Subvencionisani traktori IMT-a od 6.348 do 18.632 evra - Economy.rs Vesti\nEkonomija Finansije Biznis mali Video Ekologija E-poslovanje Diskusije Subvencionisani traktori IMT-a od 6.348 do 18.632 evra\nIndustrija mašina i traktora (IMT) Beograd saopštila je danas da će cena njihovih traktora, koje subvencioniše država, u zavisnosti od modela, iznositi od 6.348 do 18.632 evra sa PDV-om.\nCena tih trakotora je prema uredbi o subvencionisanju niža 2.000 evra, a prvim kupcima traktori će biti dostupni oko 10. maja, rekao je generalni direktor IMT-a Slobodan Petrović demantujući navode u medijima da je u pitanju program zamene starih za nove traktore.\nOn je podsetio da će jeftinije traktore moći da kupe registrovani poljoprivrednici i firme registrovane za obavljanje poljoprivredne proizvodnje, kao i da će izdvajanje država od ukupno 40 miliona dinara, biti dovoljno za subvencionisanje kupovine od 2.000 do 2.100 traktora domaće proizvodnje.\nPetrović je istakao da je IMT spreman da zadovolji sve potrebe domaćih kupaca za subvencionisanim traktorima, dodajući da se od usvajanja uredbe javilo oko 200 zainteresovanih kupaca.\nIMT-ovi traktori po subvencionisanoj ceni će moći da se kupe gotovinski, na lizing, ali i na kredit sa godišnjom kamatnom stopom od 4,5 odsto i rokom otplate od pet do sedam godina, dodao je on.\nRok isporuke je od sedam do 15 dana, ali bi u prvih mesec i po dana mogao da bude produžen, dok se proizvodnja ne ustali.\nNa Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu od 9. do 16. maja,IMT će osnovni tip traktora IMT-549, sa kabinom i prednjom vučom, ponuditi uz popust od 620 evra, pa će tako uz subvenciju od 2.000 evra cena sa PDV-om biti 11.800 evra, najavio je Petrović.\nGeneralni direktor IMT-a smatra da bi program subvencionisanja trebalo nastaviti i u narednim godinama, kako bi se obnovio zastareli vozni park poljoprivrednih mašina.\nPrema njegovim rečima, prosečna starost traktora na gazdinstvima individualnih proizvođača u Srbiji iznosi oko 18 godina, dok su traktori u poljoprivrednim firmama stari u proseku oko 14 godina.\nKako je dodao, u Srbiji trenutno ima od 320.000 do 330.000 traktora.\nProgram subvencija kupovine domaćih traktora povećaće prodaju i proizvodnju IMT-a, ali i proizvodnju oko 200 firmi koje proizvode materijale, delove i polufabrikate za beogradsku fabriku, naglasio je Petrović.\nOn je istakao da se slični programi subvencionisanja kupovine novih traktora sprovode godinama u zemljama okruženja i EU, gde stope subvencija iznose od 40 do 60 odsto.\nKapacitet IMT-a, koji trenutno zapošljava oko 1.060 radnika, iznosi 35.000 traktora godišnje, ali se od 1992. proizvodi od 1.000 do 4.000 traktora, od čega se oko 50 odsto izvozi i to uglavnom na tržište regiona.\nPetrović je kazao da bi fabrika za nekoliko godina u regionu mogla da prodaje oko 8.000 do 9.000 traktora godišnje, te da bi optimalno biloda se kapacitet novih pogona, ukoliko država preseli IMT na novu lokaciju, smanji na 10.000 do 12.000 traktora.\nOn je kazao da je IMT tehnički spremna da do kraja godine sertifikuje traktor do 100 konjskih snaga, ukoliko bi država pomogla finansijski. (Economy, Beta 29. april 2009.)


Dubravka Bjekić direktorka PaySpota na konferenciji "Women’s innovation day" - PaySpot doo Novi Sad\n10 novembra, 20200\nDirektorka i osnivačica platne institucije PaySpot, Dubravka Bjekić učestvovala je na velikoj online konferenciji o ženskom inovativnom preduzetništvu “Women’s innovation day” gde je bila sagovornica na panelu “Od ideje do realizacije”.\nNa samom panelu imala je prilike da govori o svojim preduzetničkim počecima i izlasku iz uređenog, bankarskog sistema. Sagovornice i gledaoci su imali prilike da čuju da je PaySpot postala prva kompanija, posle Pošte Srbije, koja je počela da se bavi platnim uslugama.\nPored Dubravke Bjekić druge sagovornice na pomenutom panelu bile su takođe vrlo uspešne i ostvarene žene iz sveta biznisa: Biljana Ždrale – suosnivčacica start-upa Boostowski i srpskog ogranka Mercuri International, Jasmina Knežević – osnivačica i direktorka Bel Medic-a iz Beograda i Bojana Nikolić – direktorka Funkcije usluga preduzeća Pošta Srbije.\nCelu konferenciju možete pogledati ovde>>>>\nWomen's innovation day\nSaradnja sa Opportunity bankom\nPaySpot je postao eksluzivni zastupnik ruske kompanije za međunarodni transfer novca KoronaPay u Srbiji.\nDokumentacija PaySpot doo Novi Sad\nTarife platne institucije – u primeni od 01.07.2021\nPregled usluga i naknada – fizičko lice\nPregled usluga i naknada – preduzetnik i pravno lice\nUslovi izvršenja RIA\nUslovi izvršenja PaySpot NET\nUslovi izvršenja Korona\nTarifa RIA – u primeni od 01.07.2021.\nTarifa PaySpot NET\nTarifa Planet tax free


U CIK BiH se vodi ukupno 228 dosijea za zvaničnike na nivou BiH – Magazin Plus\nHome/U CIK BiH se vodi ukupno 228 dosijea za zvaničnike na nivou BiH\nDirektor Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH Sead Lisak rekao je da se u Centralnoj izbornoj komisiji /CIK/ BiH vodi ukupno 228 dosijea za zvaničnike na nivou BiH, ali da se ni protiv koga od njih ne vodi postupak u smislu istraživanja mogućeg kršenja Zakona o sukobu interesa.\nLisak je rekao da to nisu predmeti za koji se očekuju sankcije, nego su to redovni predmeti koje Odsjek za sukob interesa CIK-a kontroliše.\n“To su ljudi koji imaju mandat i čiji eventualni sukob interesa tek treba da se provjeri. To su rutinske stvari, niko ne može reći prije nego što se pregledaju ti predmeti koliko ima onih predmeta koji će doći pred Komisiju za odlučivanje o sukobu interesa BiH”, rekao je Lisak novinarima nakon radno-konsultativnog sastanka Komisije u Sarajevu.\nZamjenik predsjednika Komisije za odlučivanje o sukobu interesa Lazar Prodanović uvjeren je da ima slučajeva koji bi mogli da budu predmet sprečavanja sukoba interesa, odnosno zvaničnika koji su u sukobu interesa u FBiH, Brčko distriktu i na nivou institucija BiH.\n“Odsjek za sukob interesa pri CIK-u, tokom prethodnih pet mjeseci, kada se očekivalo brže uspostavljanje ove komisije, nije imao nikakvog razloga da ne radi na istraživanju bilo kojeg slučaja koji je predmet kršenja zakona. Odsjek niko nije sprečavao da radi svoj posao, ne vidim razloga zbog čega se nije radilo na ovim pitanjima, sve do trenutka dok se nije potpisao Sporazum između CIK-a i Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH”, rekao je Prodanović.\nPredsjednik Komisije za odlučivanje o sukobu interesa BiH Halid Genjac rekao je da je problem to što, prema usvojenim izmjenama zakona, ova komisija rješava samo predmete za institucije na nivou BiH, dok nema mandat za predmete na nivou FBiH i Brčko distrikta koje je do sada radio CIK, sve dok se zakoni Federacije i Brčko distrikta ne izmijene i daju nadležnost za taj posao Komisiji.\nPrema njegovim riječima, procedura izmjena zakona u Brčko distriktu je u toku i biće završena vrlo brzo, a u FBiH se vrše pripreme za izmjene zakona.\n“Najveći broj predmeta je, upravo, na entitetskom nivou i nešto je predmeta na nivou Brčko distrikta. Kakvo je stanje sa predmetima BiH znaćemo tek kada se izvrši primopredaja predmeta, što će se desiti u narednih sedam dana”, naglasio je Genjac.\nKomisija za odlučivanje o sukobu interesa BiH zbog nedostatka kvoruma, jer na sjednicu nisu došli predstavnici hrvatskog naroda, danas u Sarajevu nije održala sjednicu već radno-konsultativni sastanak.


Marin: Republika Srpska je "crveno-bijela"! - pravdabl.com\nMarin: Republika Srpska je “crveno-bijela”!\nReprezentativnu pauzu, delegacijaCrvene zvezde iskoristila je da skokne sa druge strane Drine, tačnije u Brčko, gdje je organizoavno “crveno-bijelo” veče.\nNedavno osnovan klub navijača Crvene zvezde iz Brčkog organizovao je prvi put ovu manifestaciju u svom gradu. Udruženje navijača iz ovog grada ugostilo je delegaciju Zvezde koju je predvodio predsednik Svetozar Mijailović. Proslavi su prisustvovali i prvotimci, kapiten Marko Marin i Milan Gajić koje je preko petsto navijača iz Brčkog i okoline dočekalo sa oduševljenjem i skandiranjem.\n– Proslavu su svojim prisustvom uveličali i naši nekadašnji igrači, Kule Aćimović potpredsjednik našeg kluba, Ratomir Dujković predsjednik Skupštine kao i Stanislav Karasi legenda Crvene zvezde. Tokom dana, veterane Crvene zvezde i klupsko rukovodstvo na najljepši način ugostio je gradonačelnik Siniša Milić. Zvezdini velikani složili su se da su navijači ono što čini Crvenu zvezdu najvećim klubom u regionu i da se ovakva tradicionalna okupljanja nešto što održava zajedništvo svih ljubitelja “crveno-belih – stoji na sajtu Crvene zvezde.\n– Izuzetno sam srećan što smo iskoristili pauzu zbog reprezentativnih obaveza da posjetimo jednu ovakvu manifestaciju. Mnogo nam znači kada vidimo koliku podršku imamo i van granica Srbije. Veoma sam ponosan što kraj odakle potičem pruža ovakvu podršku našem klubu. Često napominjem da je Republika Srpska “crveno-bijela” i to se i sada pokazalo. Zahvalio bih se navijačima na prelijepom dočeku i nadam se da se vidimo uskoro na istom mestu – kazao je Marko Marin, koji vuče korijene iz Gornjih Podgradaca, krajiškog mjesta najbližeg vru Kozare, koje je poznato po rasadniku dobrih fudbalera.\nTags: FK Crvena ZvezdaMarko Marin\nNext post DOBOJSKI DERBI, OBRAČUN(I) NA "MLAKVAMA"!\nPrevious post FK Lijevče slavi 90 godina postojanja


Bečić: Skupština će raditi na poboljšanju položaja OSI – Portal Mojkovac\nBečić: Skupština će…\nBečić: Skupština će raditi na poboljšanju položaja OSI\n3 децембра, 2020\nFoto: Skupština CG\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, koji se obilježava danas, predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić sastao se sa predstavnicima NVO posvećenim zaštiti prava osoba sa invaliditetom Marinom Vujačić Udruženje mladih sa hendikepom Crne Gore Goranom Macanovićem, Savez slijepih i Milisavom Koraćem, Savez udruženja roditelja djece i omladine sa teškoćama u razvoju „Naša inicijativa“.\nKonstatujući složen položaj osoba sa invaliditetom u crnogorskom društvu, Bečić izrazio je spremnost da novi skupštinski saziv, kroz zakonodavne i nadzorne aktivnosti, pruži doprinos unapređenju položaja OSI.\nOsvrnuvši se na dosadašnju konstruktivnu saradnju Parlamenta sa navedenim nevladinim organizacijama, on je izrazio otvorenost za nastavak i intenziviranje saradnje na nivou nadležnih skupštinskih radnih tijela.\nSastanak je bio prilika za razgovor o položaju osoba sa invaliditetom, kao i o poteškoćama sa kojima se suočavaju u ostvarivanju svojih prava.\nU tom kontekstu, Bečić naveo je da je u cilju olakšanog boravka licima sa invaliditetom u Plenarnoj sali Skupštine Crne Gore, pored pristupne rampe, obezbijeđeno i mjesto sa kojeg se moguće direktno obratiti.\nSagovornici su upoznali Bečića sa aktuelnim projektima, izrazivši očekivanje da će Skupština Crne Gore nastaviti sa aktivnostima na stvaranju pretpostavki, koje će u potpunosti omogućiti nesmetane uslove za kretanje i rad osoba sa invaliditetom.\nTags: #Aleksa Bečić#Skupština CG


EK kaznila "Gugl" sa 4,3 milijarde evra\nEvropska komisija kaznila je internet pretraživač "Gugl" sa 4,3 milijarde evra zbog kršenja antimonopolskih pravila zbog korišćenja operativnog sistema android, objavio je portal "Politiko".\nReč je o najvećoj kazni koju su vlasti Evrope zadužene za pravila konkurencije ikad izrekle jednoj kompaniji i predstavlja značajnu poruku evropske komesarke za zaštitu konkurencije Margrete Vestager.\nU delu današnje odluke, Evropska komisija je saopštila da je "Gugl" koristio android, koji je besplatan i koristi se na tri četvrtine pametnih telefona u Evropi, kako bi nepravično ojačao svoju dominaciju u pretraživanju putem interneta u odnosu na rivale.\nUtvrđeno je da su odnosi "Gugla" sa nekim od najvećih proizvođača telefona uključivali predinstalaciju opcije "Gugl" pretraživača ukoliko žele da pristupe popularnim servisima tehnoloških kompanija, čime je onemogućen izbor potrošačima i potkopavana je konkurencija.\n"Gugl" je koristio android kao sredstvo za cementiranje dominacije svog pretraživača, navodi se u saopštenju komesarke Vestager.


Amerikanci pozivaju posmatrače iz drugih zemalja - da potvrde regularnost izbornog procesa - 2004-09-17\n17 septembar, 2004\nAmerički predstavnici često su pozivani da nadgledaju izbore u drugim zemljama. Sada, pred novembarske predsjedničke izbore - i Amerikanci pozivaju posmatrače iz drugih zemalja - da potvrde regularnost izbornog procesa. Danas na turneju po Sjedinjenim Državama kreću ekipe medjunarodnih posmatrača koje je, u okviru projekta Za Poštene Izbore, pozvala organizacija za ljudska prava Global Exchange iz San Francisca.\nPosmatrači će razgovarati sa glasačima i različitim glasačkim interesnim grupama o razlozima umanjenog glasačkog interesa i drugim pitanjima.\nMi smo radimo na tome da reformiramo izborne sisteme u mnogim zemljama u svijetu, uključujući tu i Sjedinjene Države. Radimo na tome da se osigura da izbori budu efikasni i odgovorni, da su transparentni i da su pošteni. To su, dakle, stvari koje su temeljne..., kaže Brigalia Bam iz Južne Afrike, koja je na čelu ove posmatračke misije.\nPrisustvo jedne medjunarodne posmatračke ekipe stvara kod glasača povjerenje, naglasila je gospodja Bam, dodavši da će i ovdje, kao i u drugim zemljama razgovarati sa glasačima o sigurnosti i efikasnosti izbornih procedura i uticaju novca na izbore i politiku.\nSvakako, slabljenje opšeg gradjanskog aktiviteta i ono što mi vidimo kao znak erozije opšteg gradjanskog povjerenja jeste nešto za što mi smatramo da treba biti popravljeno i ovo je naš doprinos tome, objasnio je Ted Lewis, predstavnik organizatora.\nI Administracija predsjednika Busha, koja se nada reizboru, pozvala je medjunarodne posmatrače, iz OSCE-a, sa praktično istim mandatom: da nagdledaju regularnost i savjetima pomognu efikasnosti izbora u Americi.


Program Kreativna Evropa – zašto je najvažnija dobra ideja i kako konkurisati – GRAD Kruševac\nNaslovna » Kultura » Program Kreativna Evropa – zašto je najvažnija dobra ideja i kako konkurisati\nU Narodnom muzeju u Kruševcu danas u 13 časova biće predstavljen program Kreativna Evropa, fonda Evropske unije za finansiranje projekata iz oblasti kulture. O programu će govoriti Dimitrije Tadić, rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija sa saradnicima\nProgram Kreativna Evropa je najznačajniji program Evropske unije namenjen finansiranju projekata u kulturi.\nNakon Kruševca, program će biti predstavljen i u Kragujevcu i Kraljevu, a cilj ovih skupova je adekvatno i pravovremeno informisanje kulturne javnosti i, kako je navedeno u najavi ovog događaja, demistifikacija predstava o nedostižnosti sredstava iz pograma EU i složenosti konkursnih procedura.\nZa uspešno konkurisanje u okviru programa Kreativna Evropa ključni faktori su dobra ideja i povezanost sa relevantnim partnerima, a ciljna grupa na ovim razgovorima jesu predstavnici ustanova i organizacija u kulturi – rukovodioci i zaposleni u muzejima, bibliotekama, galerijama, organizacijama civilnog društva kao potencijalni korisnici sredstava iz ovog programa.\nKreativna Evropa raspolaže budžetom od 1,46 milijardi evra i podržava inicijative u kulturi koje promovišu prekograničnu saradnju, platforme za promociju novih umetnika, umrežavanje i književno prevođenje, kao i inicijative koje promovišu razvoj, distribuciju ili pristup audio- vizuelnim delima.\nProgramom upavlja Desk Kreativna Evropa oformljen pod okriljem Ministarstva kulture i informisanja, a zadatak Deska je pružanje podrške ustanovama kulture i organizacijama civilnog društva u Srbiji koje žele da obezbede učešće u programu.\nJedan od važnih ciljeva Deska je doprinos demetropolizaciji Srbije, zbog čega se deo njegovih aktivnosti odvija ne samo van Beograda, već i van većih gradskih centara. Ujedno, ove aktivnosti Deska usmerene su ka jačanju kapaciteta domaćih ustanova i organizacija u oblasti eđunarodne saradnje.\nU Narodnom muzeju u Kruševcu danas u 13 časova biće predstavljen program Kreativna Evropa, fonda Evropske unije za finansiranje projekata iz oblasti kulture. O programu će govoriti Dimitrije Tadić, rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija sa saradnicima Program Kreativna Evropa je najznačajniji program Evropske unije namenjen finansiranju projekata u kulturi. Nakon Kruševca, program će biti predstavljen i u Kragujevcu i Kraljevu, a cilj ovih skupova je adekvatno i pravovremeno informisanje kulturne javnosti i, kako je navedeno u najavi ovog događaja, demistifikacija predstava o nedostižnosti sredstava iz pograma EU i složenosti konkursnih procedura. Za uspešno konkurisanje u okviru programa Kreativna Evropa ključni faktori su dobra ideja i povezanost sa…\ndimitrije tadić kreativna evripa\t2016-03-09\nTag : dimitrije tadić kreativna evripa\nPrethodni : Šta predviđa ruska prognoza vremena\nSledeći : Zapadna Morava poplavila oranice u pet sela trsteničke opštine\n12. aprila 2021., 06:07


Pomirenost - Jasmina Lukač - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Jasmina Lukač » Pomirenost\nMožda je britanski publicista Miša Gleni potpuno u pravu kad piše, recimo u Mekmafiji, da su zapadni strateški centri bili potpuno zatečeni razvojem kriminala u bivšim socijalističkim zemalja.\n0Piše: Jasmina Lukač 03. jula 2018. 14.15\nDa takav uspon kriminalnih i mafijaških struktura nakon pada Sovjetskog Saveza nisu imali ni u primisli. I naravno, da je uzrok tog kriminalnog bujanja u komunističkoj represiji – u sovjetskim zatvorima jednostavno su se saživeli politički zatvorenici i klasični kriminalci. I da je taj savez napravio uspešnu akviziciju maltene čitavih država, čim je represija popustila.\nE, ako je i tačno da su bili zatečeni, strateški centri su munjevito odreagovali na novonastalu stvarnost i odlično joj se prilagodili. Bez ikakve vidljive prepreke političari decenijama označeni ne zbog pukih veza, već i kao predvodnici podzemlja, postali su na Zapadu rado primani „demokratski“ državni zvaničnici. I politički, vojni i ekonomski saveznici sa Balkana i iz Istočne Evrope i Evroazije.\nI zato ne čudi što su građani njihovih država potpuno pomireni sa realnošću, što se u javnosti tih država i ne postavljaju druga pitanja sem opštih, ali, sa druge strane i što nisu baš evroentuzijastični. Posebno, zato što je taj evroentuzijazam u neskladu, kako primećuju i kreatori zapadne politike, sa količinom novca, pomoći i podrške koje su njihove zemlje dobile od Evropske unije i SAD. Očekivalo bi se da radije glasaju za evroatlantske stranke i da mnogo, mnogo više veruju u evropsku ideju i zapadnu demokratiju. Ali, ako ste pomireni sa moći organizovanog kriminala u najširem smislu, nemate baš mnogo živaca i snage za bilo kakve ideje, sem odbrambenih u najsvedenijem obliku. A to je goli život, porodica i teritorija – sve teme za antievropske politike. U njihovoj osnovi je zapravo želja za katarzom – da se organizovani kriminal svede i stavi pod kontrolu država, a ne obrnuto – da kontroliše države. Da priča na kolektivnom nivou ima kraj koji donosi pravdu, a ne samo nastavak na nastavak. Uzmimo sadašnju crnu hroniku u Srbiji – vrvi od krvavih obračuna u kome se pominje klan Luke Bojovića. Ko je ustvari Luka Bojović i zašto nije izručen Srbiji, pisano je da je Ministarstvo pravde pokrenulo proceduru za to? Po optužnici iz 2011. Bojović se „nakon akcije Sablja stavio na čelo pripadnika Zemunskog klana u bekstvu“. On u španskom zatvoru u brdima Sevilje (opis njegovog advokata) robija zajedno sa Vladimirom Milisavljevićem, osuđenim u odsustvu na 35 godina zatvora jer je vozio atentatora na Zorana Đinđića. Obojica nedostupna pravosuđu Srbije. I mi onda pričamo o vladavini prava kao uslovu za članstvo u Evropskoj uniji?


Američka poruka Beogradu i Prištini: Vreme je! Ili — nema napred - Sputnjik Srbija\n01:45 21 Avgust 2019\nAmerička poruka Beogradu i Prištini: Vreme je! Ili — nema napred\n19:37 03.04.2019 Preuzmite kraći link\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD Metju Palmer poručio je da je krajnje vreme da Beograd i Priština postignu sporazum, istovremeno naglasivši da Vašington ne propisuje kako to rešenje treba da izgleda.\nOn je u intervjuu za magazin „Kord“ podsetio na poruku američkog predsednika Donalda Trampa da pregovarači treba da iskoriste „istorijsku šansu“ za postizanje sporazuma.\n„Iako SAD nisu deo pregovora, snažno podržavamo dijalog Beograda i Prištine uz posredovanje EU. Kosovo i Srbija treba da postignu sporazum koji je primenljiv, trajan i koji ne stvara nestabilnost ni u jednoj zemlji, ni u regionu. Mi ćemo ozbiljno razmotriti svaki sporazum koji ispunjava ove uslove“, rekao je Palmer.\nOn je dodao da SAD ne propisuju i neće propisivati kako treba da izgleda rešenje i da proces i sâm sporazum treba da potekne od dveju strana.\n„Samo tako on može da bude trajno primenljiv na Kosovu i u Srbiji“, rekao je Palmer i dodao da nijedna strana neće moći da krene napred bez sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji.\nSAD su, kako je dodao, spremne da pomognu na svaki mogući način, ali od lidera obe strane zavisi da pronađu put nazad za pregovarački sto i iskoriste ono što je predsednik Tramp nazvao „istorijskom šansom“.\nOn je naveo da Beograd i Priština treba da donose odluke u skladu sa svojim interesima, a da SAD veruju da će ti interesi najbolje biti ostvareni kroz bilateralni sporazum koji bi doveo do sveobuhvatne normalizacije odnosa koncentrisane na međusobnom priznanju.\n„Mi ne zauzimamo strane niti nudimo gotova rešenja. EU je posrednik u dijalogu i mi smo spremni da pomognemo u tom procesu“, rekao je Palmer.\nPovodom taksi Prištine na srpsku robu, Palmer je ocenio da su one kontraproduktivne, dodavši da „nijedna strana ne treba da traga za taktičkim uspehom na štetu strateškog cilja“, preneo je Tanjug.


Nula minuta na granici jedinstvena šansa - Glas Srpske\nMilijana Latinović 30.07.2021 08:00\nSKOPLjE - Slobodan pristup tržištu i nula minuta čekanja na granici ključni su benefiti dogovora koji su juče postigli lideri Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije u okviru inicijative “Otvoreni Balkan”, zbog čega bi i BiH trebalo što prije da preduzme korake za pristupanje tom sporazumu.\nPoručuju to iz Spoljnotrgovinske komore BiH, ističući da je BiH odavno izrazila želju i spremnost da bude dio mini Šengena.\n- Priključivanjem toj inicijativi obezbijedilo bi nam pristup većem tržištu i skratilo procedure prilikom transporta robe te čekanje na granicama svelo na minimum. Na carinama bi sigurno bile skraćene procedure kod pregleda robe, jer bi se uvažavali pregledi iz svih zemalja i ne bi se ponavljale analize - rekao je za “Glas Srpske” potpredsjednik Spoljnotrgovinske komore BiH Nemanja Vasić.\nNaglasio je da ima nedostataka koje je potrebno otkloniti, ali da je sve moguće riješiti u hodu veoma brzo na dobrobit domaćih privrednika.\n- BiH treba da pristupi toj inicijativi ma kako se ona zvala, jer ključ svega je da robu koju proizvedemo imamo gdje da prodamo, a mi smo već u mnogo čemu konkurentni - istakao je Vasić.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i premijeri Sjeverne Makedonije i Albanije, Zoran Zaev i Edi Rama potpisali su juče na regionalnom ekonomskom forumu u Skoplju sporazume koji se odnose na saradnju tri zemlje u slučaju elementarnih nepogoda, uklanjanje trgovinskih barijera i olakšavanje protoka ljudi i pristup tržištu rada.\nNa zatvaranju oficijelnog dijela foruma predstavljeno je novo ime i logo mini Šengena, te se od juče ta inicijativa naziva “Otvoreni Balkan”.\nPredsjednik Privredne komore Srbije Marko Čadež poručio je da je cilj inicijative da privrednicima znatno olakša poslovanje u regionu i da prevoznici na granici čekaju nula minuta.\n- Važno je da pričamo o ekonomskoj saradnji, da više pričamo o ekonomiji i napravimo novac, i imamo vidljive rezultate saradnje - rekao je Čadež. Dodao je da prevoznici iz Srbije sada čekaju 120 do 160 minuta na granici, a cilj je da nema čekanja kako bi privrede bile mnogo konkurentnije.\nRegionalni ekonomski forum u Skoplju okupio je 314 kompanija iz 11 zemalja, među kojima je i BiH.\nVršilac dužnosti direktora preduzeća “Elektro-Bijeljina” Marko Mihajlović istakao je da su ovakvi skupovi od izuzetnog značaja za budućnost regiona.\n- Evropske integracije su naša neminovnost i ovo je najbolji način da pokrenemo neke segmente u tom pravcu kako bismo osigurali bolju budućnost za sve na ovim prostorima - rekao je Mihajlović koji je takođe učestvovao na forumu.


ProtectGenol - Prirodni super antioksidans / Proizvodi /BluVela\nAntioksidansi bore se protiv slobodnih radikala koji štete zdrave ćelije zbog različitih faktora Slobodnih radikali Odgovori na vaša pitanja ProtectGenol brošura Antioksidansi brošura\nProtectGenol je dijetetski suplement sa ekstraktom Abies albe (Bele jele ili Hoje), koji predstavlja jedinstvenu mešavinu prirodnih bioflavonoida, proantocijanidina, oligofenola i polifenola ekstrahovanih iz kore Bele jele (Abies alba). više » « manje\nSa korišćenjem najkvalitetnijih sastojka iz unutrašnjosti kore stabla, dolazimo do vrhunskih rezultata. Željeni rezultat je postignut sa 100% prirodnom korom Bele jele, koja raste u srcu nezagađenih šuma srednje i južne Evrope. Proces ručnog skidanja kore i neposredno sušenje vrši se u cilju bezbednosti i zaštite komponenata i na taj način se sprečava oksidacija ekstrakta.\nAntioksidansi igraju važnu ulogu u zaštiti ćelija u organizmu, vezanih za proces starenja. više » « manje\nNajpoznatiji antioksidansi su vitamin A, C i E, kao i mineral selen, koji spadaju u grupu organizmu neophodnih sastojaka. Antioksidansi neutrališu slobodne radikale i sprečavaju oksidaciju molekula, koji pomažu organizmu da održi dobar imuni sistem i da se bori protiv mnogih bolesti povezanih sa starenjem. Slobodni radikali imaju negativan uticaj na funkcionisanje metabolizma, u organizmu se nagomilavaju i zbog izloženosti zagađenju iz spoljašnje sredine.\nVezivanjem slobodnih radikala, antioksidansi omogućavaju normalno funkcionisanje rada srca i kardiovaksulranog sistema, posebno se pojačava elastičnost vaskularnog zida i podstiče pozitivan uticaj u regulisanju nivoa holesterola u krvi. više » « manje\nNezanemarljiv je podatak, da antioksidansi imaju povoljan uticaj na vid, podstiču funkcije mozga, koži daju posebnu elastičnost i usporavaju proces staranja. Svoj pozitivan uticaj ispoljavaju i u jačanju imunog sistema i zaštiti od alergija.\nU cilju da se obezbedi puna zaštita i maksimalan rezultat, ProtectGenol je pažljivo dizajniran proizvod, što ga stavlja na mesto vrhunskog dodatka ishrani. Potvrđeno je da ekstrakt Abies albe predstavlaj izuzetan antioksidans, koji po efektu prevazilazi dejstvo poznatih, kao što su vitamin C, E, A, koenzim Q 10 ili mangostin.\nU preventivne svrhe i sa ciljem da se omogući dobro opšte funkcionisanja organizma, preporučena dnevna doza ProtectGenola je: bočica sa 75 mg ekstrakta Abies albe. više » « manje\nDoza se može uzeti pre ili posle obroka.


SANKCIJE RUSIJI Crna Gora, Makedonija i Albanija ne praštaju Putinu hapšenje Navaljnog – Srbija NAŠA Zemlja\nSANKCIJE RUSIJI Crna Gora, Makedonija i Albanija ne praštaju Putinu hapšenje Navaljnog\nby srbijanasazemlja March 31, 2021, 4:18 am 1.6k Views\nŽozep Borelj, visoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku saopštio je da se više zemalja pridružilo sankcijama Evropske unije protiv Rusije zbog hapšenja ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog u okviru novog režima ograničenja za kršenje ljudskih prava. Među njima su Crna Gora, Severna Makedonija i Albanija.\nKako piše “Politika”, pored tri pomenute države, sankcijama EU su se pridružile Ukrajina, Island, Lihtenštajn i Norveška, rekao je on.\n– Te zemlje će osigurati da njihove nacionalne politike budu u skladu sa odlukama Saveta. EU prima k znanju ovu odluku i pozdravlja je – navedeno je u saopštenju Borelja.\nEvropska unija je 2. marta uvela sankcije u okviru novog globalnog režima zbog kršenja ljudskih prava četvorici državljana Rusije zbog hapšenja Alekseja Navaljnog.\nNakon EU i Sjedinjene Američke Države su najavile uvođenje sankcija Rusiji. Na spisku sankcija nalazi se 14 organizacija sa formulacijom „za proizvodnju biološkog i hemijskog oružja“. Osim toga, američke sankcije usmerene su na konkretna lica i organizacije, a uključivaće i ograničenja na izvoz i vize.\nКrajem marta je i Кanada uvela sankcije protiv devet ruskih zvaničnika zbog situacije sa Navaljnim.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov istakao je da nove sankcije EU i SAD protiv Rusije znatno štete ionako žalosnim odnosima. On je primetio da je Кremlj uveren da politika sankcija protiv Rusije ne postiže svoj cilj.\nby srbijanasazemlja April 18, 2021, 5:17 am


Vranje: U bolnicama hospitalizovano 105 kovid pacijenata\nKako se navodi, uzorkovana je krv kod 90 pacijenata i sačinjena su 53 RTG pluća.\nDijagnostikovana je bronhopneumonija kod 25 pacijenata, saopštavaju iz gradskog štaba za vanredne >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << situacije.\nU kovid bolnicama Zdravstvenog centra Vranje hospitalizovano je 117 pacijenata, od kojih je 105 je pozitivno na koronavirus.\nSa bronhopneumonijom je 111 pacijenata, a na kiseoniku je 57.\nNa bolničko lečenje je primljeno 7 pacijenata, dok je 11 otpušteno, od toga dva pacijenta su transportovana na dalje lečenje, u Kliničke centre u Nišu i Beogradu.\nTrenutno su u kovid bolnicama u Vranju slobodne 43 postelje.\nOkRadio.rs: Cifre i dalje ne padaju: 61 prvi pregled, 111 hospitalizovan\nIzvor: SandzakPress.net, 17.Jan.2021\nPrema podacima koji su na današnji dan Štabu za vanredne situacije dostavili Regionalni COVID centar Novi Pazar, Dom zdravlja i ZZJNP stanje na dan 16. januar 2021. je sledeće: Broj novih prijema 5 ( Novi Pazar 4, Sjenica 1) Broj otpusta 2 Broj transportovanih pacijenata 0 Broj pacijenata na respiratorima...


Da bi dobio prestižnu etiketu RS ovaj automobil je testiran na žestokim toplotama u Arizoni, ledenom otpadu Arktika, i najzahtjevnijim test pistama na svijetu.\nFordove performanse pogonom na sve točkove (AWD) sa dinamičkim upravljanjem vektora momenta isporučuje preko 1 g bočnog ubrzanja, plus izuzetno prianjanje i vrlo precizno upravljanje u krivinama. Sistem koristi dva elektronski kontrolisana paketa kvačila da bi obrtni momenat motora i balans između zadnjih točkova odgovarali površini ceste i uslovima vožnje. Pametna tehnologija omogućava vam da uživate u kontrolisanim uslovima proklizavanja na cesti.\nNapredna tehnologija 2.3-litrenog EcoBoost motora\nRevolucionarna tehnologija 2.3-litrenog EcoBoost motora uključuje direktno ubrizgavanje goriva, dvije nezavisne varijable za rad bregaste osovine i dvostruki turbopunjač. Podešen i kalibrisan posebno za potpuno novi Focus RS, a rezultat je: maksimalna snaga od 350 KS i maksimalni obrtni momenat od 440 Nm (470 Nm overboost).


GEZE – klizni sistem PERLAN 140 sa sistemom SoftStop - BUILD magazine\nBuild No. 21, mart 2012. [company profile]\nGEZE – klizni sistem PERLAN 140 sa sistemom SoftStop\nRučno pokretani klizni sistemi postaju sve popularniji i skoro da ne postoji moderan objekat u kome nije primenjen neki od oblika kliznih vrata ili pregrada.\nKlizna vrata su idealno rešenje za pregrade ili vrata kancelarija, hotelskih prostora i lekarskih ordinacija. Postoji neprevaziđena prednost uštede prostora kad se koriste klizna vrata, a dobrim izborom materijala za klizna krila daje se projektantima novi prostor za ideje i dizajn. Ako se koriste krila od stakla, onda je dodatna prednost i propuštanje svetlosti što posebno čini klizne sisteme pogodnim za korišćenje u unutrašnjem uređenju prostora. Kod primene staklenih krila, postoji uvek realna opasnost da “energično” otvaranje ili zatvaranje vrata dovede do loma i čak mogućnosti povređivanja. Čak i u situacijama kada klizno krilo nije od stakla, postoji mogućnost onoga što najčešće nazivamo “treskanje”. I pored ugrađenih odbojnika energično otvorena vrata mogu da završe svoje kretanje udarcem i neprijatnim treskom. Zbog svega navedenog, kompanija GEZE proizvodi kao dodatak kliznog sistema PERLAN 140 sistem nazvan SoftStop, koji omogućava da se klizno krilo u poslednjoj sekvenci kretanja uspori i veoma nežno dostigne svoj krajnji položaj. Ručno pokretan klizni sistem GEZE PERLAN 140 sa prigušnim sistemom i kliznim krilom od stakla\nGeze nudi ovaj izuzetan sistem sa različitim opcijama, sa jednim ili dva klizna krila, kod kojih kada se radi o sistema sa dva krila dodatno omogućava i sinhronizacija. Perlan 140 je izuzetno kvalitetan i estetski veoma zahvalan sistem, koji svojim osobinama i izgledom ispunjava najstrože zahteve arhitekata i dizajnera. Sistem Perlan 140 je veoma fleksibilan i omogućava postavljanje lakih i teških kliznih krila. Primena nije ograničena na unutrašnje pregrade i vrata, već se sistem Perlan 140 može koristiti i za pokretne spoljašnje žaluzine, kao zaštita od sunca. Klizna krila mogu biti od drveta, aluminijuma, PVC-a ili stakla. Jedino ograničenje je težina od 140kg po kliznom krilu. Primenjeni materijali i visok kvalitet obrade čine sistem Perlan 140 potpuno nečujnim i veoma postojanim. Vek svih pokretnih delova je veoma dug i pored teških uslova rada i visoke učestalosti otvaranja i zatvaranja. „Meko“ zatvaranje pomoću sistema Perlan 140 SoftStop\nPerlan 140 SoftStop izvanredno kombinuje komfor i sigurnost koju pruža prigušni sistem sa amortizacijom kretanja. Slično funkcionisanju savremenog okova ugrađenog na fiokama, SoftStop omogućava lako, usporeno i bezbedno zatvaranje kliznih krila. Pored toga sistem je i dalje sačuvao svoju nečujnost i veliki broj radnih ciklusa. Nekontrolisani udar u odbojnike je potpuno izbegnut, a vek sistema je produžen uz potpunu udobnost primene. Sistem je testiran na 100.000 ciklusa otvaranja i zatvaranja, u skladu sa standardom DIN EN 1527, za brave i okove. Prigušni elementi i amortizer kretanja su potpuno sakriveni u kliznoj šini sistema Perlan 140.\nGEZE GmbH je jedna od vodećih pro izvođača sistema za vrata, prozore i sigurnosnu tehnologiju. Kad se pominju sigurnosni sistemi, ovde se pre svega misli na sisteme namenjene evakuaciji u vanrednim situacijama i na sisteme namenjene evakuaciji dima i toplote. Kompanija je dug niz godina lider u inovativnim tehnologijama i dizajnu, a po svom upravljanju ovo je porodična kompanija na čijem su čelu pet generacija porodice Voster. Svojim proizvodima, kompanija Geze je promenila način razmišljanja u industriji građevinarstva i dala svoj pečat savremenom razvoju gradnje. Geze zatvarači za vrata, kao i Geze sistemi automatskih vrata, pripadaju klasi najboljih zatvarača na svetu. Svaki dan milioni ljudi, širom svetu prolaze kroz vrata koja se otvaraju ili zatvaraju sistemima koje je isporučio i ugradio Geze. Pored automatiskih sistema za vrata Geze proizvodi i moderne sisteme za evakuaciju dima i toplote (RWA), sigurnosne sisteme za evakuaciju (RWS), savremene sisteme kontrole pristupa, okove za staklo i sisteme namenjene staklenim pregradama, sisteme za kontrolu otvaranja prozora i ventilaciju. Okov integrisan u staklene pregrade, poznat kao IGG sistem, daje neverovatne mogućnosti arhitektama i dizajnerima širom sveta. Geze je prisutan na svim tržištima posredstvom svojih filijala i zahvaljujući veoma efikasnoj prodajnoj mreži. U kompaniji radi više od 2.000 zaposlenih i bruto obrt je više od 400 miliona evra.


Skupština Kosova - Dnevni list Danas\nPočetna » Skupština Kosova » Page 7\nSkupština Kosova o transformaciji KBS\nSkupština Kosova će danas održati plenarnu sednicu sa 46 tačaka dnevnog reda, uključujući i razmatranje tri predloga koja se odnose na transformaciju Kosovskih bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova, prenosi RTK.\nPiše: Danas Online / RTK2 18. 10. 2018.\nNa zahtev Socijaldemokartske partije Skupština Kosova je odložila glasanje o nacrtu rezolucije o dijalogu sa Srbijom, dok se poslaničke grupe ne približe stavove o tom pitanju, javlja Anadolija.\nPlata poslanika Skupštine Kosova 2.000 evra za potpis\nMesečni prihodi poslanika Skupštine Kosova prelaze iznos od 2.000 evra, a neretko se dešava da se oni samo potpišu na listu prisutnih i ne učestvuju u radu plenarne sednice, čime često blokiraju glasanje zbog nedostatka kvoruma, piše Zeri.\n„Kosovo napravilo važne korake u mnogim oblastima“\nPredsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji je u svom govoru na Forumu 2000 u Pragu, na kome su učestvovali predstavnici iz mnogih zemalja sveta, naglasio da je Kosovo napravilo važne korake u mnogim oblastima i u promovisanju evropske agende, prenosi RTK.\nPiše: Danas Online / RTK2 8. 10. 2018.\n„Tači nema ključnu ulogu u pregovorima, već parlament“\nParlament bi trebalo da ima ključnu ulogu u pregovorima između Kosova i Srbije, a ne predsednik Hašim Tači, istakli su predstavnici kosovskih opozicionih partija i pravnici na konferenciji „Dijalog izmedu Kosova i Srbije: Dug put do sporazuma“, održanoj danas u Prištini, prenosi Radio KiM.\nUhapšen poslanik Kosova Miljaim Zeka\nKosovska policija uhapsila je poslanika, Miljaima Zeku, zbog pretnji Specijalnom tužiocu, Afrimu Šefkiu, prenosi RTK.\nPiše: Danas Online / RTK2 26. 9. 2018.\nPonovo odložena vanredna sednica kosovske Skupštine\nVanredna sednica Skupštine Kosova, koja je nakon odlaganja bila zakazana za danas, a na kojoj je trebalo da bude doneta rezolucija kojom se zabranjuje da deo pregovaračkog procesa Beograda i Prištine u Briselu bude razmena teritorija i izmena granice Kosova, zbog nedostatka kvoruma nije održana ni danas. Opozicione partije poručuju da su potrebni novi izbori, prenosi RTK.\nPiše: RTK2 6. 9. 2018.\nOpozicija ponovo bojkotuje sednicu za pregovarački tim\nOčekuje se da se danas od 14 časova nastavi sednica Skupštine na kojoj bi trebalo da se glasa o imenovanju pregovaračkog tima za dijalog sa Srbijom. Međutim, ne očekuje se da danas iko od opozicije prisustvuje ovoj sednici, piše Lajmi, prenosi RTK.\nRTS: Hoće li kosovska vlada obezbediti podršku timu za pregovore?\nUoči nastavka dijaloga Beograda i Prištine koji se očekuje u petak u Briselu, u Prištini rastu tenzije i neslaganja oko pregovora, i to na više različitih frontova, javlja RTS.\nVeselji: Zbog bojkota opozicije nastavak vanredne sednice sutra\nPredsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji je saopštio da će se vanredna sednica nastaviti sutra u 14.00h, pošto zbog bojkota i nedostatka spremnosti opozicije nije postignut konsenzus prilikom donošenja odluke o pregovaračkom timu u dijalogu sa Srbijom u Briselu, prenosi RTK.\nPiše: Danas Online/ FoNet 4. 9. 2018.\nSkupštine Kosova: Opozicija bojkotuje sednicu\nSednica Skupštine Kosova na kojoj bi poslanici trebalo da se izjasne o sastavu tima Vlade Kosova za pregovore sa Beogradom počela je sa oko pola sata zakašnjenja i na njoj nema poslanika opozicije, objavio je RTK.\nPiše: FoNet / RTK 4. 9. 2018.\nSkupština Kosova usvojila je Sporazum o carinskom ujedinjenju Prištine i Tirane.\nPiše: Danas Online 7. 6. 2018.\nSrpska lista ostaje u Skupštini Kosova\nSrpska lista će, kako je Danasu nezvanično potvrđeno u Kancelariji za KiM, ostati u kosovskom parlamentu.\nOliver Ivanović: Srpska lista očekivano sa Haradinajem\nPredsednik Demokratske stranke Kosova Kadri Veselji izabran je za predsednika kosovskog parlamenta.\nPiše: M. Stojanović 7. 9. 2017.


CRD: Zastrašivanje istraživačkih novinara mora da se zaustavi - KRIK\nCRD: Zastrašivanje istraživačkih novinara mora da se zaustavi\nOrganizacija za zaštitu ljudskih prava Civil Rights Defenders (CRD) najoštrije osuđuje poslednju u nizu agresivnih kampanja provladinih medija protiv istraživačkih novinara i poziva nadležne da osiguraju poštovanje slobode govora i uzdrže se od ometanja rada nezavisnih medija.\nIzvor: Civil Right Defenders (CRD)\n„Najnovija kampanja koja je direktno usmerena protiv ličnosti glavnog i odgovornog urednika portala KRIK, Stevana Dojčinovića, koju vode provladini mediji ima za cilj zastrašivanje novinara i sprečavanje njihovog slobodnog rada. Javno diskreditovanje istraživačkih portala traje već duže vreme, a intenzivirano je krajem 2015. objavljivanjem fotografija u formi ´poternice´ urednika ovih medija“, navodi se u saopštenju.\nPosebno je karakteristično, piše dalje u saopštenju, da se provladini mediji aktiviraju posle svake objavljene priče o učešću članova vladajuće stranke u koruptivnim aktivnostima ili nelegalnom sticanju imovine, kao što su navodne veze ministra zdravlja sa mafijom ili stanovi gradonačelnika Beograda na bugarskom primorju. Ova organizacija napominje i da su u svim slučajevima izostale reakcije nadležnih institucija.\n„U zemlji koja ima dugu listu neistraženih i nerešenih napada na novinare (čak i sa smrtnim ishodom) opasno je na ovaj način etiketirati ljude. Posebno zabrinjava činjenica da je kampanja inicirana još neobjavljenim tekstom ovog istraživačkog portala što ukazuje da neko nadzire rad novinara KRIK-a“, kaže Goran Miletić, programski direktor za Zapadni Balkan međunarodne organizacije Civil Rights Defenders.\n„Na isti dan kada je Zaštitnik građana objavio da postoje dokazi da su pripadnici Vojno-bezbednosne agencije pratili članove opozicionih partija, naslovna strana Informera implicira povezanost ovog lista sa službama i šalje jasnu poruku novinarima na koji način će biti tretirani ukoliko istražuju teme koje nisu prijatne vlasti“, piše u dopisu poslatom medijima.\nCivil Rights Defenders je naglasio zabrinutost zbog konstantnog kreiranja atmosfere straha u medijima i pozvao nadležne da osiguraju puno poštovanje slobode izražavanja i nesmetan rad medija u Srbiji.


Vučić sa senatorima: Dogovor znači da obe strane podjednako dobiju | Dunav Televizija\nPreminuo Ðorđe Marjanović\nPredsednik Vučić: Marjanović obeležio epohu naše muzike\nMirović: Srpska Vojvodina stvorena na današnji dan\n9 ulica u Ivanovu dobija asfalt\nNaslovna Vesti Politika Vučić sa senatorima: Dogovor znači da obe strane podjednako dobiju\nVučić sa senatorima: Dogovor znači da obe strane podjednako dobiju\nDogovor Beograda i Prištine podrazumeva da i jedna i druga strana podjednako izgube, da bi obe strane pojednako dobile, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić posle razgovora sa senatorima Ronom Džonsonom i Krisom Marfijem.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo da je američkim senatorima da Beograd očekuje ukidanje taksi i želi postizanje kompromisnog dogovora, ali i da to rešenje ne može da bude ispunjenje ciljeva jedne strane, a da srpska strana ne dobije ništa.\n„To je jedini način kako dogovor može da se postigne“, istakao je Vučić.\n„To bi trebalo da bude dogovor u kojem bi i jedna i druga strana pođednako izgubile, da bi obe strane pojednako dobile“, rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\n„U interesu Srbije je da odnosi budu sve bolji“, rekao je Vučić i dodao da su u poslednje vreme odnosi u mnogim oblastima značajno unapređeni, mada ima još prostora za njihovo poboljšsavanje\n„Uveren sam da je želja za unapređenjem odnosa Srbije i SAD obostrana“, rekao je Vučić i dodao da je bilo reči i o ekonomskoj saradnji od koje će građani da imaju veliku korist.\n„Imali smo određene teme, o konkretnoj saradnji, i verujemo da će tu biti otvaranja nekih novih poglavlja i tema“, rekao je Vučić.\n„Saslušao sam i ukazao na činjenicu da možemo još mnogo da popravimo, promenimo i da uradimo u narednom periodu“, rekao je Vučić.\nMarfi:Za rešenje Kosova potreban „veliki kompromis“\nAmerički senator Kris Marfi izjavio da je za rešenje kosovskog pitanja potreban veliki kompromis i da ono može biti rešeno samo uz žrtvovanje obeju strana.\n„Mi smo došli da bismo preneli potpuno jasnu poruku da su i demokrate i republikanci u američkom kongresu uz Sbiju i da žele snažnije partnerstvo sa vašom zemljom“, rekao je Marfi.\n„Najbolji način da unapredimo naše ekonomsko partnerstvo je da budemo sigurni da ćemo nastaviti put Srbije ka EU, a glavno sredstvo za to je dijalog“, rekao je Marfi.\nDžonson: Obe strane moraju nešto dati i nešto dobiti\nAmerički senator Ron Džonson izjavio da i Beograd i Priština u postizanju sporazuma moraju nešto dati i nešto dobiti.\n„SAD je prijatelj srpskog naroda i želimo da učinimo sve što možemo da podržimo dijalog i oba naroda u njihovim pregovorima, u kojima se mora nešto dati i nešto dobiti. Verovatno sporazum neće biti zadovoljavajuć ni za jednu stranu, ali kad dogovor bude postignut, potencijal i benefit obe nacije biće mnogo bolji“, rekao je Džonson na konferenciji za novinare.\nDžonson je rekao da je sa senatorom Krisom Marfijem došao u region da bi pokazao američku podršku srpskom narodu, narodu na Kosovu i u regionu.\n„Želimo da vidimo ove nacije i ovaj region da uspeju. Shvatamo da svaka osoba želi to, da opdižu porodice u mir, stabilnosti“, rekao je Džonson.\nNeslaganja između Srbije i Kosova, rekao je, moraju da budu rešena da bi obe nacije išle napred.\n„Od najboljeg je interesa obe nacije da se postigne dogovor kako bi mogle da se koncentrišu na popravljanje bezbednosti, sigurnosti i prosperiteta“, rekao je Džonson.\nOn je rekao da se Srbija kreće napred i da SAD to ceni i želi to da ohrabri.\nPrethodni tekstMirović: Nova zgrada Radio-televizije Vojvodine postaće simbol moderne Srbije\nSledeći tekstOtvoren 10. Festival autorskog filma Podunavskog regiona – PROFEST\nMenadžment RTV Pančevo i Dunav Televizije najoštrije osuđuju nove bestidne uvrede Đilasa na račun sina predsednika Vučića\nŠarčević: Nema vraćanja dece u učionice, nastava se završava onlajn\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao vinariju Deurić


Radni sastanak u Ministarstvu za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo - Biblioteka Sarajeva\nNa inicijativu JU Biblioteka Sarajevo, dana 23.9.2021. godine, održan je radni sastanak u Ministarstvu za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo na kojem su prisustvovale Ministrica Naida Hota-Muminović, direktorica Biblioteke Sarajeva Merima Lendo i Voditeljica Službe za razvoj, matične poslove i edukaciju Hatidža Demirović.\nCilj sastanka je bio unapređenje saradnje Ministarstva nadležnog za rad obrazovnih institucija u okviru kojih egzistiraju školske biblioteke i Biblioteke Sarajeva, tačnije Službe za razvoj, matične poslove i edukaciju. Na osnovu postojećih zakonskih propisa, Matična služba je u obavezi da vrši neposredni stručni nadzor nad provođenjem propisa kao i standarda i normativa u oblasti bibliotekarstva, te daje prijedloge za poboljšanje rada školskih biblioteka. Na veoma konstruktivnom sastanku su dogovoreni konkretni koraci u harmoniziranju zajedničkog djelovanja, a u svrhu razvoja ovog segmenta u samom obrazovnom procesu, te promicanja važnosti bibliotečko-informacionog sistema Kantona Sarajevo.


To je samo jedan deo jednonedeljnog programa Regionalne Akademije održivosti koja je održana od 6-10. jula, kao inicijativa mreže Nezavisnih fondacija jugoistočne Evrope (SIGN), osnovane 2009. godine, sa ciljem da kreira podsticajno okruženje za razvoj filantropije u regionu. Od 2012. godine, uz podršku Evropske unije i Balkanskog fonda za demokratiju, partneri iz Trag fondacije (Srbija); Fondacije Mozaik (BiH); Fonda za aktivno građanstvo (Crna Gora); Foruma za civilne inicijative (Kosovo); i HORUS (Makedonija) se fokusiraju na osnaživanje civilnih organizacija u regionu i na jačanje infrastrukture od koje zavise, podržavajući izmenu politika i stvaranje zakonodavnog okruženja koje podstiče razvoj civilnog društva. Dodatno, oni profesionalno razvijaju predstavnike organizacija civilnog društva, kako bi im omogućili da postignu najviši stepen efikasnosti i odgovornosti u svom radu.\nU okviru Regionalne Akademije održivosti, 50 predstavnika lokalnih organizacija civilnog društva iz pet zemalja razvijalo je svoja znanja o osnovama prikupljanja sredstava od individualnih donatora, društvenom preduzetništvu, važnosti kreiranja priča o donatorima u neprofitnom sektoru, finansijskoj održivosti, transparentnosti i odgovornosti. Bio sam te sreće da, u sklopu Bolder Giving Global Givers inicijative čiji je cilj da uspostavi i promoviše kulturu individualnog davanja u regionu, budem jedan od predavača na Akademiji. Polaznicima sam prezentovao praktične detalje kreiranja priča o donatorima u neprofitnom sektoru i pomogao sam im da utvrde načine za pogađanje emotivnog jezgra njihove misije kako bi se povezali sa ljudima koje žele da pridobiju i upotrebili priče da prikupe sredstva za svoj rad.\n· Pojava malih, lokalnih (grassroot) organizacija civilnog društva: Region doživljava postojan rast broja organizacija koje deluju u lokalnim zajednicama. Većinu organizacija na ovoj Akademiji su činile male, volonterske organizacije civilnog društva koje su beskonačno posvećene svojim ciljevima. Teme za diskusiju su se kretale od prikupljanja sredstava na lokalu do promovisanja nezavisnog stanovanja i mobilnosti slepih i slabovidih ljudi; traženja podrške za stručnu i psihološku pomoć obolelima od raka; promovisanja u zajednici utemeljenog procesa donošenja odluka o ekološkoj održivosti i lokalnom ekonomskom razvoju; zaštiti prava lokalnih manjina i ruralnog razvoja. Aktivizam ovih malih, tematski orijentisanih organizacija civilnog društva, koje se oslanjaju strast i posvećenost članova zajednice, se stalno iznova rađa u regionu.\n· Prelazak sa prevelike zavisnosti od inostrane institucionalne pomoći ka negovanju lokalnih donatora: Organizacije civilnog društva iz inostranstva, koje su bile zadužene za realizaciju ogromnih humanitarnih i rekonstruktivnih poduhvata u regionu, aktivno su promovisale i podržavale razvoj civilnog društva zasnovan na zapadnjačkom modelu no, razvoj lokalne filantropije je još uvek prilično nov. Lokalne organizacije tek počinju da razmatraju ideju traženja sredstava u svojoj zajednici. Ipak, organizacije koje su učestvovale na Akademiji o svom radu govore sa neverovatnom snagom, iskrenošču, strašću i poniznošću da je gotovo nemoguće sumnjati da će u svojim naporima uspeti. Oni govore o uspešnoj mobilizaciji zajednice i lokalnim fandrejzing kampanjama, diskutuju o strategijama za pridobijanje donatora I dele lične i ponekad veoma zabavne priče o susretima sa donatorima na lokalu.\n· Rastuća potreba i apetit za regionalnom saradnjom: Jedna od najznačajnijih stvari koje su organizacije ponele sa sobom je mogućnost saradnje sa kolegama u regionu, razmena ideja, suočavanje sa politički nestabilnom prošlošću, diskusije o konfliktima i izmenjenim kulturnim identitetima, pomirenje i izgradnja mira, demokratije i održive budućnosti za region. I pored toga što su organizacije usmerene na različite ciljeve i razdvojene političkim granicama, izazovi sa kojima se suočavaju su skoro identični, tako da se funkcionalna rešenja mogu prilagoditi i primeniti širom regiona.\n· Prepreke izgradnji kulture davanja: Opšti manjak poverenja u nevladin sektor, nedostatak transparentnosti i odgovornosti i loši ekonomski uslovi doprinose nedovoljnim individualnim davanjima u regionu. Rešavanje ove dileme će trajati dok organizacije ne počnu da neguju odnose sa donatorima, istraže efektniji način stvaranja priča kao izvora inspiracije i deluju na održiviji, transparentniji i odgovorniji način.\nIpak, postoji i nešto što Vlade mogu da urade, posebno kada se radi o poreskim zakonima koji utiču na filantropiju. Iako sve zemlje u regionu načelno propisuju oslobađanje organizacija civilnog društva od poreza na prihod i obezbeđuju poreske olakšice za kompanije i pojedince koji daju za opšte dobro, izveštaj “Poreski zakoni koji utiču na filantropiju u jugoistočnoj Evropi” tvrdi da složenost ovih zakona i dalje predstavlja prepreku razvoju filantropije. Ovaj izveštaj govori da je pojam “javnog interesa” često usko definisan i da ne uključuje brojne aktivnosti koje su ili sadržane u odgovarajućim ustavima kao ustavne vrednosti ili su široko prepoznate u javnosti kao aktivnosti od opšteg interesa.\nU regionu gde se izvori finansiranja konstantno menjaju, promovisanje i uspostavljanje kulture individualnog davanja nikad nije bilo važnije. Ovo se neće desiti preko noći. Organizacijama treba više vremena da nauče da grade odnose sa donatorima, poprave imidž neprofitnog sektora i međusobno sarađuju. Potrebno im je vreme da se podignu iz niskog starta. Takođe, potrebno im je vreme za promašaje i naučene lekcije, vreme za uspehe i utvrđivanje dobrih praksi, vreme da ispričaju priče o svom radu na angažovaniji i inspirativniji način. Na kraju, potrebno im je vreme da međusobno sarađuju kroz konferencije kao što je ova. Sve u svemu, seme je posejano i postojan rast je skoro pa izvestan.


Grad Smederevo izdvojiće 12 miliona dinara za novogodišnju rasvetu i njeno postavljanje – Semendria\n01. decembar 2016. DRUŠTVO – Izvor: Blic – Grad Smederevo će za novogodišnju rasvetu i njeno postavljanje potrošiti oko 12 miliona dinara, sudeći po odlukama o potpisivanju ugovora sa izvođačima radova koje su donete ovih dana.\nSmederevo je, naime, pre mesec dana raspisalo javni poziv za podnošenje ponuda “za kupovinu novogodišnjih dekorativnih figura za svečano ukrašavanje grada za novogodišnje i uskršnje praznike”, a rok za podnošenje ponuda je istekao u ponedeljak.\nStigla je samo jedna, ona beogradske firme “Kip Lajt”, koja je prihvaćena. Svečano osvetljenje u dane praznika, grad će toj firmi platiti 10.195.764 dinara sa PDV-om.\nPored toga, Smederevo će izdvojiti još 1.666.667 dinara bez odnosno oko dva miliona dinara sa PDV-om i za posao koji će odraditi firme “Eltesa” i “Tropikal elektrik”.\nJer, smederevska Direkcija za izgradnju, urbanizam i građevinsko zemljište je početkom novembra, dakle mesec dana pre no što joj sleduje likvidacija, takođe sprovela javnu nabavku za “montažu i demontažu dekorativne i manifestacione javne rasvete” i, za taj iznos, dodelila je posao ovim dvema firmama.\n« Stado, Fantastične zveri i Vajana u bioskopu\nGase direkciju a pale ukrase, 12 miliona istoj firmi koja je okitila Beograd »


PočetnaTestovi MultimedijaTestovi monitoraTest: Samsung S24C450B\n06.06.2013 14:04 | 1 Multimedija\n1. Test: Samsung S24C450B 2. Dizajn 3. Rezultati testiranja 4. Uglovi gledanja, lag 5. Semplovi, osvetljenje 6. Zaključak\nSamsung nam je ustupio svoj novi monitor poslovnog tipa iz njihove Serije 4. Reč je o monitoru sa dijagonalom ekrana od 24 inča koji nudi LED tip pozadinskog osvetljenja, TN tip panela i standardnu rezoluciju od 1920 x 1080 tačaka. On poseduje profesionalni i ujedno minimalistički dizajn sa uzanim okvirom, odlične mogućnosti promene ugla koje uključuju podešavanje visine, horizontalnog i vertikalnog ugla, a tu je takođe takođe i Pivot režim...\n1. Test: Samsung S24C450B\nKompanija Samsung nam donosi novi model koji je pre svega namenjen poslovnim korisnicima, dakle monitor koji je najpogodniji za korišćenje u kancelarijskom okruženju. Radi se o modelu iz Serije 4 koji poseduje ekran dijagonale 24 inča, LED tip pozadinskog osvetljenja i TN tip panela rezolucije 1920 x 1080 tačaka. Pošto ovaj model poseduje uzan okvir kako bi se korisnik što više fokusirao na ono što se dešava na ekranu, veoma je pogodan i za Dual monitor postavku kojom povećavate radnu površinu a samim tim i nivo produktivnosti.\nOno što bi poslovnim korisnicima i generalno firmama moglo biti zanimljivo je nizak nivo potrošnje ovog modela kada je u standby režimu. Konkretno, on troši samo 0.1W, mada takođe poseduje i Eco Saving opciju uštede energije koju možete aktivirati tokom korišćenja. Samsung dodatno ističe koliko je ovaj monitor "zelen" i ekološki nastrojen, tako što se u njegovom proizvodnom procesu koristi reciklirana plastika. Uvek dobra stvar po našem mišljenju kod monitora je kada korisnik dobije različite mogućnosti promene ugla, što ovaj model itekako ispunjava jer poseduje Tilt, Swivel i Pivot mogućnosti, kao i podešavanje po visini..\nEkran ovog monitora poseduje pristojan nivo osvetljenja, tačnije maksimalnu vrednost od 250 cd/m2. Nivo kontrasta je uobičajan za ovaj tip panela, i Samsung citira statični kontrast od 1000:1 a tu je i manje bitni Mega DCR dinamički kontrast. Vreme odziva S24C450B modela je 5 milisekunde, što je danas česta i standardna vrednost koja pruža neometano korišćenje u igrama i drugim vidovima korišćenja.\nSamsung nikada nije imao problema sa dizajnom svojih monitora, a model S24C450B svakako nije izuzetak u tom smislu. Ovde imamo jedan veoma lepo dizajniran model koji deluje profesionalno a u isto vreme elegantno - baš onako kako bi poslovni tip monitora trebao da izgleda. Glavni detalj koji Samsung ističe kod njega je uzan okvir, koji zaista čini S24C450B lepim na oko dok se nalazi na našem stolu.\nOno što nam se odmah dopalo kod ovog modela, čak i pre njegovog uključivanja je ergonomija koju on nudi. Pre svega, mogućnost promene visine je veoma korisna kako bi podesili monitor prema vašim potrebama, gde ovaj model radi dobar posao sa mogućnošću da se ekran spusti gotovo do nivoa samog postolja, ali takođe i dosta visoko iznad nivoa stola.\nTu je takođe i mogućnost promene horizontalnog ugla, tačnije monitor možete rotirati od -45 do +45 stepeni, ili mu menjati nagib od -3 do +25 stepeni. Samsung S24C450B takođe poseduje i Pivot režim, tačnije mogućnost postavljanja ekrana u uspravan položaj.\nNa prednjoj strani monitora u donjem desnom uglu smešteni su fizički dugmići koji su namenjeni za kontrolu nad monitorom i navigaciju kroz njegove opcije. Dok je monitor u upotrebri Power dugme isijava jako prijatnom plavom bojom. Bok monitora nije preterano tanak, pošto koristi sistem unutrašnjeg napajanja. Sa zadnje strane Samsung je ostavo prostor za lako nošenje monitora, a ako želite te maksimalno iskorstite prostor, postoji mogućnost da ovaj model montirate na nosač na zidu. Od konekcija na pozadi su vam na raspolaganju samo VGA i DVI port, što zapravo i zadovoljava kancelarijske potrebe.\nPo pitanju predefinisanih režima slika Samsung S24C450 poseduje takozvanu Samsung Magic Bright opciju u kojoj se nalazi pet izbora - Custom, Standard, Game, Cinema i Dynamic Contrast. Pošto posedujemo kolorimetar, bili smo u prilici da procenimo koja je opcija najtačnija, što je u većini slučajeva kod raznih monitora upravo ona koja je fabrički postavljena, tačnije standardna. Samsung takođe nudi i kontrolu nad temperaturama boja, koje smo izmerili kolorimetrom i dobili sledeće rezultate:\n- Cool 2 - 8397k\n- Cool 1 - 7346k\n- Normal - 6498k\n- Warm 1 - 5540k\n- Warm 2 - 4697k\nPošto ciljamo na 6500k granicu, nismo imali potrebeda menjamo temperaturu sa normal opcije. Kad smo već kod temperature boja, ona je kod ovog modela veoma tačna i bez kalibracije. Ipak, iako je temperatura boja onakva kakva treba da bude, tačnost boja nije toliko dobra, jer problem najviše pravi zelena boja koja podiže maksimalnu Delta E vrednost na čak 11.\nŠto se tiče Gamma vrednosti, iz prethodnih iskustava sa Samsung monitora saznali smo da se dobijaju mnogo bolji rezultati kada odaberemo Mode 2 gamma opciju u meniju. Ovim postupkom smo smanjili odstupanje na 4% od 2.2 granice. Statični kontrast je zapravo dobar ali nešto niži od citiranog, jer je naš kolorimetar izmerio vrednost od 894:1. Dubina crna boje koju smo dobili na podrazumevanom nivou osvetljenja je bila solidna sa 0.26 cd/m2.\nPo pitanju uglova gledanja, TN tipovi panela nisu napredovali još od vremena kada je ova tehnologija nastala, tačnije tehnologija je takva kakva jeste i tu se ne može ništa učiniti. Ovde kao i uvek važi stara priča koja glasi da su horizontalni uglovi gledanja prihvatljivi iako ima promena u kvalitetu kada se pomerite iz centra monitora. Vertikalni uglovi su još lošiji, gde kada monitor posmatrate odozgo on dobija veoma ispranu belu nijansu, dok kada ga posmatrate odozdo, prikaz postaje mračan i poprima negativ efekat. Dakle, uglovi gledanja su klasično loši u poređenju sa IPS tipom.\nVreme odziva Samsung S24C450B modela iznosi 5 milisekundi, koje danas u svetu monitora ostaje kao standard. Tačnije, sa ovim vremenom odziva će postojati duhova u toj meri da ne ometaju vršenje normalnih aktivnosti, i da nude neometano gejming iskustvo. Naravno, ako tražite gejming monitor možda je bolje da svoju pažnju usmerite ka modelima sa 2ms odzivom i 120hz osveženjem.\nUlazno kašnjenje kod TFT tipova monitora kao i uvek poredimo u odnosu na CRT monitor kojeg ulazno kašnjenje ne postoji. Postavljanjem oba monitora u Clone režim i puštanjem input lag testa, došli smo do rezultata kašnjenja između 16ms i 17ms.\nKod TN tipova panela koji ne odišu kvalitetom, gotovo da očekujemo probijanje pozadinskog osvetljenja u manjoj ili većoj meri. Moramo reći da smo veoma prijatno iznenađeni uniformošću koju nam je ovaj model ponudio. Kao i uvek, postavljamo osvetljenja 0, 50 i 100%, gde u sva tri slučaja S24C450 nije pokazao ikakve vidljive znakove isijavanja po ćoškovima ili pojave oblaka po ekranu. On je ostajao veoma uniforman, što nam se jako dopalo.\nUsmeren prvenstveno ka kancelarijskoj upotrebi, ovaj poslovni tip monitora je na nas ostavio jako pozitivan utisak. Ako želite da opremite vašu kancelariju modernim i elegantnim monitorima, S24C450B može biti rešenje koje ste tražili. On se ističe svojim profesionalnim izgledom i uzanim okvirom, tako da bismo ga preporučili i za Dual monitor postavku. Temperatura boja je tačna i bez prethodne kalibracije, što rezultuje dobrim kvalitetom slike sa jako dobrom uniformnošću.\nErgonomija monitora je sjajna, i kod njega možete menjati sve moguće uglove, menjati visinu pa čak ga postavljati i u uspravan položaj. Jedina mana koja ostaje su loši uglovi gledanja, za koje je krivac TN tehnologija panela. Uprkost tome, po ceni od nešto ispod 200 evra u inostranstvu postoji više od nekoliko razloga koji ovaj model čine dobrom kupovinom...\n- Profesionalan dizajn\n- Uzan okvir pogodan za Dual monitor postavku\n- Odlične ergonomske mogućnosti\n- Veoma dobra uniformnost ekrana\n- Loši uglovi gledanja zahvaljujući TN tipu panela\nCena: oko 195 evra


Ruska svemirska agencija planira bazu na Mesecu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Okt.2019, 14:54 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nVišemilionski projekat trebalo bi da bude predstavljen za devet godina. Pod imenom "Patron Moon" ovaj objekat od 70 tona moći će da primi do 50 neustrašivih i bogatih ljudi koji požele da provedu vreme na Zemljinom satelitu, kako saznaje RIA Novosti posle uvida u dokumenta "Roskosmosa".\nLunarna >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << baza, biće podeljena u tri "paviljona", a strujom će se snabdevati iz male nuklearne elektrane.\nProjekt vredan 462 miliona dolara na prvi pogled deluje previše futuristički, ali u kompaniji tvrde da imaju jasno razrađen plan njegove izgradnje. U prvoj fazi "Roskosmos" će sav građevinski materijal potreban za izgradnju baze poslati na Mesec super teškom raketom, koja nosi ime sibirske reke, "Jenisej".\nDa bi pokrio troškove istraživanja i razvoja, "Roskosmos" će ponuditi bazu za iznajmljivanje, ali loša vest za zainteresovane je da će cena smeštaja biti od 10 do 30 miliona dolara. Dobra vest je, da pošto će baza biti spremna tek posle 2028. godine, potencijalni putnici će imati priliku da do tada uštede ili zarade potrebna sredstva.


(Ne)očekivan manevar: Da li je strani faktor srušio jedinstvo Srpske | Republika Srpska\nNaslovna Republika Srpska (Ne)očekivan manevar: Da li je strani faktor srušio jedinstvo Srpske\nPrvi put Narodna skupština Republike Srpske nije izglasala zaštitu vitalnog nacionalnog interesa, a odgovornost za to je, prema rečima profesora međunarodne politike Srđana Perišića na opozicionim partijama. U uslovima najteže krize u BiH u poslednjih 26 godina, od opozicije se očekivalo da podrži veto koji je na odluke Predsedništva BiH od 18. oktobra stavio srpski član Predsedništva Milorad Dodik, naglašava naš sagovornik.\n„To se očekivalo. Međutim, šta se desilo? Očito je da je strani faktor u poslednja tri meseca radio sa predstavnicima opozicije, koji su poslušali strance – da iz jedinstva u praktičnom smislu iskorače, a da verbalno i retorički u njemu ostanu“, kaže Perišić.\nStrani faktor i Srpska – da li je Bakir nešto znao\nMeđu opozicionim partijama u Republici Srpskoj postoje one koje su otvoreno prozapadne i pro-NATO, kao što je Partija demokratskog progresa (PDP), ili one čije je rukovodstvo prozapadno kao što je Srpska demokratska stranka (SDS), dodaje naš sagovornik.\n„Ono što je Bakir Izetbegović najavio, da će se vlast i opozicija u republici Srpskoj posvađati nakon četrdeset dana, nije se dogodilo, ali očito da je Bakir Izetbegović znao nešto što ostali građani Srpske nisu, ili su mogli da pretpostave, ali nisu verovali da će do toga doći. A to je da će se jedinstvo srušiti i srušilo se, nažalost tamo gde Republika Srpska daje svoje odgovore na pretnje, pritiske i pokušaje njenog razbijanja – u Narodnoj skupštini, gde se RS štiti“, naglašava Perišić.\nOpozicija, zaslepljena ličnošću Milorada Dodika, spremna je da, u želji da ga skloni sa vlasti, sva strateška pitanja podredi tom cilju, dodaje Perišić. Želja da se dođe na vlast legitimna je, ali podređivanje strateških interesa Srpske toj mržnji, neprihvatljiva je.\n„Očigledno je da se pokazuje potreba da se sedne i suštinski definišu politike Republike Srpske. Mislim da je po tom pitanju potrebna temeljnija i sistematičnija politika u kojoj bi se gradio odnos između vlasti i opozicije. Jer mislim da, bez zajedničkog političkog nastupa i zajednički definisanih interesa, sve gubi svrhu, gubi smisao.“, smatra Šolaja i dodaje da, ukoliko se jedinstvo među partijama u RS ubrzo ne postigne, posledice će biti katastrofalne.


Civilni sektor šokiran nacrtom izmjena KZ-a: Brane kritiku jer im ružimo "imidž" - Vijesti.me\nMANS OSUDIO NAMJERU VLADE\nCivilni sektor šokiran nacrtom izmjena KZ-a: Brane kritiku jer im ružimo "imidž"\nVlada uvođenjem poruge hoće da ućutka dio NVO i medija koji ukazuju na propuste u radu sudova i tužilaca, kaže Milovac\nDejan Milovac (Foto: Boris Pejović)\n31. januar 2017, 17:20 ažurirano 21. maj 2019, 13:04\nDio nevladinog sektora oštro je kritikovao izmjene Krivičnog zakonika koje je pripremilo Ministarstsvo pravde, a kojim se predviđa novčana ili zatvorska kazna do šest mjeseci za one koji javno izlože poruzi, odnosno kritikuju, sud ili tužilaštvo.\nMANS je juče osudio, kako tvrde, namjeru Vlade da suzi ionako uzak krug onih koji se ne libe da javno pričaju o tome u kakvom se stanju nalazi crnogorsko pravosuđe i time zaštiti već značajno narušen javni imidž ključnih ljudi u tužilaštvu i sudstvu.\nAkcija za ljudska prava, Sindikat medija, pravnici i urednici medija ranije su iznijeli zamjerke na nacrt izmjena KZ, tvrdeći da Ministarstvo hoće da vrati verbalni delikt i da ne želi da stvori uslove za pooštravanje kazni za napade na na novinare.\nHRA i Sindikat su predlagali da se propišu nova krivična djela “napad na novinare u vršenju profesionalnih zadataka” i “sprečavanje novinara u vršenju profesionalnih zadataka” i dopune postojeća krivična djela teško ubistvo i teška tjelesna povreda.\nDirektor Istraživačkog centra MANS-a Dejan Milovac ocijenio je juče da predloženim izmjenama KZ Vlada pokušava da zaštiti pravosuđe od osnovane kritike zbog više nego nezadovoljavajućih rezultata u borbi protiv korupcije i organizvanog kriminala.\n“Cilj je ućutkati onaj dio civilnog sektora i slobodnih medija koji ukazuju na propuste u radu sudova i tužilaca i hroničan nedostatak institucionalne i individualne odgovornosti za stanje u kome se pravosuđe danas nalazi. Predlog Ministarstva pravde da se kriminalizuje kritika rada tužilastva i sudstva predstavljaju korak unazad i u usvajanju evropskih vrijednosti, za koje se zvanično zalaže Vlada,” tvrdi Milovac.\nOn navodi da je javna kritika u “normalnim zemljama nužan i poželjan korektiv ponašanja državnih institucija”.\nI NVO Institut za vladavinu prava poručio je da uvođenje novog krivičnog djela „izlaganje poruzi sud ili državno tužilaštvo“ predstavlja udar na slobodu izražavanja, garantovane Ustavom i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. “Šta će sud smatrati porugom i gdje je granica između kritike i poruge? Ovakva inkriminacija može ozbiljno ograničiti rad medija i civilnog sektora, ali i bilo koji način izražavanja, posebno satiru, koja može da vodi poruzi, te IVP smatra da ona ne smije predstavljati krivično djelo”, navodi se u saopštenju te NVO.\nOni podsjećaju da su u skladu sa presudama Evropskog suda za ljudska prava, upotreba satire, pa i bezočne, kao i ideja koje mogu biti uvredljive, zaštićene kao dio slobode izražavanja uz uslov da nije riječ o govoru mržnje ili podsticanja na nasilje.\nZamjenik glavnog urednika lista “Dan” Nikola Marković ocijenio je da je predlog o kažnjavanju zatvorskom kaznom onih koji navodno izloze poruzi rad tužilastva i komentarišu sudske procese pokušaj vraćanja verbalnog delikta.\nNikola Marković(Foto: Luka Zeković)\n“Ako se ovaj predlog usvoji u zatvor će morati da idu, na primjer, i oni koji nacrtaju ili objave karikaturu sa likom specijalnog tužioca. Vjerujem da su nepreciznosti u ovom predlogu ostavljene kako bi sudovima bilo omogućeno da kreativno tumače šta je izvrgavanje poruzi i tako se stvore uslovi za sankcionisanje medija koji ne pišu po njihovoj volji,” naveo je on.\nLaković - Drašković : Ministarstvu niko nije dostavio primjedbe\nGeneralna direktorka Direktorata za pravosuđe Ministarsta pravde Marijana Laković - Drašković pozvala je zainteresovane organizacije i pojedince da Ministarstvu pravde dostave predloge na nacrt izmjena Krivičnog zakonika.\nMarijana Laković Drašković (Novine)\n“Očekujemo da će se zainteresovane organizacije, institucije i pojedinci obraćati Ministarstvu pravde sa konstruktivnim prijedlozima i sugestijama kako bi u finalnom usvojili kvalitetan zakon koji će doživjeti adekvatnu primjenu u praksi”, rekla je ona “Vijestima”.\nDirektorka Direktorata za pravosuđe je komentarišući kritike civilnog sektora za “Vijesti” rekla da nijedna organizacija nije dostavila komentare tokom javne raprave o nacrtu izmjena KZ-a. “Ministarstvo pravde je 11. januara 2017. uputilo javni poziv građanima, naučnoj i stručnoj javnosti, državnim organima, političkim strankama, NVO, međunarodnim organizacijama, medijima i svim zainteresovanim organizacijama i zajednicama da se uključe u javnu raspravu i daju svoj doprinos u razmatranju nacrta zakona o izmjenama i dopunama KZ-a”, rekla je.\nOna kaže da će nakon javne rasprave, koja traje 40 dana, Radna grupa Ministarstva razmotriti predloge i objaviti izvještaj sa javne rasprave na sajtu.\n“Svrha javne rasprave je dostavljanje komentara i sugestija kako bi dobili što kvalitetnije zakonsko rješenje... NVO Akcija za ljudska prava ni Sindikat nijesu dostavili bilo kakav dopis u toku javne rasprave, već smo iz medija u saznanju da navedene organizacije imaju izvjesne komentare i primjedbe na nacrt”, rekla je ona.\nMarijana Laković - Drašković navodi da je cilj izmjena KZ-a, između ostalog, usaglašavanje sa konvencijama Savjeta Evrope i Ujedinjenih nacija, standardima Evropskog suda za ljudska prava i drugim međunarodnim dokumentima, Istanbulskom konvencijom I drugim međunarodnim dokumentim\nInstitut za vladavinu prava\nMarijana Laković Drašković\nGUBICI NA MREŽI\nPljevlja: U cijevima se izgubi sedam od deset litara vode\nSudovima malo dvije godine za žalbe majki\nSinovi Miomira Mugoše nastavili prodaju: Marko prodao i poslovni...\nU utorak pretežno sunčano, vjetar ponegdje pojačan\nSinovi Miomira Mugoše nastavili prodaju: Marko prodao i poslovni prostor\nNa predlog Vučinić uvećane naknade u savjetu ASK-a: Sebi dala duplo, članovima nešto manje\nAdrenalin skakao na pruzi do Kolašina\nKrapović: Radulović demonstrirao kapitulaciju ministarstva i Vlade\nJugosloveni su prije 40 godina bili na krovu svijeta: Na vrhu smo i ne znamo šta ćemo


MUSLIMOVIĆ: Srbija i tajne operacije ruskih obavještajnih službi na Balkanu\nVelikosrpska ideologija dio je velikoruske ideologije i politike\nZa Rusiju je važno da vladajući politički faktori i lideri u Srbiji otvaraju prostore za ideološke i političke utjecaje Rusije na prostoru Balkana. U tom smislu, najvažnija ruska “roba” koja preko Srbije dolazi na Balkan jeste velikoruska, panslavistička ideologija i politika. Posljedice upotrebe te vrste ruske “robe” koja dolazi na Balkan kompliciraju i ugrožavaju mir i sigurnost. Tom ideološko-političkom “robom” Moskva naoružava Beograd. Dobivenom ideološkom “robom” od Rusije Srbija ideološki naoružava velikosrpske ekstremiste na Balkanu, posebno u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu i Sjevernoj Makedoniji, uz njihovo žaljenje što isto to ne mogu činiti kako žele u Hrvatskoj\nIDEOLOŠKE I HISTORIJSKE STRANE U SARADNJI SRBIJE I RUSIJE\nAliji Izetbegoviću bio je zanimljiv tekst profesorice međunarodnog prava na Pravnom fakultetu u Beogradu dr. Smilje Avramov, objavljen u NIN-u od 11. 10. 1987. godine, da je u prvim godinama poslije Drugog svjetskog rata Jugoslavija bila bliska sa SSSR-om onoliko koliko je KPJ bila bliska s KP SSSR-a, o čemu je prilikom posjete Moskvi juna 1946. godine tadašnji ministar vanjskih poslova Jugoslavije Edvard Kardelj rekao da SSSR “ne treba da gleda na Jugoslaviju kao na neku stranu zemlju, nego 'kao jednu od budućih sovjetskih republika, a Komunističku partiju Jugoslavije kao dio Komunističke partije boljševika'”, te da odnosi između Moskve i Beograda “treba da se razvijaju tako da Jugoslavija postane u budućnosti integralni dio SSSR”. Vjerovatno je da su iz te izjave Kardelja Izetbegovića zanimale panslavističke, imperijalne, carističke ambicije Rusije prema prostoru Balkana.\nU vezi s tim, zanimljivo da je pred oružanu agresiju Srbije na RBiH dr. Smilja Avramov bila članica SANU-a, a poslije rata članica Senata RS-a u Banjoj Luci, što pripada antizapadnoj ideološkoj i političkoj liniji u težnjama za integriranje Srbije s Rusijom. Citiranu izjavu Kardelja velikosrpski ideolozi koriste za kritiku Tita, što se 1948. distancirao od Staljina i SSSR-a.\nO karakteru težnji SSSR-a da kontrolira Balkan Izetbegoviću su bila zanimljiva razmatranja Radomira Rajovića u knjizi Autonomija Kosova, koja je izdata u Beogradu 1985, u kojoj se na str. 85. navodi da je Peti kongres Kominterne, održan u julu 1924. u rezoluciji o nacionalnom pitanju u Jugoslaviji proklamirao da se “'u skladu sa općim načelom prava naroda na samoopredjeljenje koje ističe KPJ, moraju iz sastava Jugoslavije izdvojiti Hrvatska, Slovenija i Makedonija, kao nezavisne republike”, uz zaključak da je “Kominterna nastojala da na svaki način razbije Jugoslaviju”. Poruke iz tih razmatranja podudarne su ispoljenim težnjama velikosrpskih nacionalista kroz proces raspada bivše SFRJ, tokom i poslije ratova koji su se dogodili u tom procesu.\nSaradnju Rusije i Srbije prati propaganda o duhovnom jedinstvu ruskog i srpskog naroda s čvrstim vezama Ruske i Srpske pravoslavne crkve, što ograničava povezivanje Srbije i srpskog naroda sa zemljama i narodima na Zapadu – SAD, EU i njenim članicama. Prema velikosrpskoj propagandi, pored duhovnog jedinstva, odnosi ruskog i srpskog naroda, kao i odnosi njihovih država, određeni su zajedničkim historijskim iskustvima, koja u poređenju sa srpskim historijskim iskustvima sa zemljama i narodima Zapada daju prednost povezivanju Srbije i srpskog naroda s Rusijom.\nZa Rusiju je važno da vladajući politički faktori i lideri u Srbiji otvaraju prostore za ideološke i političke utjecaje Rusije na prostoru Balkana. U tom smislu, najvažnija ruska “roba” koja preko Srbije dolazi na Balkan jeste velikoruska, panslavistička ideologija i politika. Posljedice upotrebe te vrste ruske “robe” koja dolazi na Balkan komplicira i ugrožava mir i sigurnost. Tom ideološko-političkom “robom” Moskva naoružava Beograd. Dobivenom ideološkom “robom” od Rusije Srbija ideološki naoružava velikosrpske ekstremiste na Balkanu, posebno u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu i Sjevernoj Makedoniji, uz njihovo žaljenje što isto to ne mogu činiti kako žele u Hrvatskoj.\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara i specijalni predstavnik SAD-a za Zapadni Balkan Matthew Palmer tokom svog boravka u Srbiji (2019), na Kosovu i BiH implicitno je ukazivao da će se prema Srbiji primijeniti sankcije zbog karaktera njene saradnje s Rusijom, posebno zbog kupovine oružja od Rusije i zbog odvraćanja zemalja od priznanja Kosova, odnosno zbog srbijanskog odbijanja da prizna Kosovo.\nRusija se naspram Srbije ponaša paternalistički, što implicira vazalski položaj Srbije, na štetu njene nezavisnosti. Taj se paternalizam ispoljava, pored ostalog, i tako što Rusija plasira neistinu da su u Drugom svjetskom ratu Beograd oslobodili Rusi, ponižavajući i negirajući oslobodilačku ulogu Titovih partizana. Takvi utjecaji Rusije u Srbiji dopadaju se sljedbenicima četnika Draže Mihailovića, što je operacija historijskog revizionizma negiranjem istine. Dakle, u “vrhunske nacionalne interese” Srbije spada i rehabilitacija ratnih zločinaca u proteklim ratovima, veličajući četnički pokret Draže Mihailovića te ignorirajući ulogu Narodnooslobodilačke vojske na čelu s Titom. Na brojnim manifestacijama na kojima se govori o proteklim ratovima često se ističe kako je Beograd oslobodila sovjetska, odnosno ruska vojska, bez pomena partizana.\nGasovod iz Rusije u Srbiji velikosrpski, proruski usmjereni nacionalisti koriste za patetično jačanje emotivnih veza između srpskog i ruskog naroda, jer, navodno, između njih, pored ideoloških, političkih i kulturnih veza, postoji i fizička veza u obliku gasovoda.\nKARAKTERISTIKE POLITIČKE SARADNJE SRBIJE I RUSIJE\nRusija je frustrirana jer je raspadom SSSR-a osporena u dominaciji na prostorima gdje su nastale nezavisne, međunarodno priznate države, bivše sastavnice SSSR-a. Ta ruska frustracija uzrok je ukrajinske, gruzijske, armenske, azerbejdžanske i drugih kriza koje se protežu na prostor Poljske, Estonije, Latvije... Ideološki uzroci kriza u zemljama koje su stekle nezavisnost i međunarodno priznanje raspadom SSSR-a isti su kao i uzroci kriza u zemljama koje su stekle nezavisnost i međunarodno priznanje raspadom SFRJ. Da nije ruskog panslavizma, vjerovatno je da ne bi bilo ni ideje o takozvanom “srpskom svetu”, niti ideje da “svi Srbi na Balkanu žive u jednoj državi”.\nDakle, pokrovitelj velikosrpske ideologije, politike i prakse jeste Rusija. Iskustva koja je Moskva stekla u ambiciji da u sastav Rusije uključi Abhaziju, Južnu Osetiju, velike regije Ukrajine, dijelove Poljske, Estoniju, Latviju... primjenjuje u dirigiranju krizama na prostoru Balkana, s ciljem da se u sastav Srbije, dakle pod apsolutnu kontrolu Rusije, vrate teritorije država nastalih raspadom bivše SFRJ, posebno teritorije BiH, Crne Gore, Hrvatske, Kosova i Makedonije. Velikosrpska ideologija i politika sastavni je dio velikoruske ideologije i politike.\nVanjsku politiku Rusije prema EU, po riječima ruskog ministra vanjskih poslova Sergeja Lavrova, obuhvata ocjenu da EU za Rusiju nije “pouzdan” partner, te da se Moskva protivi briselskom miješanju u unutarnja pitanja zemalja Zapadnog Balkana. Dakle, Rusija smatra da je Zapadni Balkan njena interesna zona u kojoj prisustvo Moskve nema karakter miješanja u unutarnja pitanja zemalja te regije, a da je prisustvo Bruxellesa s karakterom narušavanja njihovog suvereniteta i teritorijalnog integriteta.\nRusija podržava ambiciju Srbije da se teritorijalno uveća okupacijom susjednih zemalja kako bi svi Srbi živjeli u istoj državi, što je u ideološkom smislu odraz ruskog panslavizma. Srpski lideri eksponirani u predratnom i ratnom zalaganju za teritorijalno proširenje Srbije, kada su propadali završavajući političke karijere, dobijali su sklonište u Moskvi, što, pored ostalog, potvrđuje da je Rusija bila iza njihovih velikosrpskih, dominantno zločinačkih vojnih i drugih agresorskih operacija.\nO prijateljstvu Srbije i Rusije predsjednik Skupštine Srbije Ivica Dačić je rekao: „“Rusija je i danas najveći i najuticajniji zaštitnik našeg vrhunskog nacionalnog interesa, koji štitimo na međunarodnoj sceni, a to je očuvanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije.” Tom rečenicom Dačić je ukazao da je Rusija najutjecajniji zaštitnik velikosrpske politike odbacivanja priznanja Republike Kosovo. U Dačićevom smislu riječi, u “vrhunske nacionalne interese” Srbije ulaze i ambicije teritorijalnog proširenja s obzirom na to da velikosrpska politika podrazumijeva da granice Srbije nisu konačne. Smatra se da Beograd ima najveću podršku iz Moskve u pogledu podrivanja teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine.\nZa subverzivno prisustvo u Bosni i Hercegovini pominjalo se da će Rusija uspostaviti obavještajni centar u Banjoj Luci (“humanitarni centar”), isti kao onaj što na cijelom prostoru Balkana subverzivno već djeluje iz centra u Nišu.\nRusija profilira vanjsku i sigurnosnu politiku Srbije po formuli vojne “neutralnosti” koja je faktički nemoguća bez ideološke i političke neutralnosti, odnosno samostalnosti i neovisnosti. Praktičnim ponašanjem Srbija sama demantira svoju proklamaciju neutralnosti. Kao indikatori u tom pogledu, ističe se naklonjenost Vučićeve vlasti ruskim medijskim kućama uspostavljenim u Srbiji, naklonjenost tih ruskih medija Vučićevoj vlasti i neprijateljstvo ruskih medija prema opoziciji Vučićevom režimu.\nU Moskvi sredinom septembra 2017. godine sastale su se delegacije Vučićeve Srpske napredne stranke na čelu s Markom Đurićem i Putinove Jedinstvene Rusije na čelu sa Sergejom Železnjakom, zamjenikom sekretara Generalnog savjeta te ruske stranke. Železnjak je isticao Putinovu podršku Srbiji i predsjedniku Vučiću, posebno po pitanju politike prema Kosovu. Đurić je govorio da Srbija voli Rusiju, da podržava Putina, da je Srbija zahvalna Ruskoj Federaciji zbog podrške njenoj politici “vojne neutralnosti” i podrške u rješavanju kosovske krize, te da se Srbija ponosi što “nije, niti će uvesti sankcije Ruskoj Federaciji”, kako to zahtijevaju SAD i EU.\nPredsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin posjetio je Beograd 17. 1. 2019. godine. Od kako obnaša funkciju predsjednika, to je bila četvrta Putinova posjeta Srbiji, tokom koje su srbijanski i ruski zvaničnici potpisali 21 sporazum o saradnji između dvije zemlje, u raznim oblastima, pored ostalog, o kupoprodaji borbenih aviona i helikoptera te o modernizaciji srbijanskog ratnog zrakoplovstva.\nSrbijanski mediji Putina su predstavljali kao najvećeg “prijatelja i spasitelja” Srbije i srpskog naroda. Predsjednik Srbije Vučić se zahvalio ruskom predsjedniku Putinu što je u Vijeću sigurnosti UN-a njegova zemlja uložila veto na Rezoluciju o Genocidu u Srebrenici, koju je predložila Velika Britanija. Ubuduće, Srbija će se zahvaljivati Rusiji za ultimativni utjecaj u Vijeću sigurnosti protiv OHR-a i visokog predstavnika Christiana Schmidta.\nTokom te posjete Beogradu utjecaj Rusije na političke prilike u Bosni i Hercegovini ispoljen je Putinovim razgovorom s Dodikom, koji je tu priliku iskoristio da “opanjka” bošnjačke lidere i političke subjekte u Bosni i Hercegovini, predstavljajući ih da su smetnja postizanju strateških ciljeva velikosrpske ideologije.\nTrka u naoružavanju koju vodi Rusija kao “neprijatelj” NATO-a i Zapada uopće ima karakter kompleksne interdisciplinarne operacije u kojoj za postizanje ruskih interesa u Jugoistočnoj Evropi (Balkanu), kao oslonac i izvršitelj, Srbija ima glavnu ulogu. U toj strategiji Rusija se eksponira kao naredbodavac, a Srbija kao krajnji izvršilac regionalne trke u naoružavanju i vazal pod kontrolom Moskve. Kapaciteti Srbije za ratne potrebe, pored organizirane vojske i policije, obuhvataju preduzeća za proizvodnju naoružanja i vojne opreme, ne samo ona u Srbiji već i na teritoriji Bosne i Hercegovine, odnosno na prostoru entiteta RS-a. Uglavnom, to su preduzeća čiji je osnovni proizvodni kapital opljačkan (“Orao”, FAMOS...) u opsežnoj operaciji priprema i izvođenja oružane agresije na RBiH.\nVojnom pomoći od Moskve prema Beogradu, poklonima oružja i vojne opreme, te prodajom pod povoljnim uvjetima, Rusija motivira angažiranje Srbije da čuva ruske interese na prostoru Balkana. Poznato je da su ruski interesi za čiju je zaštitu Moskva angažirala Srbiju uglavnom suprotstavljeni evropskim vrijednostima. Tako Rusija ohrabruje Srbiju da se po osnovu jačanja vojne moći miješa u unutarnja pitanja svojih susjeda, posebno BiH, Crne Gore i Kosova. Faktički, prihvatajući ulogu zaštitnika ruskih interesa na Balkanu, Srbija potvrđuje da je farsa njeno proklamiranje političke i vojne neutralnosti.\nMediji su izvještavali da je, prema sporazumu o vojnoj saradnji potpisanom između Srbije i Rusije tokom Putinove posjete Beogradu 17. 1. 2019. godine, u Srbiju pristizalo rusko oružje i vojna oprema, ali po cijenama koje su neznatno niže od tržišnih, po kojima Rusija prodaje oružje širom svijeta, gdje god može. Vučićeva propaganda srpskom narodu plasira neistine da Srbija od Rusije dobija oružje pod najpovoljnijim uvjetima, gradeći u srpskom narodu simpatije prema Rusiji. Srbija je od Rusije dobila raketni sistem “Pancir S-1”. Ojačala je svoje ratno zrakoplovstvo, jer je dobila od Rusije šest, a od Bjelorusije četiri aviona MiG-29, a četiri od ukupno 14, koliko ih ima, naslijeđeni su od bivše JNA.\nSredinom februara 2020. godine Srbiju je posjetio ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu, koga je dočekao srbijanski ministar odbrane Aleksandar Vulin. Ministri Šojgu i Vulin ocijenili su da je vojna saradnja Rusije i Srbije u usponu, ističući pokazatelj da je “samo u 2019. godine realizirano 94 aktivnosti u okviru međunarodne vojne saradnje s Ruskom Federacijom, dok je u periodu od 2000. do 2012. godine realizovan zanemarljiv broj aktivnosti”, te da su u toj saradnji najvažnije zajedničke vojne vježbe. Tokom te posjete ministru Šojgu je uručen počasni doktorat srbijanskog Univerziteta odbrane.\nZnačajne političke i državne manifestacije organiziraju se po modelu ruskih manifestacija. Vučić uspostavlja praksu vojnih parada svake godine, kako se to prakticira u Rusiji.\nIz brojnih činjenica o vojnoj saradnji Rusije i Srbije sugerira se zaključak da se Srbija naoružava po planu Rusije i da se planovi Srbije za vanredne i ratne prilike temelje na vojnim planovima Rusije u ekspanziji njenog prisustva u raznim sadržajima na Balkanu, posebno u Srbiji. Dakle, Srbija provodi vanjsku i sigurnosnu politiku Rusije. Prema tome, stav Srbije o vojnoj neutralnosti samo je jedna u nizu obmana javnosti.\nRealizirajući sporazum Putina i Vučića, u niškoj kasarni Vojske Srbije realiziraju se ruske vojne donacije za Vojsku Srbije: novembra 2020. godine izvršena je primopredaja 11 tenkova T-72 i 10 oklopnih transportera; sredinom maja 2021. godine izvršena je primopredaja ruske donacije u vrijednosti 75 miliona eura, i to 30 oklopnih transportera BRDM-2MS i 30 moderniziranih tenkova T-72 MS. Primopredaji su prisustvovali najviši vojni zvaničnici Srbije, a s ruske strane tom događaju su prisustvovali zamjenik ministra odbrane, general Nikolaj Pankov i ruski ambasador u Beogradu Aleksandar Harčenko.\nSRBIJA I TAJNE OPERACIJE RUSKIH OBAVJEŠTAJNIH SLUŽBI\nSuštinski, niti Srbija vjeruje Rusiji, niti Rusija vjeruje Srbiji. Zato, na teritoriji Srbije i šire na Balkanu Rusija je osnovala centre svojih obavještajnih službi, te razvila mrežu obavještajnih punktova i saradnika (špijuna). Rusija je zainteresirana da na dnevnoj osnovi, što transparentnim, što tajnim metodama, sredstvima i snagama posmatra ponašanje srpskih državnih funkcionera i lidera političkih stranaka, posebno u pogledu sadržaja i okolnosti njihove saradnje sa zemljama Zapada, EU, SAD, komandama i članicama NATO.\nSrbija je razvila konkretnu saradnju s NATO. Članica je NATO Partnerstva za mir, kao i Rusija, koja interno kontrolira i usmjerava svoje članstvo u toj NATO asocijaciji. Međutim, Rusija ima interes da kontrolira i srbijansku saradnju s NATO-om u formi Partnerstva za mir.\nNovembra 2019. godine srbijanska kontraobavještajna služba otkrila je i javno publicirala slučaj povezivanja operativca ruske obavještajne službe s penzioniranim višim oficirom Vojske Srbije. Tim povodom visoki dužnosnik Bezbjednosne informativne agencije (BIA) Željski Relja je rekao: “Veoma je važno naglasiti (...) da obavještajni i subverzivni rad koji se odvija na teritoriji Republike Srbije, a on se de facto odvija, ne treba nikako vezivati samo za Rusku Federaciju. Naprotiv, i druge velike sile, poput SAD-a, Velike Britanije i Francuske, ali i regionalni igrači, napomenut ću samo Hrvatsku i Albaniju, veoma intenzivno rade na ostvarivanju svojih interesa, što je uvijek u međunarodnim odnosima i politici očekivano.” Zvaničnici Moskve odbacivali su tvrdnje zvaničnika srbijanske kontraobavještajne službe, ističući da ništa ne može poremetiti izvrsne odnose Rusije i Srbije, što će navodno potvrditi za tada predstojeća posjeta predsjednika Srbije Vučića Moskvi 4. 12. 2019. godine.\nDakle, bez obzira na proklamirani visok nivo prijateljstva i saradnje Rusije i Srbije, Srbija smatra da je i Rusija, slično kao druge velike sile Zapada, odnosno kao i susjedi Hrvatska i Albanija, u obavještajnom smislu prijetnja interesima Srbije. Zanimljivo je što se u prvi krug zemalja koje su prijetnja interesima Srbije ne pominju Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Sjeverna Makedonija. Te balkanske zemlje u drugom su planu zato što su obavještajne službe Srbije superiorne u ofanzivnom obavještajnom djelovanju na teritorijama tih zemlja na koje se protežu teritorijalne pretenzije Srbije, dok se sigurnosni sistemi tih zemalja nalaze u defanzivi, preokupirani odbranom od srbijanskih obavještajnih i subverzivnih napada, tako da nemaju kapaciteta da se ozbiljnije organiziraju s ciljem aktivnijeg obavještajnog prisustva na teritoriji Srbije.\nCijeni se da Rusija ima obavještajni interes da sagledava da li su institucije i lideri Srbije iskreni i lojalni sporazumima s Rusijom, s obzirom na to da Srbija, bez obzira na ruski paternalizam, ipak ima mogućnost da suvereno bira partnera na Zapadu, pa je Rusiji zanimljivo šta sve zemlje Zapada, EU i NATO postižu u saradnji sa Srbijom. Rusija se pribojava da saradnja Srbije sa zemljama Zapada, EU, SAD i NATO ne pređe liniju koju može tolerirati jer nije prepreka ostvarivanju ruskih interesa. Preko Srbije Rusija kontrolira prisustvo Zapada na prostoru Balkana. Odnose sa Srbijom Rusija koristi za otklanjanje barijera koje njenoj ekspanziji postavlja Zapad.\nVlada SAD otvoreno se suprotstavlja ruskom obavještajnom i subverzivnom prisustvu na Balkanu, izražavajući “zabrinutost zbog izvještaja o nepriličnom ruskom uplitanju u Srbiji”, te ukazuje da SAD podržava Srbiju da istraži slučaj otkrivene ruske špijunaže u Srbiji. Washington cijeni da Rusija pokušava destabilizirati Evropu vojnim pritiskom i zlonamjernim cyber-aktivnostima, posebno prema zemljama koje su partneri SAD.\nRusija prati i istražuje reforme u Srbiji na njenom putu za članstvo u EU. Pri tome, Rusija zna da su reforme društva, ustava, zakona, političkog sistema nemoguće ako se izostaju pozitivne promjene političke svijesti ljudi. Zato Rusija čini sve što može da zaustavi reforme u sferi svijesti, ideološki i politički približavajući srpski narod ruskim pogledima na zbivanja i procese u svijetu, posebno u vezi s nametanjem EU kao partnera drugim velikim silama, pa i Rusiji. Moskva izaziva evroskepticizam, jer velikosrpski kao i ostali desničarski pokreti u svijetu i Evropi ulažu maksimum napora da se na Balkanu i drugdje zaustavi evropski integracijski proces i da EU nestane.\nU takvim okolnostima Srbija je na raskrsnici s koje “ne zna” kuda da krene, da li u pravcu EU, da li u pravcu Evroazijske unije, koju predvode Rusija i Kina, ali je u toj “dilemi” odlučna da svoje kapacitete težišno usmjeri na svesrpsko jedinstvo po idejama “svi Srbi u jednoj državi”, odnosno ideji “srpskog sveta”. Ustvari, samo je privid da je u navedenom pogledu Srbija u “dilemi” i da “ne zna” kuda da krene jer su njen izbor Rusija i Kina.\nSAD i zemlje Zapada cijene da je Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu forma maskiranja za obavještajno-subverzivne aktivnosti koje Rusija realizira na teritoriji Balkana. Rusija zahtijeva da osoblje tog centra dobije diplomatski imunitet kakav ima osoblje NATO-a dok boravi na teritoriji Srbije, ali Vlada Srbije, zbog obaveza koje je prihvatila prema SAD-u i NATO-u, ne udovoljava tom ruskom zahtjevu. Govoreći o tome, ministar vanjskih poslova Srbije Ivica Dačić je rekao da protiv Rusije sa Zapada dolazi velika “antiruska histerija”, jer se misli da je utjecaj Rusije na Balkanu štetan, a da je on predstavnicima zapadnih zemalja rekao da Srbija o prisustvu Rusije na Balkanu ima drugačije mišljenje, jer nije tačno da je Rusko-srpski humanitarni centar špijunski centar. Dačić je istakao da bi davanje diplomatskog statusa osoblju tog centra SAD tumačile “kao antiamerički akt” Srbije.\nZNAČAJ KINE U ODNOSIMA RUSIJE I SRBIJE\nKina i Rusija zamrznule su teške sukobe, naročito u vezi s međusobnom državnom granicom. U posljednjim decenijama djeluju kao čvrsti saveznici i jedinstveno nastupaju u svim dijelovima svijeta, što je ojačalo rivalitet i jedne i druge velike sile naspram velikih sila na Zapadu – SAD, EU i njenih najmoćnijih članica. U tom rivalitetu Zapadni Balkan je važno poprište sukoba velikih sila.\nRusija je na Zapadnom Balkanu prioritetno snažno prisutna ideološki i politički, pa se čini da je njeno ekonomsko prisustvo manje bitno iako ekonomija dodatno ojačava ideološki i politički utjecaj u toj regiji. Kina je na Zapadnom Balkanu prioritetno snažno prisutna u oblasti ekonomije, posebno u oblastima strateških infrastrukturnih komunikacija (puteva i željeznica), teške industrije, energetskih objekata (...) koje kreditno finansira. Pri tome, Kina podržava ili bar ne ometa ideološke i političke projekte prisustva Rusije na Zapadnom Balkanu, kao što, zauzvrat, Rusija podržava ili bar ne ometa kinesko ekonomsko prisustvo na Zapadnom Balkanu, što dodatno ojačava i Rusiju i Kinu u njihovom rivalitetu naspram Zapada.\nKina je postala “najveći prijatelj” Srbije iz više razloga: građani Srbije smatraju da kineska ulaganja u infrastrukturne projekte rješavaju njihove životne probleme; u kosovskoj krizi Kina podržava politiku Moskve i Beograda; Kina se suprotstavlja NATO-u, slično kao i Rusija, što Srbija smatra potvrdom ispravnosti svoje distance naspram te vojno-političke alijanse; prisustvo u Srbiji Kina ne uvjetuje političkim zahtjevima kao što to čini Zapad insistiranjem na uspostavi vladavine prava...\nPrema rezultatima istraživanja, građani Srbije približno ujednačene, a pozitivne stavove imaju prema Rusiji i Kini, čemu doprinose mediji pod kontrolom beogradskog režima, čiji su izvještaji o Kini i Rusiji uvijek u pozitivnom kontekstu, dok su o EU i SAD uglavnom negativno intonirani.\nU tom kontekstu, bitno je da je vanjska politika Srbije čvršće povezana s Rusijom i Kinom nego s EU iako je, kao kandidat za članstvo u EU, zakoračila u evropski integracijski proces koji podrazumijeva da Beograd, prihvatajući vanjsku i sigurnosnu politiku Bruxellesa, reducira savezništvo s Moskvom i Pekingom. Mala je vjerovatnoća da će do tog reduciranja ikada doći, što znači da je mala vjerovatnoća da će Srbija ikada iskreno slijediti vanjsku i sigurnosnu politiku EU.\nU vanjskoj politici Srbije, sličan tretman Kine i Rusije, ispoljen je odlukom da poslije funkcije predsjednika Srbije Tomislav Nikolić, četnički vojvoda, od Vučića bude nagrađen funkcijom šefa Nacionalnog savjeta za koordinaciju saradnje s Ruskom Federacijom i Narodnom Republikom Kinom.\nPočetkom novembra 2021. godine u Vijeću sigurnosti UN-a o Bosni i Hercegovini Kina je podržavala stavove Rusije protiv OHR-a i visokog predstavnika Christiana Schmidta. Kina i Rusija Schmidta su zajednički spriječili da u Vijeću sigurnosti predstavi svoj Izvještaj o stanju Bosni i Hercegovini. Kina je podržala ultimativni zahtjev Rusije da se iz predložene rezolucije o stanju u Bosni i Hercegovini izostave stavovi o OHR-u. Konačno, usvojena je Rezolucija kojom je u Bosni i Hercegovini produžen mandat EUFOR-a, bez pomena OHR-a i visokog predstavnika.


Odštampaj stranicu - Doručkujte, bićete zdraviji\nZDRAVLJE Budimo zdraviji => Korisni saveti koji pomažu => Temu započeo: dragan Maj 13, 2014, 09:40:00 pre podne\nNaslov: Doručkujte, bićete zdraviji\nPoruka od: dragan Maj 13, 2014, 09:40:00 pre podne\nIstraživanja su pokazala da ljudi koji redovno doručkuju imaju bolji imunitet i manji rizik da obole od kardiovaskularnih bolesti, anemije, gojaznosti, bolesti zuba, osteoporoze i od problema sa organima za varenje.\nPrvi obrok tokom dana treba da obezbedi trećinu ili bar četvrtinu ukupnih energetskih dnevnih potreba. Svaki zalogaj treba polako sažvakati, kako bi se hranljive materije postepeno razgradile.\n- Za doručak treba jesti žitarice, koje sadrže neophodne ugljene hidrate, mleko i mlečne proizvode koji su izvor kalcijuma i voće koje obiluje mineralima i vitaminima - kaže profesor dr Maja Nikolić, dijetolog Instituta za javno zdravlje u Nišu. - Doručak bi organizmu trebalo da obezbedi dovoljno energije, što će se odraziti i na bolje raspoloženje i koncentraciju. Primećeno je da školarci koji ujutru ne doručkuju sa manje pažnje prate nastavu tokom prva dva časa.\nOptimalno vreme za doručak je između 9 i 10 časova, kada su organi za varenje najaktivniji, mada nećete mnogo pogrešiti i ako zbog obaveza ovaj obrok pojedete ranije. Preskakanje doručka ima mnogo više negativnih posledica po zdravlje, naročito u dečjem uzrastu.


Usvojen Prijedlog zakona o javnom redu i miru – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPoslanici opozicije su napustili skupštinsku salu za vrijeme glasanja.\nLukač: Niko neće biti kažnjen zbog mišljenja\nMinistar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač izjavio je u nastavku današnje sjedenice Narodne skupštine da niko neće biti kažnjen zbog iznošenja mišljenja na društvenim mrežama, ističući da se predloženim zakonom o javnom redu i miru samo namjerava uvesti red u ovu oblast.\nU nastavku rasprave o zakonu o javnom redu i miru, ministar Lukač naglasio je da je razlog za donošenje ovog zakona prevaziđenost aktuelnog zakona i njegovo nedorečenost što je uočeno tokom primjene ovog akta.\nLukač je istakao da slična ili gotovo identična rješenja, koja su predviđena predloženim zakonom, postoje u zakonodavstvu zemalja u okruženju, ali u samoj BiH, navodeći kao primjer Zakon o javnom redu i miru Kantona Sarajeva, koji je donosen još 2007. godine.\nCitirajući rješenja iz crnogorskog i hrvatskog zakona, ministar Lukač podvukao je da zakonska definicija “javnog mjesta”, koja je u javnosti izazvala brojne kontraverze, postoji u zakonodavstvu susjednih zemalja, a da ga pritom niko ne osporava i ne naziva “sjevernokorejskim zakonom”, kako se to čini u Srpskoj.\nOn je naveo da cilj ovog zakona nije da se spriječi iznošenje mišljenja o radu državnog aparata na društvenim mrežama, ističući da niko neće i ne može biti kažnjen zbog toga.\nNakon zakona o javnom redu i miru, poslanici bi trebali otvoriti raspravu o predloženim izmjenama zakona o imovini i potraživanjima kojima upravlja Fond za upravljanje nekretninama i potraživanjima RS, kojima upravlja Fond za upravljanje nekretninama i potraživanjima Republike Srpske.\nPoslanici će razmatrati i konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta Republike Srpske za 2013. godinu, te konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta Republike Srpske za period 1. januar – 30. juni 2014. godine.\nGodišnje “pukne” hiljadu brakova u Srpskoj