da kovid propusnice budu obavezne već od 20 sati u ugostiteljskim objektima, kockarnicama i kladionicama.\nJesenji školski raspust prema odluci kriznog štaba praktično će trajati od subote 6. novembra, do nedelje 14. novembra.\n„Žao nam je što Novak nije vakcinisan“: Krizni štab o…\nOdluke Kriznog štaba: Testiranje od danas jeftinije, skraćeno vreme…\n„Ponovo moramo da kažemo vakcinacija, vakcinacija i vakcinacija“, apelovala je ministarka.\n„Pokazalo se nakon miliona primljenih doza da su ove vakcine bezbedne i praktično nismo imali ozbiljne neželjene efekte koji bi zahtevali hospitalizaciju, praktično su sve bile lokalne reakcije uobičajene za sve vakcine“, rekla je ministarka.\nRaspust počinje u petak\nJesenji raspust za učenike osnovnih i srednjih škola počeće u ponedeljak 8. novembra i trajaće do petka 12. novembra, odlučio je Krizni štab, a saopštilo Ministarstvo prosvete.\nPrvi radni dan za učenike biće ponedeljak 15. novembra.\nkovid propusnicekrizni štabsrbija\nIzgorela etno domaćinstvo porodice Erić u Mrčajevcima\nSPC neće učestvovati u organizaciji plivanja za časni krst na…\nNovo ćirilicko pismo za ekranski prikaz i štampu biće predstavljeno…\nUručena plaketa Velikom Gradištu za najveći broj davalaca…\nUNS će tražiti obnavljanje istrage za prebijanje urednika…\nDirektorka Evropske službe za spoljne poslove: EU pozdravlja…\nSuđenje optuženima za ubistvo Blaža Đurovića krenulo…\nPripadnici VS uručili donaciju informatičke opreme…\nVlažni kolovozi zbog otapanja snega, uveče moguć led


Kalendar 08/10/2011 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 08/10/2011\nŽestok start Partizana i Zvezde u ABA ligi (video)\nKošarkaši Partizana mts na impresivan način su krenuli u odbranu trofeja, pošto su u 1. kolu na gostovanju pregazili Zagreb rezultatom 93:65, dok je Crvena zvezda potukla vršački Hemofarm sa 104:89.\nDeki 'vadio' Krasu zbog italijanskog (video)\nPripadnici italijanske "sedme sile" došli su nekoliko dana ranije u Beograd, kako bi pripremili teren za utakmicu kvalifikacija za EP između Srbije i Italije, a svakako najzanimljiviji među "orlovima" su im bili Dejan Stanković i Miloš Krasić koji igraju u okviru Serije A.\nStanković: Pobedićemo u meču godine u Sloveniji!\nKapiten fudbalske reprezentacije Srbije Dejan Stanković rekao je da njegovu ekipu očekuje "utakmica godine" u Sloveniji, kao i da nema šta da prigovori rezultatu od 1:1 sa Italijom.\nItalijanski mediji: Navijači Srbije položili ispit! (video)\nItalijanski mediji s pažnjom su ispratili meč Srbije i Italije na "Marakani", s najvećim akcentom na navijačke tribine zbog prošlogodišnjeg incidenta u Đenovi.\nHrvatima poraz, "kokteli" i "udari" u Atini (video)\nFudbalska utakmica kvalifikacija za EP između Grčke i Hrvatske (2:0) u Atini, bila je prekinuta desetak minuta zbog žestokog sukoba navijača na tribinama.\nSrbija nosilac u baražu za EP?\nReprezentacija Srbije igrala je nerešeno sa Italijom 1:1 i tako propustila prvu šansu za plasman u baraž. Ipak, izabranici Vladimira Petrovića će sledeću priliku imati 11. oktobra kada će se sastati sa Slovenijom u Mariboru.\nZimonjić i Lodra preko braće Brajan u finale Pekinga\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i njegov dubl partner Mikael Ljodra izborili su plasman u finale turnira u Pekingu.\nMarkes: Prelazak u Partizan nije bila greška\nNije Anderson Markes odigrao ni minut za Partizan, a prema svim najavama moraće još da pričeka na debi, pošto su crno-beli zadovoljni funkcionisanjem štoperskog tandema Rnić – Ivanov.\nFetelu pol pozicija i na VN Japana\nVozač Red Bula Sebastijan Fetel startovaće sa pol pozicije u trci za Veliku nagradu Japana i to 12. put u ovogodišnjem šampionatu Formule 1.\nTri gola Iguaina u mreži Čilea (video)\nReprezentacija Argentine savladala je Čile 4:1 u prvom kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2014. godine u Brazilu.\nEP: Estonci pobedili, Crnogorcima remi, Hrvatima poraz (video)\nU pretposlednjem kolu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo reprezentacija Estonije je pobedila u Severnoj Irskoj 1:2, Crna Gora je izborila nerešeno sa Engleskom 2:2 što im je obezbedilo baraž, BiH je odvalia Luksemburg 5:0, dok je Hrvatska izgubila u Grčkoj 2:0, pa obe selekcije iz bivše Jogoslavije idu u baraž.\nPižon: Računali smo na jedan bod!\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Vladimir Petrović posle meča sa Italijanima nije delovao zabrinuto, naprotiv, otkrio je da je 'planirao osvajanje jednog boda'.\nSrbija odigrala nerešeno sa Italijom na Marakani (video)\nFudbalska reprezentacija Srbije propustila je prvu priliku za baraž, pošto su u Beogradu odigrali nerešeno sa Italijom 1:1 u pretposlednjem kolu kvalifikacija za EP, pa će zbog pobede Estonije u Severnoj Irskoj 1:2, morati da plasman u baraž traže da pobedom Sloveniji.


OBI se nalazi samo u Sarajevu i nema poslovnice nigdje drugo u BiH - Akta.ba\n30.06.2014. 12:17 / Izvor: Fena\nOBI Market u BiH je franšizni centar koji radi isključivo na području Sarajeva, pravni subjekt Bau&Garten d.o.o i nema nikakve veze s firmom koja se spominje u saopćenju Tužiteljstva i SIPA-e u vezi s akcijom hapšenja zbog malverzacija s pomoći ugroženim područjima nakon poplava, saopćeno je danas iz OBI Marketa.\nIz te firme navode da je Bauwelt odvojeni pravni subjekt koji je od 1.januara 2014 godine izašao iz franšiznog ugovora i nema licencu OBI-a niti radi pod tim imenom.\nTakođer ističu da se OBI nalazi isključivo u Sarajevu i da nema svoje poslovnice nigdje drugo u BiH.\nIz Tužiteljstva BiH je jutros saopćeno da je Tužiteljstvo BiH provodeći istragu u predmetu organiziranog kriminala, došlo do saznanja, da su vlasnici tvrtke Bauwelt, u okviru koje posluju prodajni objekti OBI, izmjestili veliku količinu robe namijenjene prodaji, te sačinili lažnu dokumentaciju da je roba uništena u skladištima uslijed katastrofalnih poplava, koje su prije dva mjeseca zahvatile BiH.\nRadi se o kaznenim djelima, u kojima je iskorištena situacija izazvana prirodnim nepogodama i poplavama u BiH, da bi se lažno prikazalo da je roba poduzeća OBI u Banjoj Luci i Mostaru uništena u poplavama te utajile porezne obaveze za PDV u iznosu od oko 1,5 miliona KM.\nPo nalogu tužitelja iz Posebnog odjela za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju, policijski djelatnici SIPA-e su u više gradova u BiH lišili slobode više osumnjičenih osoba, među kojima i jednog dužnosnika Uprave za indirektno oporezivanje BiH (UIO), te izvršili pretrese prostorija i objekata koje koriste osumnjičeni.\nPostupajući tužitelj Tužiteljstva BiH, zajedno sa stručnim osobljem, od sinoć se nalazi na terenu, gdje koordinira i vodi akciju koju provode policijski djelatnici SIPA i UIO, koji realiziraju ove aktivnosti.


Vesti online / Vesti / Društvo / Kastel popunjen do poslednjeg mesta: Banjaluka uživa u narodnim igrama\nKastel popunjen do poslednjeg mesta: Banjaluka uživa u narodnim igrama\nU Banajluci je se održava 23. Evropska smotra srpskog folklora dijaspore i Srba u regionu. U toku je revijalni deo, a potom sledi i proglašenje pobednika.\nNa smotri se poredstavila društva iz 14 evropskih zemalja\nKako javlja novinar "Vesti" iz Banjaluke, živo je na sceni, ali van nje, jer se na Kastelu večeras tražila karta više.\nNaime, sva mesta na tvrđavi su popunjena i veliki broj ljudi došao je da uživa u narodnim igrama iz celog regiona.\nŽivo na Kastelu: Sva mesta popunjena\nInače, ovo je najmasovnija smotra do sada, i na njoj učestvuje između 65 i 70 kulturno-umetničkih društava sa oko 4.000 članova iz 14 evropskih zemalja, kao i više od 2.000 ljudi koji dolaze da podrže i gledaju smotru.\nNa ovogodišnjoj smotri u okviru revijalnog programa nastupaju folkloraši iz Čikaga i Milvokija.


SRBIJA BLOKIRANA! Policija NAPALA DEMOSTRANTE, u Požegi 12 ljudi privedeno – Otvoreno\nNaslovnaVestiSRBIJA BLOKIRANA! Policija NAPALA DEMOSTRANTE, u Požegi 12 ljudi privedeno\nNešto pre 14 časova počelo je okupljanje građana u centru Beograda, ali i širom Srbije. Aleksandar Jovanović Ćuta je upravo za N1 izjavio da je većina gradova u Srbiji blokirana, a kao što smo izveštavali i centar Beograda, odnosno auto-put. Dosta je privedenih ljudi širom Srbije…\nSve je počelo nešto posle 13 časova, demonstranti na čelu kolone pokušali su da probiju kordon policije u Savskoj kako bi prošli dalje ka Gazeli. Sa policajcima u kordonu pokušao je da razgovara Aleksandar Jovanović Ćuta, govoreći da je ovo i njihov grad. Ipak, nešto posle 14 časova građani su preko Kneza Miloša blokirali Gazelu, a zatim i auto-put!\nGrađani skandiraju „Bacite štitove“, „Vučiću, lopove“ i „Ne damo Srbiju“, dok policija poručuje da neće moći dalje od kordona u Savskoj ulici. Ispred Palate pravde je upravo stigao i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, koji se kasjije odvezao do Sava Centra gde su takođe okupkjeni građani. Helikopteri nadleću glavni grad…\nNakon gurkanja sa kordonom policije u Savskoj ulici, Aleksandar Jovanović Ćuta je poveo građane okolnim putem, kroz Sarajevsku ulicu pa do Kneza Miloša, koja je takođe blokirana. Ipak, nešto posle 14 časova Gazela je blokirana.\n– Većina gradova u Srbiji je blokirana! – izjavio je za N1 Aleksandar Jovanović Ćuta.\nPolicija se primećuje na više lokacija u gradu, a automobili Žandarmerije su ispod mosta Gazela. Međutim, više građana širom Srbije je privedeno…\nPovodom najava na društvenim mrežama da će danas biti organizovane blokade saobraćaja na više mesta i auto-puteva u Republici Srbiji, Ministarstvo unutrašnjih poslova „želi da obavesti javnost da je svaka blokada saobraćaja kršenje zakona kao i održavanje neprijavljenih skupova“, navodi MUP u saopštenju.\nSaobraćaj u Savskoj ulici je potpuno obustavljen, formiran je jak kordon policije, a protestanti još pristišu.\nPre početka skupa, Savi Manojloviću iz inicijative Kreni-Promeni uručeno je ispred Beogradskog sajma rešenje o zabrani blokade. Policajac ga je upozorio i poručio da je policija tu da sprovodi zakon.\n„Svestan sam posledica, ali će istorija suditi o ovim odlukama“, rekao je Manojlović.\nU jurija gagarina kod izlaza na most na adi pic.twitter.com/6O3K5B2ZvZ\n— Savski nasip (@savski_nasip) November 27, 2021


EULEX organizovao radionicu o matičnim knjigama - Vesti - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nNaslovna Služba za medije i javno informisanje Vesti EULEX organizovao radionicu o matičnim...\nEULEX organizovao radionicu o matičnim knjigama\n08. juli 2015. god.\nUtvrđivanje puta za dalji razvoj pouzdanog i obuhvatnog sistema matičnih knjiga na Kosovu bilo je predmet radionice čije je održavanje ove sedmice omogućio EULEX. Radionica je organizovana za službenike opštinskih matičnih službi i Agencije za civilnu registraciju (ACR) na Kosovu.\nGlavni korisnici efikasnog zapisa života ljudi su građani Kosova i državne upravne institucije. Informacioni sistem koji generiše i sakuplja podatke u vezi sa rođenjima, smrću, brakovima i razvodima građana, pruža osnovu i za važne parametre u vezi sa stanovništvom zemlje. U odsustvu takve evidencije mogu biti ugrožena njihova ljudska prava i privilegije, i mogu postojati propusti koji dovode do zloupotrebe i eksploatacije, što posebno utiče na ugrožene grupe kao što su deca, žene i manjine.\n„Efikasni sistem matičnih knjiga od presudnog je značaja ne samo za upravljanje odnosima između običnih građana i vladinih službi, već i za uspostavljanje pouzdanog izbornog sistema i spiskova birača, kao i za rešavanje važnih pitanja kao što su nacionalna bezbednost, obrazovanje, zdravstvo i trgovina.“ – napomenuo je Peter Bach, načelnik Odseka za jačanje pri EULEX-u, koji podržava Ministarstvo unutrašnjih poslova i ACR.\nG. Bach kaže da ove javne knjige predstavljaju osnov za izgradnju savremenog sistema javne uprave u svakoj zemlji i da su od presudnog značaja za rad vladinih službi za pravo, sprovođenje zakona i javnu upravu.\nSporazum o matičnim knjigama između Prištine i Beograda postignut je u Briselu jula meseca 2011. god. Zahvaljujući tome, EULEX je overio ukupno 12.391 primerak originalnih građanskih i verskih matičnih knjiga rođenih, venčanih i umrlih, vršeći primopredaju overenih primeraka kosovskoj Agenciji za civilnu registraciju. U sklopu druge faze sporazuma, EULEX pruža pomoć Kosovu kako bi se uspostavio potpuno pouzdani sistem građanskog stanja, obavljajući terenske posete lokalnim opštinama, pokrećući stvaranje elektronskog sistema koji sadrži skenirane slike svih postojećih matičnih knjiga, i pomažući oko integracije svih izvora dokumenata koji su na raspolaganju u centralni sistem građanskog stanja.\nPrema rečima Henrija Clementa, višeg savetnika Odseka za jačanje koji se bavi matičnim knjigama, fokus radionice je „na korišćenje overenih primeraka matičnih knjiga na centralnom i lokalnom nivou, kao i na unapređenje praktičnih veština i znanja lokalnih javnih službenika koji sa njima rade“.\nZajednički napori EULEX-a i kosovskih institucija do sada su doneli važne rezultate. Nakon radionice, svi učesnici su govorili u prilog onoga što je bilo moguće postići i o prednostima koje to nosi. Jedan od učesnika je konstatovao da je „takva radionica veoma cenjena jer ukazuje na određene zakonske i podzakonske aspekte i pojašnjava ih, kao i na procedure spajanja u smislu sistema za upis građanskog stanja. Smatram da je to veoma uspešno kada se radi o postizanju onoga što smo rešili da uradimo“.


Izvor: Luftika.rs, 13.Okt.2019, 11:47\nMnogim narodima ovo može zvučati neverovatno, ali država Švedska svojim političkim liderima ne obezbeđuje nikakve povlastice, niti priliku da uživajuu luksuznom životu.\nŠvedski političari nemaju poslanički imunitet i na sudu su jednaki kao i bilo koji drugi građanin. Bez sekretara na vratima, kancelarije parlamentaraca manje su od 8 m2, piše 6uka magazin.\n„Ja sam taj koji plaća političare“, kaže Joakim Holm, švedski državljanin. „I ne vidim razloga da im pružim >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << luksuzni život.“\nSamo premijer ima pravo na trajno korištenje automobila i lično obezbeđenje.\nTo je nacija koja svoje vladine službenike i političke predstavnike tretira kao obične građane. Društvo koje je ukinulo korištenje formalnih zamenica šezdesetih godina i gde se svi nazivaju „ti“. Jer, prema švedskom sistemu vrednosti, niko nije iznad svih drugih.\nJoš se sećam čudnog osećaja kada sam svedočio izvanzemaljskom fenomenu – kada sam video švedskog ministra inostranih poslova i premijera koji guraju kolica za kupovinu u supermarketu u Stokholmu. Ili gradonačelnika Stokholma kako stoji u redu na autobuskoj stanici. Ili predsednika Parlamenta koji sedi u metrou.\nBez velikih društvenih nejednakosti, Švedska je nesumnjivo sigurnija i manje nasilna zemlja, gde političari i građani obično ne moraju putovati u neprobojnim automobilima. Ali, što je još važnije, ovo je društvo koje bira političare koji moraju biti u kontaktu sa svakodnevnim problemima građana.\nPolitičarima nije dopušteno da svoje ične interese stavljaju ispred opštih, u društvu koje pokazuje da se politička moć može ostvariti unutar granica pristojnosti.\nJedan od najznačajnijih političkih skandala u zemlji dogodio se 1990-ih. Potpredsednica vlade, Mona Sahlin, kupila je čokoladu, pelene i neke druge lične predmete s kreditnom karticom Vlade i skupo je platila za to: izgubila je posao.\nSkandal se pojavio u analima švedske politike kao slučaj Toblerone.


Napadi na novinare i dalje nerasvijetljeni\nDanas se navršava godinu dana od ubistva Ive Pukanića, suvlasnika hrvatskog lista "Nacional" i njegovog saradnika Nike Franjića, a svi detalji o ovom događaju još nisu razriješeni.\nZa godinu dana uhapšena je grupa muškaraca, koja je planirala i izvela ubistvo, te kriminalni bos za kojeg se vjeruje da je naručilac.\nSpekulacije o motivima ubistva su brojne zbog kontroverzne prošlosti Pukanića, a objašnjenje bi mogla ponuditi optužnica USKOK-a protiv Roberta Matanića, Luke Matanića, Amira Mafalanija, Slobodana Đurovića, Željka Milovanovića i Bojana Gudurića, koja mora biti podignuta sljedeće sedmice, jer im tada ističe pritvor, navode hrvatski mediji.\nSvojim medijskim nastupima Pukanić je "stao na žulj" mnogima, među kojima se najviše ističu kontroverzni srpski biznismen Stanko Subotić Cane i crnogorski premijer Milo Đukanović, koje dovodi u vezu sa "duvanskom mafijom" u Crnoj Gori.\nPukanićev prijatelj i takođe navodni finansijer "Nacionala" Ratko Knežević, kum crnogorskog premijera Mile Đukanovića, u jednom intervjuu podgoričkim "Vijestima" povezao je Subotića sa ubistvom Pukanića.\nPukanić i Franjić ubijeni su 23. oktobra prošle godine, u eksploziji bombe postavljene pod Pukanićev automobil, a pet dana nakon ubistva policija je uhapsila trojicu muškaraca za koje se ispostavilo da su planirali i učestvovali u izvršenju atentata.\nHapšenja u Hrvatskoj i Srbiji\nUhapšeni su Robert i Luka Matanić, Amir Mafalani. Uhapšeni su i Slobodan Đurović, povezan sa srpskim kriminalcem Sretenom Jocićem zvanim Joca Amsterdam, te Miljenko Kuzmanović, koji je trebao grupi pomoći pri bijegu u Srbiju.\nHapšenje Željka Milovanovića\nŽeljko Milovanović nestao je iz Doboja i skrivao se skoro pola godine, nakon čega je uhapšen u Beogradu. Međutim, ispostavilo se da zbog nepostojanja dogovora Hrvatske i Srbije o međusobnom izručenju građana, Milovanović ne može biti izručen Hrvatskoj.\nKuzmanović, koji je atentatore trebao prevesti iz Hrvatske u Srbiju, pušten je nakon 55 dana provedenih u zagrebačkom pritvoru, pa je ponovno uhapšen u Beogradu krajem maja. Sumnja se da je upravo on policiji dao informacije o Milovanovićevom boravištu.\nMjesec dana prije Milovanovića, u Beogradu je uhapšen i Sreten Jocić, kriminalac sa izuzetno velikim policijskim dosijeom. Njegovo hapšenje uslijedilo je nakon iskaza zaštićenog svjedoka u zagrebačkom postupku, koji je potvrdio da je Jocić dao nalog za ubistvo Pukanića.\nJocić je navodno ubistvo dogovorio sa bliskim saradnikom Đurovićem i Robertom Matanićem, koji je prema iskazu zaštićenog svjedoka za srpskog mafijaša već vršio ubistva u Bugarskoj. Svjedok je potvrdio da su Đurović i Matanić isplanirali najveći dio detalja ubojstva.\nNi Jocić ni Milovanović neće biti izručeni Hrvatskoj, ali postoji mogućnost da im se u Beogradu zajedno sudi zbog ubistva Pukanića. Jocićev advokat tvrdi da je zaštićeni svjedok lagao u brojnim navratima i izrazio uvjerenje da će njegov klijent uskoro biti pušten.\nPrema posljednjim podacima, u Beogradu nema dovoljno dokaza da bi se Jocić zadržao u pritvoru, a hrvatski i srpski istražioci imaju rok do kraja oktobra da protiv njega podnesu optužnicu.\nZadnji pripadnik atentatorske grupe, Bojan Gudurić, još je u bijegu i za njim je raspisana nagrada od 100.000 eura. Istraga u Zagrebu završena je sredinom ovog mjeseca, i uskoro bi trebale biti podignute optužnice protiv svih osumnjičenih.\nU slučaju napada na Kopanju nema ni osumnjičenih\nNi nakon deset godina od atentata na Željka Kopanju, tadašnjeg direktora i vlasnika "Nezavisnih novina" i sadašnjeg većinskog vlasnika "Glasa Srpske", nisu otkrivene osobe koje su pod njegov automobil 22. oktobra 1999. godine postavile bombu.\nNačelnik Uprave kriminalističke policije RS Gojko Vasić rekao je za "Glas Srpske" da istraga o ovom slučaju nije završena i da još nema konkretnih dokaza o izvršiocima.\nOn je istakao da je policija u vrijeme događaja imala slabe tehničke mogućnosti za prikupljanje dokaza u takvim slučajevima, što je otežalo istragu.\n"Policija intenzivno vodi istragu u ovom slučaju i čini sve što je u njenoj moći da se izvršioci otkriju. Cilj je da se prikupe dokazi kako bi se počinioci mogli procesuirati, kako se ne bi desilo, kao u nekim slučajevima, da sve padne na sudu", rekao je Vasić.\nU trenutku kada je otvarao vrata svog automobila, parkiranog ispred zgrade u Ulici Slobodana Jovanovića 34 u Banjaluci, aktivirana je eksplozivna naprava postavljena ispod automobila "golf" pri čemu je ostao bez obje noge.


Za godinu dana zajedničke patrole Vojske i policije zaustavile ulazak preko 20.000 migranata u Srbiju - Far\nZajedničke snage Vojske Srbije i MUP-a, koje su formirane prošle godine, štite 464 kilometra državne granice prema Bugarskoj i Makedoniji od ulaska ilegalnih migranata, i onemogućuju aktivnosti krijumčara ljudi u svojim zonama odgovornosti. Najveći broj pokušaja ilegalnog prelaska državne granice registrovan je iz pravca Makedonije u širem rejonu Miratovačkog polja i iz Bugarske u zonama kod Zaječara i Dimitrovgrada.\nOd početka angažovanja združenih snaga Vojske i policije, prošle godine, ukupno je otkriveno 21.412 ilegalnih migranata, od prelaska granice odustalo je 20.115, a u prihvatne centre smešteno je 1.297 osoba. Na teritoriji Srbije se ovog trenutka prema evidenciji nalazi 5.071 migranata.\nNačelnik Generalštaba general Ljubiša Diković zaključio je da pripadnici VS i MUP-a “disciplinovano, odgovorno i savesno izvršavaju, za državu izuzetno važan zadatak”, a to je zaštita granica Srbije od ilegalnih prelazaka migranata, što direktno, kako ukazuje, doprinosi zaštiti bezbednosti građana Srbije.\nNačelnik Uprave granične policije general Milenko Božović rekao je da se već godinu dana pokazuje jedinstvo državnih organa bezbednosti, na zadovoljstvo pre svega građana, zajednički se štiti državna granica i obezbeđuje što manje migranata u zemlji, a time doprinose javnom redu i bezbednosti svih građana.\nJedna od poslednjih akcija zajedničkih snaga sprovedena je i ovih dana. Tužilaštvo za organizovani kriminal naredilo je pokretanje istrage protiv petočlane kriminalne grupe zbog krijumčarenja migranata i nedozvoljenog prelaza državne granice.\nIstraga je pokrenuta protiv Nenada S, Milana J, Negovana V, Branimira K, i Saše S.\nOni se sumnjiče da su od februara do 2. juna omogućili nedozvoljeni prihvat i tranzit za 38 migranata, mahom iz Avganistana.\nPolicija veruje da su oni omogućili prihvat migranata na području Zaječara i Dimitrovgrada i tranzit do Beograda, kako bi odatle ilegalno prešli na teritoriju Evropske unije.\nOko 700 dece migranata koji borave u Srbiji od 1. septembra biće uključena u sistem obrazovanja Organizovan sastanak sa decom migranatima i upoznavanje sa Gimnazijom u Dimitrovgradu Opština Dimitrovgrad dobro odgovorila na migrantsku krizu VIDEO – Izjava Damir Gakov, predstavnik Komesarijata za izbeglice i migracije R. Srbije o integraciji migranata u osnovnu školu\nakcijacaribrodDimitrovgradGranicaIlegalni prelascimigrantiMigrantska krizaMigrantska kriza pred očimaMUP SrbijeSrbijaVojska SrbijeZdružene snage


Četiri pravila za uspešnu CSR kampanju - Nova ekonomija\nPočetak godine je period kada mnoge kompanije u Srbiji pokreću društveno odgovorne kampanje, kako bi danima praznika, porodičnih okupljanja i zajedništva pridružili i osećaj brige za sredinu u kojoj posluju.\nU prvom mesecu ove godine CSR kampanje su mahom komunicirane putem online medija, te je čak 76 odsto komunikacije društvene odgovornosti kanalisano putem vesti na portalima. Pored toga značajan podatak predstavlja da su čitaoci u komentarima vesti vrlo pozitivno reagovali na CSR projekte, o čemu svedoči statistika da je 88% zabeleženih komentara imalo pozitivnu konotaciju. U analizi start up kompanije Digital Element uočeno je da su sve analizirane kompanije o svojim društveno odgovornim projektima komunicirale dominantno putem Fejsbuka, gde je ujedno evidentiran veći stepen interakcije s publikom nego na online vestima. Naime, na ovoj društvenoj mreži je svaki post komentarisan u proseku tri puta, za razliku od online vesti, gde prosek iznosi jedna vest=jedan komentar.\nU januaru su ubedljivo najveći engagement generisala četiri call-to-action posta, u kojima je Fejsbuk publika pozvana da bude deo projekta koji doprinosi razvoju lokalne zajednice. Pozivanje korisnika socijalnih mreža da budu učesnici društveno odgovornih aktivnosti i dobar tok dvosmerne komunikacije je tokom januara bio odličan mamac za stvaranje povoljnog virala.\nDobro procenite gde se nalazi ciljna publika kojoj želite da se obratite - "spustite se" na onu platformu na kojoj je ona najaktivnija i pozovite je na akciju. U odabiru platformi, nemojte da zanemarite moć videa i potencijal koji ta forma sadržaja ima.


Nema razloga za poskupljenje mleka - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Nema razloga za poskupljenje mleka\nProizvođači traže veće otkupne cene, ali mlekari tvrde da i sada plaćaju više nego prerađivači iz okruženja\nNema razloga za poskupljenje mleka\nProizvođači mleka traže povećanje otkupnih cena na oko 30 dinara za litar, umesto dosadašnjih koje se, zavisno od kvaliteta, kreću između 26 i 28 dinara. Prema kalkulacijama farmera, proizvodnja te namirnice je neisplativa, zbog čega i beleži pad od oko 20 odsto. Pri tom, smanjuje se i broj krava muzara, što svakako utiče na sirovinsku bazu mlekara – izjavio je za Danas Bratislav Banjanac, predsednik Grupacije mlekarske industrije, podsećajući da otkupne cene te sirovine i u okruženju beleže pad.\n0Piše: M. Janjić 25. septembra 2009. 19.40\n„Nije bolja situacija ni u Evropskoj uniji, koja nije odobrila izvozne podsticaje za svoje proizvođače“ kaže Banjanac i dodaje da ne treba očekivati povećanje maloprodajnih cena mleka.\nPrema rečima proizvođača, najbolji argument za povećanje cene, i ilustracija neisplativosti proizvodnje u ovim uslovima, jeste slanje u klanice 80.000 muzara, ali je nedopustivo i to što se marža na mleko i mlečne proizvode kreće i do 30 odsto.\n– Otkupnu cenu mleka bi trebalo povećati za dva do tri dinara, ali ne i maloprodajnu cenu, jer je mleko osnovna životna namirnica. Da je taj potez neophodan, pokazuju troškovi farmera i mlekara, mada sumnjam u opravdanost maloprodajnih cena, odnosno trgovačkih marži. Jer, svi zajedno bi morali da imaju na umu da proizvedeno mleko mora neko i da kupi, a ne da se samo „sukobljavaju“ proizvođači i mlekare. Tek posle razgovora moguće je naći prostor za smanjenje nekih troškova, na račun kojih bi se povećala otkupna cena mleka – kaže za Danas, farmer i predsednik Udruženja stočara u Bečeju, Vasa Džiburski, iznoseći svoju računicu. On na svojoj farmi gaji 160 krava i predaje godišnje Imleku više od 410.000 litara mleka, po čemu je deveti kooperant te kompanije. Najveći problem imao je kod obezbeđenja sredstava za kupovinu četiri tone nafte, neophodne za pripremu 130 vagona silaže, što je oko 60 odsto potreba za ishranu krava.\nNa drugoj strani su mlekare, čije su računice jasne – dobit uglavnom ne donosi pasterizovano mleko, nego plasman kiselo-mlečnih proizvoda. Ali, na predlog za poskupljenje otkupne cene te namirnice, prerađivači nisu pozitivno reagovali, a Zoran Matić, generalni direktor Šabačke mlekare kaže da do njih nije ni stigao zahtev. „Prosečna otkupna cena koju Šabačka mlekara plaća farmerima kreće se oko 22 dinara za litar mleka. O povećanju cene nismo razmišljali, ali je činjenica da se ne smanjuje ponuda, kao i da padaju otkupne cene u okruženju. Tako, na primer, u susednoj Hrvatskoj otkupna cena sirovog mleka ne premašuje 21 ili 22 evrocenta“ kaže Matić, uz napomenu da ta mlekara i dalje otkupljuje oko 200 tona sirovog mleka dnevno.\nRade Pribićević, direktor korporativnih i regulatornih poslova u Dunav hrana grupi još je prvi zahtev proizvođača za povećanjem otkupne cene, koji je iznet pre dvadesetak dana, ocenio kao nerealan. „Cena sirovog mleka u otkupu u Srbiji viša je od cene koju plaćaju mlekare zemalja u okruženju, pa čak i u nekim zemljama Evropske unije. Smatram da taj, iako razumljiv zahtev, nije realan. Poređenje maloprodajnih cena pasterizovanog mleka, druga je priča, jer zavisi od drugih elemenata (ambalaže, transporta, trgovačke marže), a ponajmanje od otkupne cene“, rekao je za danas Pribićević.\nS druge strane, proizvođači mleka su ubeđeni da će mlekare morati da pristanu na njihove zahteve i zato što je veliki broj krava u poslednje vreme poslat u klanice, pa bi domaće tržište moglo da se suoči sa nedostatkom sirovina.\nKoliko Evropljani piju mleka?


Datum objave: 06.12.2018 13:52 | Autor: Ministarstvo finansija\n6. decembra 2018. godine, u prostorijama Ministarstva finansija, Direktorata za finansiranje i ugovaranje sredstava EU pomoći, održan je kick-off (početni) sastanak za projekat “Implementacija elektronskog sistema javnih nabavki”. Projekat je finansiran iz Godišnjeg akcionog programa IPA-e za 2014. godinu za Crnu Goru (CAP 2014) u okviru instrumenta pretpristupne podrške (IPA II) i trajaće 36 mjeseci, odnosno do decembra 2021. godine.\nSveobuhvatni cilj ovog projekta je povećanje efikasnosti, djelotvornosti i transparentnosti postupaka javnih nabavki u Crnoj Gori u skladu sa standardima Evropske unije.\nSvrha projekta je uspostavljanje elektronskog sistema javnih nabavki koji je u potpunosti usklađen sa pravnom tekovinom Evropske unije i najboljim praksama, kroz sljedeće aktivnosti:\n-\tPriprema poslovnog plana i razvoj elektronskog sistema javnih nabavki, te nabavka neophodne hardverske i softverske opreme za njegovu implementaciju;\n-\tTestiranje sistema u 6 odabranih ugovornih tijela i sprovođenje obuke za ključne korisnike, kao i IT administratore u okviru Uprave za javne nabavke;\n-\tImplementacija elektronskog sistema javnih nabavki u svih 613 ugovornih tijela u državi;\n-\tPodrška u realizaciji obuka predstavnika državne administracije, te najmanje 100 poslovnih subjekata, za korišćenje navedenog sistema;\n-\tSprovođenje kampanje podizanja svijesti o značaju upotrebe elektronskog sistema javnih nabavki.\nUgovor za realizaciju projekta potpisan je sa kompanijom Belit d.o.o. iz Srbije, u konzorcijumu sa INTRASOFT International S.A. iz Belgije, B&S Europe S.A. iz Belgije i Asseco SEE d.o.o. iz Srbije. Ukupna vrijednost ugovora je 1.400.000 EUR, od čega finansiranje EU čini 90% a nacionalno kofinansiranje 10%. Projekat će biti implementiran putem indirektnog upravljanja sredstvima EU u Crnoj Gori, gdje je Direktorat za finansiranje i ugovaranje sredstava EU pomoći Ministarstva finansija ugovorno tijelo.\nPočetnom sastanku su prisustvovali predstavnici Ministarstva finansija i Uprave za javne nabavke, te predstavnici Delegacije EU u Crnoj Gori. Ključni eksperti koji će biti uključeni u realizaciju navedenog projekta su imali priliku da detaljnije predstave planirane projektne aktivnosti, a na sastanku je razmatran i okvirni plan rada za naredni period.


Predstavljeni sajt, slogan i vizuelni identitet nemačkog predsedavanja EU | EurActiv Serbia\nNemačka koja će u drugoj polovini ove godine predsedavati Savetom EU, pokrenula je sajt sa sloganom i vizuelnom prezentacijom predsedavajućeg. Sajt na adresi www.eu2020.de potpuno će kompletan biti od 1. jula, kada Berlin i preuzima šestomesečno predsedavanje od Hrvatske.\nSlogan nemačkog predsedavanja biće "Zajedno. Učiniti Evropu ponovo jakom", a zaštitni znak Mebijusova traka, površina koja ima samo jednu stranu i jednu graničnu komponentu i koja je nazvana po nemačkom matematičaru Augustu Ferdinandu Mebijusu.\nTraka "simbolizuje inovativnu i integrativnu Evropu, koja kroz razmenu i susret najrazličitijih interesa stvara zajedničko". To je, kako se navodi na sajtu, "jaka veza za jedinstvenu Evropu" za "Evropu koja počiva na duhu povezanosti i uzajamne solidarnosti".\nSajt treba da bude komunikaciona platforma na kojoj će biti dostupne sve teme povezane sa nemačkim predsedavanjem EU. Na njoj će, kako je navedeno, na informativan način, pregledno i transparentno biti objavljivane informacije o aktuelnim dešavanjima, manifestacijama u EU i saopštenja za medije.\nŠef nemačke diplomatije Hajko Mas izjavio je povodom predstavljanja sajta, slogana i vizuelnog identiteta da upravo rečenica "Zajedno. Učiniti Evropu ponovo jakom" opisuje jasan zadatak nemačkog predsedavanja.\n"Izvući Evropu iz krize, taj zadatak će definisati naše predsedavanje. Mi ćemo ga se latiti i imamo ogromno brdo posla u svim dimenzijama na našem stolu - pokrenuti privredu, osnažiti unutrašnju koheziju i jedinstveno delovati prema spolja", rekao je Mas.\nOn je rekao da Nemačka namerava da svoje predsedavanje Savetom EU stavi u službu evropskih interesa, kao inicijator i pošteni posrednik.\n"Prevladavanje krize sa korona virusom je obaveza i šansa - moramo još tešnje da srastemo sa zemljama partnerima, prema unutra solidarnije, a prema spolja jači i suvereniji", rekao je nemački ministar.\nOn je ponovio da se poverenje Nemačke u kreativnost Evrope ogleda i u vizuelnoj prezentaciji, u čijoj je sredini Mebijusova traka kao simbol jake veze za jedinstvenu Evropu.\nNemačka predsedavanje Savetom EU preuzima od 1. jula, što je 13. put da će se Berlin naći na čelu Unije. Poslednji put je to bilo u prvoj polovini 2007. godine.\nOvogodišnje predsedavanje Nemačke ujedno označava i početak novog "trojnog predsedavanja" sa Portugalom i Slovenijom. Nemačka je sa te dve zemlje, koje će je sukcesivno naslediti na mestu predsedavajućeg, dogovorila tešnju koordinaciju i saradnju na programu koji će važiti narednih 18 meseci.


Izvor: Benchmark arhiva vesti 20.02.2019 - Naslovi.net\nJužnokorejski LG će tokom ovogodišnjeg MWC-a predstaviti svoje premijum modele za ovu godinu, a u međuvremenu kompanija je ozvaničila tri telefona iz srednjeg segmenta - Q60, K50 i K40. Sva tri telefona su izlistana sa osmojezgarnim procesorima… »\n8K je najzad stigao i u vidu konkretnog proizvoda. Vredi li ova tehnologija i šta nam sve donosi prvi predstavnik 8K televizora. Ivan Mančić Sa 8K televizorima smo prvi put imali prilike da se sretnemo na IFA sajmu prošlog septembra u Berlinu, na… »\nXiaomi je zvanično predstavio svoj novi premijum telefon - Xiaomi Mi 9, u standardnoj i Transparent Edition varijanti. Telefon karakteriše novi stakleni panel sa suptilnim zakrivljenjem po ivicama. Ovo je upareno sa novom tehnologijom holografske… »\n20.02.2019 Benchmark, kategorije


Dačić: Moguć solidarni porez za javni sektor – Nadlanu.com\nDačić: Moguć solidarni porez za javni sektor\nObjavljeno 1. okt 2013. / 17:40:41\nPremijer Srbije Ivica Dačić rekao je da Vlada razmatra mogućnost uvođenja solidarnog poreza koji bi plaćali svi zaposleni u javnom sektoru koji imaju velike plate.\nPremijer Ivica Dačić rekao je da je sa ministrom zaduženim za Kosmet Aleksandrom Vulinom, razgovarao sa ambasadorima Kvinte i misijom EU, i da je ponovio da je u interesu Srbije da što više Srba 3. novembra izađe na lokalne izbore. Dodao je da su on i Vulin na sastanku sa ambasadorima ukazali da su najveći problemi u vezi sa izborima učešće predstavnika srpske liste u izbornim organima i koliko će interno raseljenih Srba moći da glasa. Premijer je najavio da u petak počinje izborna kampanja srpske liste, a upitan da li će se uskoro sresti s kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, rekao je da njihov susret za sada nije predviđen.\n“To bi, na primer, značilo da neko ko ima platu veću od 100.000 dinara treba da izdvoji za soliradni poreza 10 ili 12 odsto“, rekao je Dačić novinarima na Megatrend univerzitetu, gde je prisustvovao svečanosti povodom početka akademske godine.\nDačić je dodao da je uvođenje solidarnog poreza za sada samo ideja o kojoj se razmišlja.\nKako je objasnio, ako bi bila doneta odluka o uvođenju takvog poreza, plate predsednika Vlade, potpredsednika, ministara, kao i svih poslanika, bile bi na osnovu toga oporezovane ne 10 ili 12 odsto, već 20 ili 30 odsto.\n“Treba da krenemo od sebe, da damo primer“, rekao je Dačić i dodao da takvu meru “ne treba smatrati arbitrarnom, već aktom solidarnosti”.\nDačić je naveo i da nije oduševljen idejom o uvođenju solidarnog poreza, ali je istakao da država mora da štedi.\nPovodom dolaska misije MMF-a u Beograd, Dačić je rekao da je razlog posete sagledavanje ekonomske situacije i davanje preporuka srpskim vlastima za naredni period.\n“Mi želimo aranžman s MMF-om, a posebno sa Svetskom bankom, ali ne zbog novca, već zbog kredibiliteta finansijske politike“, rekao je premijer i najavio da će sa predstavnicima MMF-a razgovarati u četvrtak, 3. oktobra.\nDodao je i da je deficit budžeta bio veći nego što su podaci ukazivali, tačnije podaci nisu bili tačni, što je, kako je naveo, ustanovio novi ministar finansija Lazar Krstić, koji mu je izneo podatak da je od 2008. godine stopa zaduženosti sa oko 30 odsto BDP-a porasla na gotovo 60.\n“Tražio sam od Ministarstva finansija analizu zašto i koliko smo se zadužili, za šta smo potrošili novac, da li je to bila investiciona potrošnja ili popunjavanje budžeta“, rekao je premijer najavljujući da će do kraja nedelje ministar finansija predložiti mere koje će predočiti javnosti.\nSrbiji su, prema Dačićevim rečima, potrebni krediti, poput onog koji se ovih dana očekuje od investicionog fonda iz Abu Dabija, i istakao da taj novac neće biti upotrebljen za popunu budžeta nego za razvojne projekte.\nPremijer Srbije Ivica Dačić rekao je da je cilj Vlade što više zaposlenih, jer bez toga ni Srbija nema budućnost. “Posao i posao, to je najvažnija stvar za svakog građanina”, naglasio je Dačić.\n“Hoću da stvorimo uslove da se naši ljudi ovde školuju, zasnuju porodice, da reše stambeno pitanje i žive kao sav normalan svet“, rekao je premijer.\nDačić je rekao da su u ovom trenutku izvesni samo lokalni izbori u Beogradu i da ne vidi razloge za vanredne parlamentrane izbore.\nDačić je istakao da za održavanje lokalnih izbora u Beogradu postoje jasni zakonski rokovi i da se oni mogu očekivati u prvih nekoliko meseci sledeće godine.\n“Potpuno se slažem sa onim što je rekao Aleksandar Vučić, mi ne razmišljamo o parlamentarnim izborima, nema razloga za to, nema elemenata neslaganja ili krize koji bi to uslovili“, rekao je Dačić.\nDačić je naveo i da atmosfera u javnosti nije na strani protivnika Vlade jer aktuelna vlada uživa podršku građana, i podsetio da je Vučić govorio o eventualnom stvaranju atmosfere u kojoj bi bilo nemoguće da se radi dodavši “da niko od nas u tom slučaju nije protiv parlamentarnih izbora”.\n“Niko od nas ne beži od izbora“, ponovio je premijer navodeći da postoje obaveze koje moraju da se urade do januara 2014. godine, ali i neke dugoročnije, zbog čega, naveo je, nema vremena za izbore.\n“Ako bi se išlo na izbore, ti poslovi ne bi mogli biti obavljeni“, zaključio je Dačić.\naleksandar vulinivica dačićizborijavni sektorkosovosolidarni porez\nTorino: Srpski državljanin izazvao saobraćajku, poginula dvogodišnja devojčica


Biznis Autor:Beta31. mar. 202113:45 > 14:0539 komentara\nU Beogradu su počeli radovi na izgradnji nastavka autoputa "Miloš Veliki" (E-763), na deonici od Novog Beograda do Surčina koja, prema planu, treba da bude završena za 18 meseci, čime će biti kompletiran autoput do Čačka.\n„Put dužine 7,9 kilometra spajaće najnaseljeniji deo Novog Beograda, blokove od 70a, 70, 44, 45, 61, 62, 63, 64, Vojvođansku ulicu, Bežaniju i Bežanijsku kosu sa Surčinom i Surčinskom petljom“, kazao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je prisustvovao početku radova.\nDodao je da će Zlatibor, Užice, Čačak, Ljig i Valjevo zbog izgradnje ovog dela autoputa biti bliži Beograđanima, ali i da će ovaj deo grada biti najtraženiji. Rekao je da će zbog izgradnje te saobraćajnice cena kvadratnog metra stambenog prostora na Bežaniji, Ledinama i Surčinu biti uvećana za 20 do 50 odsto.\n„Projekat nije samo izgradnja autoputa, već je to i razvojni projekat koji će da donese nove sadržaje i proširi centar grada i napravi novi prsten oko Novog Beograda“, rekao je Vučić.\nOve godine i nacionalni stadion\nNajavio je i da će izgradnja nacionalnog fudbalskog stadiona u Surčinu početi ove godine.\n„Nacionalni stadion krećemo da gradimo ove godine. Biće jednim delom i od drveta i mnogo zelenila, jedan od namodernijih evropskih stadiona“, rekao je Vučić i naveo da će okolina biti mesto okupljanja i privrednika i odlično mesto za život.\nOn se nada da će radovi na izgradnji dela autoputa od Novog Beograda do Surčina biti završeni i pre roka, ističući da je kineska kompanija koja izvodi radove jedna od onih sa kojim država ima najbolju saradnju i sa kojom nije bilo negativnih iskustava.\nOcenio je da će jedini negativni efekat građe te deonice biti to što će još više ljudi poželeti da dođe u Beograd.\nObjasnio je da ne misli na strance iz čitavog sveta, za koje bi želeo da što više posećuju Srbiju i Beograd, već da se to odnosi na napuštanje ruralnih područja u Srbiji, „jer je život u Beogradu bolji“.\nPočetku radova su prisustvovali i predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo.\nAmbasadorka Kine u Srbiji Čen Bo kazala je da je infrastruktura najavažnija oblast saradnje Srbije i Kine, ali ima i veliku ulogu u poboljšanju života građana i ekonomskom razvoju Srbije.\nSmatra da je početak radova na izgradnji ovog dela autoputa, u vreme krize izazvane pandemijom koronavirusa, pokazatelj vitalnosti ekonomije Srbije, kao i saradnje dve zemlje.\n„Kao nastavak autoputa ‘Miloš Veliki’, deonica autoputa Novi Beograd-Surčin je od velikog značaja za ublažavanje saobraćajne gužve u Beogradu i poboljšanje poslovnog okruženja Beograda“, rekla je ambasadorka.\nOna je uverena da će kineska kompanija koja učestvuje u izgradnji saobraćajnice, sa svojim iskustvom i visokom tehnologijom, uspešno izgraditi ovu deonicu, poput drugih projekata koje su radili u Srbiji.\nDelegacija Srbije i kineska kompanija „China Communications Construction Company“ (CCCC) potpisale su u avgustru 2019. komercijalni ugovor o projektu i izgradnji te deonice autoputa. Deonica predstavlja deo autoputa „Miloš Veliki“ (Koridor 11) i funkcionalnu vezu sa Beogradom, a ugovorena vrednost projekta iznosi 70,5 miliona dolara.\nDeonica treba da se proteže se od Vojvođanske ulice na Novom Beogradu, gde je planiran kružni tok, pa sve do buduće petlje „Surčin“.\nPredviđa se i izgradnja biciklističkih i pešačkih staza sa obe strane ove saobraćajnice, širine dva i 2,20 metara. što za rezultat ima širi profil čitavog autoputa i značajno više radova.\nProjekat podrazumeva izgradnju ukupno pet mostovskih konstrukcija i jedan nadvožnjak, a pored toga ukrštanja sa lokalnim saobraćajnicama biće ostvarena i preko četiri površinske i jedne denivelisane raskrsnice (petlje).\nAleksandar VučićautoputČen BodeonicaMiloš Velikiradovi