Objavljeno nedelja, 10 decembar 2017 20:45\nSvi su se nadali drugačijem ishodu, ali ipak je na red došao i prvi poraz na domaćem terenu.\nNisu sve do sada dozvoljavali futsaleri Srbobrana da bilo ko osvoji bodove u njihovoj kući, ali poklekli su u petoj bici. Uzdignutih ruku pred kraj polusezone otišla je ekipa Tise iz Novog Bečeja, koja je u 11. kolu Futsal lige Vojvodine slavila rezultatom 3:2 u duelu odigranom u nedelju, 10. decembra 2017. godine.\nNalet Novobečejaca od tri vezane pobede je u prethodnoj prvenstvenoj rundi zaustavio Mićko trend, a Srbobranci nisu mogli da budu ti koji bi bili deo eventualne negativne serije Tise. Ovako su puleni Dalibora Maglajčevića počeli da stvaraju svoj niz poraza (prošlog vikenda bili slabiji od lidera Krune).\nEkipa koja u svom timu ima biser poput kadetskog reprezentativca Srbije Zorana Arđeljana, uspela je da postigne samo dva gola, nedovoljno za nešto više od izgubljenog meča, jer je odbrana kapitulirala jedan put više.\nIgrači KMF Srbobran su tako jesenji deo šampionata završili sa učinkom od sedam pobeda i četiri utakmice u kojima su nadigrani, a kolona sa nerešenim rezultatima je ostala prazna. Zahvaljujući ovakvom skoru, momci u crvenim dresovima mogu da se podiče 21 bodom, što ih čini četvrtoplasiranim klubom Futsal lige Vojvodine.\nLjubitelji malog fudbala u Srbobranu će se zaželeti ove igre jer je nastavak planiran za početak marta kada će njihovi miljenici biti domaćini Letećem Holanđaninu iz Vrbasa.


Stejt Department: Zapadni Balkan opterećen korupcijom | CEMAFORUM.rs\nU izveštaju se opisuju uslovi na stranim tržištima u pogledu faktora poput otvorenosti tržišta za strane investicije, pravnog sistema i transparentnosti, industrijske politike, zaštite prava stvarne i intelektualne svojine, državnih preduzeća, odgovornosti poslovanja, korupcije i političkog i bezbednosnog okruženja.\nEkonomski stručnjaci u američkim ambasadama i diplomatskim misijama ove godišnje izveštaje pripremaju analizirajući preko 165 stranih tržišta.\nInvesticiona klima u Srbiji se umereno popravlja poslednjih godina, vođena makroekonomskim reformama, većom finansijskom stabilnošću, unapređenom fiskalnom disciplinom i procesom pristupanja Evropskoj uniji koji predstavlja podsticaj za pravne promene koje unapređuju biznis okruženje, navodi se u ovogodišnjem globalnom izveštaju Stejt departmenta o investicionoj klimi.\n„Vlada Srbije uspešno je završila trogodišnji stend-baj aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i premašila sve svoje fiskalne ciljeve za 2018. godinu“, naglašava se u izveštaju i dodaje da je Vlada potpisala novi 30-omesečni instrument za koordinaciju politike sa MMF-om.\nU izveštaju se navodi i da je Srbija napredovala za četiri mesta na Duing biznis listi Svetske banke i da je sada rangirana kao 44-a.\nVažan prioritet za vladu Srbije i dalje je privlačenje stranih investicija, stoji u izveštaju i ističe da američki investitori pozitivno ocenjuju Srbiju, posebno strateški položaj zemlje, dobro obrazovanu i isplativu radnu snagu, odlično poznavanje engleskog jezika, investicione podsticaje i sporazume o slobodnoj trgovini sa ključnim tržištima, pre svega sa Evropskom unijom.\n„Generalno, američki investitori uživaju jednake uslove sa svojim srpskim i stranim konkurentima. Američka ambasada u Beogradu često pomaže investitorima kada se pojave problemi, a srpski lideri reaguju na našu zabrinutost“, navodi se u Izveštaju Stejt Departmenta.\nKompanije iz Srbije su suočene sa privremenim izvoznim restrikcijama poljoprivrednih proizvoda i za sve lekove u martu i aprili 2020. godine usled pandemije COVID-19. Vlada Srbije je podigla restrikcije na izvoz lekova 24. aprila, a za ostale pogođene proizvode 7. maja, konstatuje se u Izveštaju.\nDodaje se i da Vlada Srbije polako napreduje u rešavanju sudbine problematičnih državnih preduzeća. „Tamo gde je to moguće, to je učinjeno postupcima bankrota ili privatizacije. Na primer, zaštita od bankrota uklonjena je za 17 državnih preduzeća u maju 2016. godine, a situacija sa većinom ovih kompanija je rešena. Vlada takođe polako smanjuje naduvenu radnu snagu u javnom sektoru u Srbiji, uglavnom otpuštanjem i zamrzavanjem, što se nastavilo do 2018. godine“, stoji u Izveštaju.\nOpširnije pročitajte na Radio Slobodna Evropa.


Aktuelno / Štampa / Sastanak privrednih komora iz zemalja bivše Jugoslavije\nObjavljeno 09.09.2013. na Beta\nDatum: 09.09.2013.Izvor: Beta\nPredstavnici privrednih komora zemalja s područja bivše Jugoslavije sastali su se danas u Ljubljani na inicijativu Privredne komore Slovenije da bi razgovarali o jačanju saradnje i zajedničkom traženju novih poslova.\nNa sastanku su bili predstavnici komora BiH i Republike Srpske, Crne Gore, Hrvatske, Makedonije, Srbije i domaćina – Slovenije.\nUčestvovali su i predstavnici pedesetak preduzeća iz BiH, Crne Gore, Makedonije i Hrvatske, i 50 iz Slovenije, i danas ostvarili više od 180 bilateralnih poslovnih razgovora.\nSlovenija ima razvijene odnose s državama bivše Jugoslavije, „ali u poslednje vreme opažamo pad obima poslovanja“, rekao je predsednik slovenačke komore Samo Hribar Milič i izneo da je to razlog današnjeg sastanka.\nOd trinaest hiljada privrednih subjekata u Sloveniji koji posluju na stranom tržištu, samo dve hiljade radi u zemljama protisteklim iz Jugoslavije, rekao je Milič.\nPodpredsednica Privredne komore Hrvatske Jasminka Trzun je istakla da stupanje Hrvatske Evropsku uniju (EU) 1. jula znači da su države bivše Jugoslavije dobile novog partnera, uz mnogo promena u načinu poslovanja.\nTrzun je izrazila spremnost svoje organizacije za pomoć kolegama u susednim zemljama na njihovom putu ka EU.\nPredsednik crnogorske komore Velimir Mijušković je ocenio da sada „moramo da zajedno nastupamo na tržištu trećih zemalja“ jer bi to povećalo konkurentnost, a na sajmovima i drugim skupovima u inostranstvu privuklo veću pažnju na region i na svaku od zemalja pojedinačno.\nTo je podržala Stojmirka Tasevska iz Upravnog odbora Privredne komore Makedonije, i založila se za veću saradnju pre svega unutar regiona.\nRaša Ristivojević, potpredsednik Privredne komore Srbije, podvukao je značaj razmene informacija i iskustava među komorama i dodao da PKS namerava da već jesenas organizuje forum o tome u Beogradu.\nPotpredsednik Spoljnotrgovinske komore BiH, Nemanja Vasić, rekao je da BIH ima negativan saldo spoljnotrgovinske razmene sa svim zemljama bivše Jugoslavije, osim s Crnom Gorom. Zato je unutar CEFTE postignut dogovor o tome da još neko vreme ostanu carinske barijere za industrijske proizvode, dok se privreda BIH unekoliko ne oporavi.\nVasić je rekao da se nada da bi barijere mogle biti uklonjene kroz godnu-dve.\nPredsednik Privredne komore Republike Srpske Borko Đurić je rekao da su razgovarali o jačanju konkurentnosti privreda svojih zemalja. Put do veće konkurentnosti privrede RS on vidi u većoj efikasnosti javne uprave i jednostavnijih birokratskih postupaka.


Stečajna uprava: Tužilaštvo da pritisne Marinkovića - Vijesti.me\nStečajna uprava: Tužilaštvo da pritisne Marinkovića\nMarinković je ranije negirao da je prisustvovao i odobrio preuzimanje dijamanata okrivljenom Arutunianu Edit\nMiroslav Marinković, Albona (Foto: Savo Prelević)\nMilorad Milošević 11. jun 2015, 19:08 ažurirano 14. februar 2019, 20:11\nBivši direktor Albone Miroslav Marinković ni juče se nije pojavio da svjedoči pred Privrednim sudom u sporu koji ta kompanija u stečaju vodi protiv svog većinskog vlasnika Davita Arutuniana i od kojeg traži da vrati 26 nebrušenih dijamanata.\nStečajni upravnik Albone Dragan Smolović najavio je da će stečajni sudija u naredna dva dana urgencijom tražiti od vrhovnog državnog tužioca da se izjasni o prijavi koja im je poslata prije više od pola godine. Smolović je predložio da sud ponovo pozove Marinkovića što je sudija Dijana Raičković uvažila i naredno ročište zakazala za 21. septembar.\nStečajna uprava polaže nade u tužioca da će pokrenuti istražne radnje jer tada bi Marinković morao biti saslužan.\nMarinković je u dopisu upućenim iz Beograda mejlom stečajnom upravniku ponovio da zbog zdravstvenog stanja svoje majke i svakodnevne njege prema njoj ne može doći da svjedoči, dok sutkinja Raičković nije imala dokaz iz Pošte da je Marinković primio uredan poziv za svjedočenje.\nMarinković je Smoloviću mejlom poslao otpusnu listu iz bolnice za svoju majku, kako bi potvrdio razloge svog nedolaska u Podgoricu, sa čim je sud upoznat. Naveo je i da je iz zapisnika sa prethodnog ročišta vidio da tokom ovog sudskog postupka postoje izjave dijametralno suprotne od onih koje je on dao, te da svoje tvrdnje ne može ničim dokazati osim svojim riječima.\nOn je ranije negirao da je prisustvovao i odobrio preuzimanje dijamanata okrivljenom Arutunianu. To su tvrdili zvaničnici Aerodroma i špedicije. Marinković je podnio krivičnu prijavu protiv Arutuniana tek nakon što je ovaj napustio Crnu Gore i, pretpostavlja se, odnio dijamante.\nRevizijom se traži ukidanje presude i vraćanje\nVrhovni sud opet da se izjasni o smjeni Radovićeve\nAko virus potraje, imamo problem\nOpština Kotor kupila imovinu Jugopetrola za 2,65 miliona\nOdbijena prijava protiv sindikalaca Boksita


Broj poginulih u Gazi porastao je na 58, a ranjenih na oko 2.700, od toga pola od bojevih metaka, saopštili su palestinski zvaničnici, prenose agencije. Ponedeljak 14. maj je dan sa najviše žrtava od početka serije protesta “Veliki marš povratka” koji traju šest nedelja duž granične ograde Izrael-Gaza, kao i najžešći sukob od rata u Gazi 2014. godine.\nDanas, 15. maja, očekuju se kako prenose agencije, novi protesti i visoke tenzije, pošto se obeležava 70. godišnjica onoga što su Palestinci nazvali Nakba ili “katastrofa”. Naime, tog dana 1948. na hiljade Palestinaca je napustilo ili bilo proterano iz svojih domova nakon što je 14. maja iste godine stvorena izraelska država.\nPalestinske vlasti na Zapadnoj obali optužile su u ponedeljak Izrael za "užasan masakr" u pojasu Gaze. Portparol palestinske vlade Jusuf al-Mahmud zatražio je od međunarodne zajednice hitnu intervenciju.\nPortparol palestinskog Ministarstva zdravlja Ašraf Al-Kidra izjavio je da je među poginulima i šestoro dece.\nU protestima učestvuje oko 40 hiljada Palestinaca koji pokušavaju da probiju ogradu na granici sa Izraelom na 13 mesta.\nIzraelska armija je saopštila da je ubila tri lica koja su pokušavala da postave eksploziv u blizini bezbednosne ograde u Rafi. U saopštenju se dodaje da su borbeni avion i tenkovi gađali vojne pozicije Hamasa u severnom delu Gaze.\nPrema podacima palestinskog ministarstva zdravlja, od početka protesta, do ponedeljka (14. maja) uveče zabeleženo je najmanje 100 žrtava.\nMilitantni pokret Hamas pokrenuo je ovu akciju pre utorka (15. maja) kada se obeležava "Nakba" ili "katastrofa".\nSukobi demonstranata i policije ispred ambasade\nVisoki komesar Ujedinjenih nacija za ljudska prava, Zeid Raad Al Hussein, pridružio se osudama onoga što je nazvao "šokantnim" nasiljem na granici između Izraela i Gaze i rekao da "one koji su odgovorni za kršenje ljudskih prava" treba ispitati.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu je obrazložio akcije vojske kao "samoodbranu" od Hamasa koji vlada u Gazi.\n"Svaka zemlja ima obavezu da štiti svoje granice. Teroristička organizacija Hamas je deklarisala svoju težnju da uništi Izrael i poslala je hiljade ljudi da probiju graničnu ogradu kako bi ostvario svoj cilj. Nastavićemo da delujemo odlučno kako bismo zaštitili naš suverenitet i građane", izjavio je Netanjahu.\nSukobi su izbili samo nekoliko sati pre otvaranja američke ambasade u Jerusalimu. Hiljade Palestinaca okupile su se na više punktova oko granice. Grupe demonstranata pokušale su da se približe granici, gađajući izraelske vojnike kamenicama, posle čega su izraelski vojnici otvorili vatru na Palestince.\nAmbasada Turske u Vašingtonu je saopštila u ponedeljak da je turski ambasador u Sjedinjenim Državama pozvan kući zbog odluke vlade predsednika Donalda Trampa da preseli američku ambasadu u Izraelu u Jerusalim. Turska je takođe svog ambasadora u Izraelu pozvala na konsultacije.\nTursko ministarstvo inostranih poslova kaže da oštro osuđuje odluku o premeštanju ambasade SAD i smatra da je taj potez "legalno ništav i nevažeći". U izjavi, Turska takođe kritikuje Izrael zbog masovne pogibije Palestinaca koji su protestovali duž granice Gaze i Izraela. Turska to naziva "masakrom". Zbog nasilja duž granice u Gazi i Južna Afrika je opozvala svog ambasadora iz Izraela.\nPalestinski predstavnik u Ujedinjenim nacijama, Riiad Mansur, pozvao je na hitan sastanak Saveta bezbednosti UN da zaustavi "divlji napad" protiv civila u Gazi.\n"Najjače smo osudili ovu zverstvo od strane izraelskih okupatora, koristeći masovno vatreno oružje protiv civila koji imaju pravo da mirno demonstriraju i koji demonstriraju mirno", rekao je on novinarima.\nKuvajt je u ponedeljak takođe zatražio hitnu senicu Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nTramp: Veliki dan za Izrael\nSjedinjene Američke Države su u ponedeljak (14. maja) zvanično otvorile ambasadu u Jerusalimu.\nAmerički ambasador Dejvid Fridman (David Friedman) obratio se okupljenima inaugurualnoj ceremoniji kojoj su prisustvovali izraelski lideri i američka delegacija u kojoj je bila i ćerka američkog predsednika Donalda Trampa, Ivanka i njen suprug Džared Kušner (Jared Kushner).\nKušner je kao Trampov savetnik za Bliski istok, izjavio na ceremoniji da su SAD otvaranjem ambasade pokazale svetu da im se može verovati.\n"Kad predsednik Tramp nešto obeća, on to i ispuni. Današnji događaj demonstrira takođe i američko liderstvo. Mi smo uz naše prijatelje i saveznike i, povrh svega, pokazali smo da SAD čine ono što je ispravno. Izrael je suverena država koja ima pravo da odredi sopstvenu prestonicu – kao i svaka druga zemlja u svetu", kazao je Kušner.\nTramp je napisao na Tviteru da je to “veliki dan za Izrael”.\nTramp je u snimljenoj poruci istakao da “SAD ostaju potpuno posvećene postizanju trajnog mirovnog sporazuma” i dodao da će “SAD uvek biti veliki prijatelj Izraela i partner u borbi za slobodu i mir”.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu je rekao da je ovo veliki dan za Izrael koji će ostati "generacijama urezan u naše nacionalno sećanje". On je nazvao Jerusalim "večnom, nedeljivom prestonicom Izraela".\nPortparol palestinskog predsednika Mahmuda Abasa upozorio je da će otvaranje američke ambasade u Jerusalimu dodatno destabilizovati Bliski istok.\n"Ovim korakom, američka administracija je poništila svoju ulogu u mirovnom procesu i uvredila svet, palestinski narod i arapsku i islamsku naciju i načinila podstrek za nestabilnost", rekao je Abasov portparol Nabil Abu Rdeineh novinarskoj agenciji Reuters.\nBritanski ministar spoljnih poslova Boris Džonson (Boris Johnson) rekao je da se Velika Britanija nije složila sa odlukom SAD da preseli svoju ambasadu u Jerusalimu i da je nastavila da misli da su SAD "igrale na pogrešnu kartu u pogrešnom trenutku”.\nDžonson je rekao da je "izuzetno ožalošćen gubitkom života" u Gazi.\n"Shvatamo da ima nekih ljudi koji izazivaju to nasilje, ali sa druge strane mora biti ograničena upotreba vatre", rekao je on.\nFrancusko ministarstvo inostranih poslova pozvalo je izraelske vlasti na uzdržanost u upotrebi sile.\nFrancuski ministar inostranih poslova Žan-Iv Le Drian (Jean-Yves Le Drian) pozvao je izraelske vlasti da "postupaju s oprezom i ograničenom upotrebom sile, koja mora biti striktno proporcionalna".\n"Važno je hitno ponovo uspostaviti uslove neophodne za postizanje mirnog rešenja u regionalnom kontekstu koji je već obeležen visokim tenzijama", dodao je on. "Francuska poziva sve strane da se ponašaju odgovorno kako bi sprečili novu eksploziju".\nLe Drian je takođe ponovio protivljenje Francuske potezu SAD da u Jerusalimu otvori ambasadu, rekavši da time "krši međunarodno pravo i, posebno, rezolucije Saveta bezbednosti UN".\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Guterš (Antonio Guterres) izrazio je zabrinutost zbog vesti o velikom broju mrtvih u Gazi, a visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini (Federica Mogherini) pozvala je Izrael da poštuje "princip proporcionalnosti u korišćenju sile". Ona je pozvala sve strane da izbegavaju dodatne gubitke života i dodala je da Izrael mora da poštuje pravo na slobodu okupljanja.\nDodala je da Hamas, koji stoji iza protesta, mora da osigura da demonstracije u Gazi proteknu mirno i da ih ne zloupotrebljava u druge svrhe.\nOdluku SAD su kritikovale gotovo sve zemlje regije, uključujući Iran, Egipat i Tursku kao i Rusija.\nTurska vlada saopštila je danas da SAD dele odgovornost za "masakr" u Gazi, gde je izraelska vojska ubila najmanje 43 Palestinaca i gde je oko 2.200 ljudi ranjeno, dok je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan ocenio da su SAD odlukom o preseljenju ambasade u Jerusalim izgubile ulogu posrednika na Bliskom istoku.\nSAD zanemaruju pravo i pravdu, ignorišući međunarodnu zajednicu, rekao je Erdogan, uz ocenu da su odlukom o preseljenju ambasade iz Tel Aviva u Jerusalim SAD izgubile svoju "posredničku ulogu" na Bliskom istoku.\nSaudijska Arabija, jedna od najbliskijih saveznica SAD na Bliskom istoku, svojevremeno je kritikovala odluku Vašingtona o premeštanju ambasade u Jerusalim. Međutim, sada je uzdržanija jer je odgovara čvrsti stav Bele kuće o Iranu, uključujući i odluku o povlačenju iz sporazumu o nuklearnom oružju koji je sa Teheranom potpisalo šest svetskih sila.\nPalestinci upozoreni lecima da ne prilaze izraelskoj granici\nIzraelska vojska optužila je vladajući pokret Hamas u Gazi za podsticanje Palestinaca da pokušaju da probiju graničnu ogradu.\nIzraelski borbeni avion pogodio je vojni objekat koji pripada palestinskoj militantnoj grupi Hamas u severnom pojasu Gaze, saopštile su Izraelske odbrambene snage u ponedeljak popodne, prenosi BBC.\n"Napad je izveden kao odgovor na nasilje koje se događa proteklih nekoliko sati od strane Hamasa duž sigurnosne ograde", navodi se u saopštenju.\n"Izraelske odbrambene snage deluju odlučno kako bi se sprečile masovne terorističke aktivnosti koje se kontinuirano izvode od strane terorističke organizacije Hamas. Svako terorističko delovanje biće suočeno oštrim odgovorom", navodi se u saopštenju.\nIzraelska vojska saopštila je da će po svaku cenu sprečiti kršenje granice i upozorila demonstrante da ugrožavaju živote.\nDemonstranti su poručili "Izraelu i njegovim saveznicima da se nikada neće odreći svoje zemlje".\nSudbina Jerusalima je duboko emotivno pitanje u središtu izraelsko-palestinskog konflikta. Dok izraelski lideri smatraju ujedinjeni Jerusalim večnom prestonicom Izraela, Palestinci u njegovom istočnom delu, gde se nalaze sveta mesta muslimana, Jevreja i hrišćana, nameravaju da proglase glavni grad svoje buduće nezavisne države.


BEOGRAD - Portparol Demokratske stranke Jelena Trivan izjavila je juče da se na društvenoj mreži "Fejsbuk" pojavila grupa pod nazivom "Tadiću, džaba ti blindirana mečka, kad otvoriš vrata, snajper te čeka" i pozvala sve državne organe da najoštrije reaguju zbog tih najnovijih pretnji predsedniku\nProstitutka nije dolazila kod radikala?!\nBEOGRAD - Zamenik šefa poslaničke grupe Srpske radikalne stranke (SRS) Aleksandar Martinović izjavio je juče da odgovorno tvrdi da žena osumnjičena za prostituciju, koja je u februaru uhapšena na ulazu u parlament, nije išla kod poslanika radikala\nBEOGRAD - U Komandi Vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane u Zemunu juče je otvoren operativni centar vredan 650.000 evra koji je opremila Kraljevina Danska. Posle obilaska Centra, ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac rekao je da će Centar omogućiti bezbedno nebo.\nČAČAK - Ispred čačanske privatne fabrike za proizvodnju čipsa Slap grupa, u kojoj zaposleni šesti dan štrajkuju zbog neisplaćenih dugovanja, protestovali i mali akcionari, bivši radnici koji su proglašeni za tehnološki višak i proizvođači krompira\nKURŠUMLIJA - Direktor Turističke organizacije Kuršumlije Slavko Ilić sproveden je juče do Okružnog zatvora u Prokuplju, gde će provesti narednih mesec dana. Ilić je osuđen na zatvorsku kaznu od 30 dana zato što je komunalnu inspektorku\nRIO DE ŽANEIRO - Brazilski ministar zdravlja Žoze Gomeš Temporao preporučio je svojim sunarodnicima da, pored ostalih fizičkih aktivnosti, redovno vode ljubav kako bi izbegli hronične bolesti poput visokog krvnog pritiska\nLegendarni napadač Crvene zvezde Dušan - Dule Savić razočaran je i uvređen načinom na koji, navodno, planira da se izabere šesta "Zvezdina zvezda" - telefonskim glasanjem.\nBez telefona - šesti dan\nBošnjački referendum u Srbiji


„Važno je napomenuti da je ovo značajan projekt za Banoviće jer rješava problem saobraćajnog tranzita, koji je do sada išao kroz sami centar općine. Možemo najaviti i nastavak ovog projekta izgradnje oko 900 metara asfalta na izlazu iz Banovića. Iduće godine planiramo kroz kreditna sredstva Regionalne direkcije cesta presvlačenje kompletne dionice od petlje Križaljka do Banovića“, rekao je ovom prilikom premijer Gutić.\nDvogodišnji projekt rekonstrukcije ove raskrsnice u Banovićima koštao je oko 1, 5 miliona KM. Ovo je jedan od naznačajnijih infrastrukturnih projekata Direkcije regionalnih cesta, koja je uz podršku Vlade TK i općine Banovići osigurala novac. Izgradnja ove moderne saobraćajnice je od velikog privrednog značaja, a doprinjet će i povećanoj sigurnosti u saobraćaju.\nNa području općine Banovići također je u toku rekonstrukcija kompletne putne mreže koja ide prema Aerodromu Tuzla. Radove koji su u toku, na terenu je danas obišla delegacija Vlade TK. Pored kružnog toka u Banovićima u toku je izgradnja još dva, jednog prema Međunarodnom Aerodromu Tuzla koji bi trebao biti pušten u promet u narednih mjesec dana i drugog na istoj dionici puta, preko Par Sela.\nOvom prilikom je naglašeno da će područje Tuzlanskog kantona u 2018. godini biti još veće gradilište kada je u pitanju putna infrastruktura i izgradnja modernih puteva.


Trinaest porodica u Trsteniku dobilo obnovljene kuće | Kruševac Info\nTrinaest porodica u Trsteniku dobilo obnovljene kuće\nU Trsteniku se nastavlja sanacija posledica razornih majskih poplava, a u naselju Grabovac, koje je bilo najteže pogođeno, u toku su radovi na obnovi 10 porodičnih kuća, sanaciji osnovne škole, kao i završni radovi na rekonstrukciji poplavama potpuno razorene Ljubostinjske ulice.\nNaselje Grabovac danas je obišao je predsednik opštine Trstenik Miroslav Aleksić sa saradnicima koji je izjavio da je Grabovac jedno od najugroženijih mesta u Trsteniku. „Uz pomoć Srpske pravoslavne crkve i Eparhije kruševačke uspeli smo da ispunimo obećanje dato građanima da će Ljubostinjska ulica biti završena do polovine decembra. Samo u ovom naselju trenutno se uz pomoć EU obnavlja 10 kuća, u selu Odžaci još tri“, kazao je Aleksić.\nDonacijom Vlade Norveške i drugih donatora, radi se i na obnovi osnovne škole „Miodrag Čajetinac Čajka“, dodao je on. Ukupna šteta koju je opština Trstenik pretrpela u poplavama iznosi preko 550 miliona dinara. Prema rečima Aleksića, na sanaciji se uradilo dosta, ali će i naredni period biti obeležen rešavanjem problema koji su nastali kao posledica razornih poplava.\nJedna od najvećih je sanacija izvorišta. „Pred nama je rešavanje velikog infrastrukturnog problema i završetak radova na izvorištu za vodosnabdevanje. Sredstvima EU preko organizacije UNOPS, izvođač radova je uveden u posao, a radovi će trajati tokom cele zime, tako da očekujemo da će i ovaj problem biti rešen do proleća“, rekao je Aleksić.\nPredsednik opštine je naveo da ostaje i razoren put ka selu Planinica u dužini od pet kilometara, za čiju sanaciju se očekujemo pomoć Puteva Srbije, kao i put ka Salašima, čijom obnovom bi bilo završeno saniranje putne infrastrukture.\nU saniranju posledica poplava Opštini Trstenik najveću pomoć pružila je EU, ali su se na apel za pomoć odazvale i brojne opštine, organizacije, kompanije, udruženja i pojedinci iz zemlje i inostranstva, navodi se u saopštenju Opštine Trstenik.\nU Trseniku izgoreo stan i potkrovlje zgrade, požar…\n« Više od 300 radnika Trajala upisalo socijalni program za odlazak iz fabrike\nKineski privrednici posetili „IMK 14. oktobar“ »


Silosi puni, a izvoz slab – kolika će biti cena novog roda pšenice - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 15. juna 2022. 13:11\nSunčica Savović kaže za RTS da se kretanje cena žitarica na berzama menja zavisno od situacije na frontu u Ukrajini, napominjući da to nema uticaja na nas, jer Srbija proizvodi mnogo više od svojih potreba.\nSmatra da nema potrebe da se izvoz ograničava, budući da se u konkurentskim zemljama iz okruženja kao što su Rumiunija, Bugarske i Mađarska, on odvija nesmetano.\nUkazuje na to da je čak i roba iz Ukrajine mesec dana po početku rata počela da se izvozi preko rumunske ruke Konstanca odlakle odlaze i žitarice iz Srbije.\nSavovićeva navodi da je bilo problema sa nedostatokom padavina na severu Bačke, manje u beogradskom regionu i Banatu. Prinos se očekuje u rasponu od 4,8 do 5,2 tone po hektaru, ukupno od tri do 3,2 miliona tona pšenice, dodaje predsednica Udruženja "Žita Srbije".\nGovoreći o otkupnoj ceni pšenice, Savovićeva ukazuje na to da se ona formira prema izvoznoj ceni i dodaje da još nije poznata sudbina julske kvote.\nMnogo je nepoznanica, kaže Savovićeva – da li će kvota ostati na nivou od 220.000 tona, za koju količinu će biti predati zahtevi za izvoz, da li će biti spajanje mesečnih kvota u tromesečne što bi, smatra, stvorilo optimalnije uslove za izvoz.\nKaže da se prošle nedelje nova pšenica prodavala za 38,5 dinara po kilogramu bez PDV-a, ali da nije bilo kupovine.\nPad tražnje i problemi sa logistikom\nNaglašava da izvoz teče veoma sporo, pored pada cena na svetskom tržištu, veliki su problemi sa logistikom, a nije bilo ni tražnje.\n"Silosi su puni pešnice i kukuruza, a uskoro pristiže i novi ječam sa njiva. Mešanje starog i novog roda pšenice stvara idealne uslove za pojavu štetočina", upozorava Savovićeva.\nNavodi da su zalihe žitarica velike – u skladištima 1. juna je bilo 700.000 tona pšenice i 830.000 tona kukuruza, rafinisanog i nerafinisanog ulja oko 45.000 tona. Rod sunkockerta će biti dobar, 75.000 tona, što je ekvivalent od 300.000 tona ulja a u Srbiji se troši oko 80 i 100.000 tona, kaže Savovićeva.\nDodaje da Direkcija (za robne rezerve) kupuje određene količine pšenice i skoro uvek je ponuđena cena bila iznad tržišne, ali da je tu ponudu mogao da isprati mali broj proizvođača. "Ukoliko država želi da utiče na tržišnu cenu morala bi otkupi stotine hiljada tona, a za samo 100.000 tona državi bi sada bilo potrebno 39 miliona evra".\nŠta bi donele tromesečne kvote\nZbog velikog problema sa izvoznom logistikom (nedostatak barži, vagona za rasuti teret, manevarskih lokomotiva), "Žita Srbije" predlažu spajanje kvota iz mesečnih u tromesečne kako bi se organizvala logistika.\nPrema njenim rečima, time bi se omogućio priliv finansija, budući da je likvidnost veoma mala jer je novac zarobljen u robi.\nKaže da je cenu julske pešnice nezahvalno progonzirati. Podnošenje zahteva za izdavanje izvoznih dozvola počinje tek u ponedeljak i trajaće do petka. Uz pomoć resornog ministarstva saznaćemo da li će se mesečane kvote moći pretvoriti u tromesečne i u zavisnost od uslova za izvoz formiraće se ta cena a od toga će zavisiti i otkupna cena, zaključuje Savovićeva.


Početak redovnog zasedanja počeo je svečano, uz intoniranje himne i Gardu Vojske Srbije. Poslanici će se sutra baviti predloženim zakonom o izvozu i uvozu naoružanja i vojne opreme, kojim se uređuju način i uslovi izvoza i uvoza te opreme i naoružanja, njihov tranzit i transport i pružanje brokerskih usluga.\nPropisuju se postupci izdavanja dozvole i ovlašćenja nadležnih organa u sprovođenju tog zakona, a cilj usvajanja tih zakonskih rešenja je ostvarivanje i zaštita odbrambenih, bezbednosnih i spoljnopolitičkih interesa Srbije, njenog međunarodnog kredibiliteta i obezbeđenja poštovanja međunarodnih obaveza u toj oblasti.\nI dok su se poslanici u plenarnoj sali bavili zakonskim predlozima, sa novinarima u holu razgovarali su o raznim temama.\nDemokrate su bile nezadovoljne što su poslanici većine odbili da se u dnevni red sednice uvrsti i rasprava o "Zojinom" zakonu, anketnom odboru o poplavama, izveštaju ombudsmana o pravima deteta i zakon o krađi beba.\nSkupština Srbije raspravljala je o izmenama Zakona o javnoj svojini, koje predviđaju produžetak roka za upis prava javne svojine autonomnoj pokrajini i jedinicama lokalne samouprave sa tri na pet godina.\nMinistarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu Kori Udovički rekla je da pomeranje tih rokova daje vremena kako jedinicama lokalne samouprave i javnim preduzećima, koja to još nisu uradila, da podnesu zahteve, tako i Vladi Srbije da sveobuhvatno istraži zašto je taj proces do sada tako sporo tekao.\n"Pomeranje rokova daje vremena Vladi Srbije i da istraži da li možda ima još načina da se pitanje efikasnijeg stavljanja javne svojine u upotrebi reši", rekla je Udovički u parlamentu.\nOna je podsetila da je utvrđen rok od tri godine od dana stupanja na snagu Zakona u kojem autonomna pokrajina i jedinice lokalne samouprave treba da podnesu zahtev za upis prava javne svojine i identičan rok za javna preduzeća i društva kapitala za taj posao.\n"Imajući u vidu da taj rok ističe 6. oktobra , kao i činjenicu da veliki broj navedenih subjekata nije podneo te zahteve, neophodno je produženje ovih rokova", rekla je ministarka.\nKada je reč o izmeni Zakona o poreskom postupku i poreskoj adminsitraciji, Udovički je ukazala da je propisana obaveza podnošenja poreske prijave isključivo u elektronskom obliku u određenim rokovima za različite poreske obaveze.\n"U narednom periodu vlada će intezivirati napore u jačanju poreskih naplata i u skladu sa tim raditi na izmeni niz propisa", rekla je Udovički.


29. 12. 2017 - 07:10\nPREKINUTA SJEDNICA FEDERALNOG PARLAMENTA, PRIVREMENO FINANSIRANJE SVE IZVJESNIJE\nVanredna sjednica Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH, na kojoj je trebao biti razmatran budžet Federacije BiH za iduću godinu, prekinuta je juče. Klub zastupnika HDZ BiH-HNS, izrazio je jedinstven stav, kako ne želi sudjelovati u parlamentarnom radu, do okončanja 26. redovne sjednice ili postizanja dogovora između koalicionih partnera. Ukoliko budžet FBiH ne bude usvojen do kraja 2017. godine, Vlada FBiH moraće donijeti odluku o privremenom finansiranju.\nDAČIĆ SVRSTAO VELIKU BRITANIJU MEĐU NEPRIJATELJE SRBIJE\nMinistar spoljnih poslova Srbije, Ivica Dačić, rekao je da je nedavno Veliku Britaniju, uvrstio u red zemalja koje Srbiji nisu prijatelji, jer je ta zemlja predlagala rezoluciju o Srebrenici u UN, a da Beograd o njoj nije ni obavijestila.Dačić je u izjavi Blicu rekao, da ga ukoliko je time nanio štetu Srbiji, trebaju smijeniti, ali je dodao da on tako misli i da je siguran da i 90 odsto naroda Srbije, to isto misli". Ministar spoljnih poslova Srbije, ocijenio je da su se "velike zapadne sile svrstavanjem na jednu stranu, uglavnom `kosovsku` direktno suprotstavljale srpskim interesima".\nHRVATSKA UPUTILA NOVU DIPLOMATSKU NOTU SLOVENIJI\nMinistarstvo spoljnih i evropskih poslova Hrvatske, pozvalo je Sloveniju da se uzdrži od jednostranih poteza, u vezi sa rješavanjem pitanja granice i da pređe na konstruktivan dijalog. Iz Ministarstva spoljnih i evropskih poslova Hrvatske saopšteno je da je Ambasadi Slovenije u Zagrebu, juče upućena diplomatska nota, u vezi sa najavom slovenačke strane o namjeri početka jednostranog provođenja arbitražne odluke. "Svaki takav potez bio bi neprihvatljiv, pri čemu bi mjere koje bi uključivale prijetnju silom ili primjenu sile, prema Povelji Ujedinjenih nacija, predstavljale tešku povredu međunarodnog prava", dodaje se u saopštenju.\nTRAMP RAZOČARAN KINESKOM ISPORUKOM NAFTE PJONGJANGU\nPredsjednik SAD-a, Donald Tramp, izjavio je da je veoma razočaran time što Kina dopušta isporuku nafte u Sjevernu Koreju, prenijeli su američki mediji. Tramp je na svom "Tviter" nalogu, napisao da će takvi potezi spriječiti "prijateljsko rješenje" krize, vezane za nuklearni program Pjongjanga. Iz Pekinga je ranije saopšteno, da ne postoje sankcije UN na prodaju nafte, koju kineski brodovi sprovode sa Pjongjangom, nakon što je iz Seula saopšteno da se plovila Kine i Sjeverne Koreje "nelegalno povezuju", da bi dostavili naftu Sjevernoj Koreji.\nJedan od najboljih fudbalera današnjice Kristiano Ronaldo, dobio je još jedno životno priznanje nakon što je ponovo dobio Zlatnu loptu.Naime, Portugalac je drugu godinu zaredom primio i priznanje za Sportistu godine u Evropi. Nagrada koja se dodjeljuje na osnovu glasanja predstavnika 27 medija sa cijelog kontinenta, traje još od 1958. kada je ustanovljena na osnovu inicijative Poljske novinske agencije. Iza Ronalda su na ovogodišnjem glasanju, ostali vozač formule 1, Luis Hamilton i teniseri Rodžer Federer i Rafel Nadal.


f Evropska zelena partija traži spas hrasta u Savincu - Arhus Centar Subotica\nEvropska zelena partija traži spas hrasta u Savincu\nEvropska Zelena partija (EGP) pozvala je srpske vlasti da izmene deo trase na autoputu na Koridoru 11 kako bi se sačuvalo stablo 600-godišnjeg hrasta u selu Savinac, kod Gornjeg Milanovca, prenela je danas stranka Zeleni Srbije.\n"Strukturni razvoj nikada ne sme ići na štetu životne sredine i kulturnog nasledja. To je kratkovid stav. Pozivamo vlasti da ponovo procene njihov plan i izaberu drugu trasu za autoput, koji ostavlja da ovo lepo drvo stoji za generacije koje dolaze. Ono zaslužuje njihovu zaštitu", navodi se u saopštenju EGP, a prenose Zeleni Srbije.\nGeneralna sekretarka EGP Žaklina Cremers (Jacqueline Cremers) rekla je da je neprihvatljivo to što su planovi za taj autoput sačinjeni bez uključivanja osnovnih ekoloških odrednica.\n"Gradjani ne žele da se ovo drvo poseče. Ogroman broj ljudi je već izrazio svoj protest zbog štete koju je projekat uradio korenu drveta. Neophodno je da nadležni poslušaju njihovo mišljenje", kazala je ona.\nZeleni Srbije i nevladina organizacija GM Optimist iz Gornjeg Milanovca organizovaće danas protest kod hrasta sa ciljem da gradjani svojim prisustvom pokažu da im je stalo do prirode i tradicije, koliko i do autoputa.\nHrast u Savincu, koji se vodi kao zapis, odnosno osveštano drvo koje služi pri verskim obredima, visok je više od 40 metara sa obim stabla koji prelazi sedam i po metara.


Kamenovanje - Blic Online\nOPET KAMENOVANA SRPSKA KUĆA Dom Jaćimovića u Kosovskoj Vitini bio meta i na Uskrs\nU toku jučerašnjeg dana ponovo je kamenovana kuća porodice Jaćimović u Kosovskoj Vitini koja se na meti napadač našla i na Uskrs, pre manje od tri nedelje, saopštila je danas Knacelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije.\nZadar: Kamenovan autobus na magistrali\nNepoznate osobe kamenovale su na magistrali autobus koji je saobraćao na liniji Split - Zadar.\nU mestu Mađera grupa albanskih mladića kamenovala je protekle noći kombi koji je prevozio Srbe od Suvog Dola do severne Kosovske Mitrovice.\nMisija OEBS-a na Kosovu zabrinuta je zbog informacije da su vernici Srpske pravoslavne crkve bili privremeno blokirani u nedelju u selu Studenica, opština Istok na Kosovu, i da je na njihova dva autobusa bacano kamenje, poručila je danas ta misija putem Tvitera.\nDva autobusa sa vernicima iz Beograda kamenovana su danas kod gradića Istok nadomak Peći na Kosovu i Metohiji, nakon posete Crkvi Bogorodice hvostanske.\nPolicija pokrenula istragu o kamenovanju škole na KiM\nKosovska policijska služba (KPS) pokrenula je istragu o kamenovanju škole u selu Rabovce na Kosovu i Metohiji u kojoj se nastava za srpsku decu izvodi po nastavnom planu i programu Ministarstva prosvete Srbije.


Otvoren naučni Forum u Trstu, podrška osnivanju Instituta - CdM\nOtvoren naučni Forum u Trstu, podrška osnivanju Instituta\nNaučni forum pod naslovom ‘Forum on New International Research Facilities in South East Europe’, koji organizuje Ministarstvo nauke Crne Gore u saradnji sa Međunarodnim institutom iz Trsta “Abdus Salam – ICTP”, svečano je otvoren danas u Trstu.\n“Ovo je poseban dogođaj i Forum je kulminacija našeg ogromnog truda koji smo uložili u 2017. godini na političkoj i naučnoj sceni. Pokrenuli smo veliki naučno – tehnološki projekat koji bi donio benefit regionu i učinio da konačno postane konkurentan ostatku Evrope”, kazala je ministarka nauke Sanja Damjanović, obraćajuću se novinarima u Trstu.\nCilj je, naglasila je ministarka, da ostvarimo dva velika projekta (Četvrta generacija Sinhrotronskog izvora zračenja i Hadronska kancer terapija i istraživanje u biomedicini pomoću protona i težih jona) koja jesu različita, ali istovremeno komplementarna i imaju tendenciju da izvrše komplentu transformaciju regiona.\nNa tom putu, očekuju prije svega podršku Evropske komisije.\n“Od Evropske komisije očekujemo smjernice, kojim putem ići i kako aplicirati za donacije, jer će uskoro biti potrebna izrada glavnih projekata za obje opcije Instituta”, dodala je ministarka Damjanović.\nGeneralni direktor Direktorata za istraživanje i inovacije, Robert Jan Smits zahvalio se ministarki Damjanović na naporima da se Inicijativa transformiše u regionalni projekat i kazao da Evropska komisija prepoznaje šta nauka može da učini za ovaj Region.\nJasno je, kazao je direktor Smits, da zemlje regiona žele da ulažu u ekonomiju znanja.\n“Raduje što su zemlje regiona i učesnice najvećeg programa za istraživanje i inovacije Horizont 2020, a koji je poslužio drugim projektima da dobiju novac za izradu glavnih idejnih rješenja i studija izvodljivosti”, istakao je on.\nNaglasio je da je istraživanje moćan alat za nauku i izvrnost i da se jedino na taj način pravi nova generacija mladih istraživača.\nPodrška međunarodne agencije za atomsku energiju za edukaciju i trening osoblja uslijediće odmah, svečano je obećao u svom izlaganju direktor Direktorata za Evropu u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju Martin Krause.\nAgencija IAEA ima preko 100 programa podrške u vidu stipendija, treninga, opreme.\n“IAEA daje mogućnost mladim ljudima. Želimo da napravimo most između zemalja koje imaju tehnologiju i ekspertizu i one koje to žele da postignu”, istakao je Krause.\nMinistarka Damjanović je tokom zvanične prezentacije upoznala učesnike sa Inicijativom, te postignutim rezultatima na političkom i naučnom polju.\nTakođe, ona je najavila da će nakon Foruma uslijediti prvi sastanak Upravnog odbora Međunarodnog instituta, a koji će pratiti dalje aktivnosti i korake neophodnih za realizaciju ovog projekta.\nTagoviinstitut ministarstvo nauke naučni forum Sanja Damjanović Trst


TREBINJE: ODRŽANA KONFERENCIJA MLADIH - Foca-online.info | Novosti iz Foče\nTREBINJE: ODRŽANA KONFERENCIJA MLADIH\nObjavljeno ponedeljak, 12 avgust 2013 22:20\nKonferencija mladih na temu „Razvoj i jačanje omladinskog turizma i omladinskog preduzetnišva u Hercegovini“ održana je danas , na međunarodni dan mladih, u Trebinju.\nPredsjednik Omladinskog saveta Republike Srpske Miloš Blagojević rekao je za Srnu da jug Republike Srpske obiluje turističkim i drugim ljepotama, pa tu razvojnu šansu i mladi moraju da znaju da iskoriste dobrim idejama i biznis inicijativom.\nNa konferenciji mladih bilo je riječi o tome kako vlastitim biznisom doći do posla, te na koji način i uz pomoć kojih institucija, fondova i agencija od ideje napraviti dobar turistički biznis i pronaći adekvatna mjesta za razvoj turizma.\nJedan od zaključaka konferencije jeste da Hercegovina ima nedostatak jeftinih smještajnih kapaciteta, te da postoje turističke lokacije koje su manje poznate, a one bi uz pravu promociju povećale posjetu ovom kraju RS, a i samim tim uticale na ostanak mladih u svojim mjestima.\nIz diskusije je proistekao i konkretan prijedlog da Omladinski savjet Republike Srpske uz podršku institutcija krajem godine organizuje trening seminar za mlade iz Hercegovine, na kojem će mladi imati priliku da dobiju adekvatne informacije o pokretanju sopstvenog biznisa, izradi biznis plana, pronalasku izvora finansiranja, te neophodnu podršku i mentorstvo, kako bi svoje ideje sproveli u djelo – prenosi portal Trebinje danas.\nNa konferenciji, koja je održana povodom 12. avgusta - Međunarodnog dana mladih, učestvovali su predstavnici omladinskih organizacija iz Trebinja, Ljubinja, Bileće, Berkovića i Foče.\nOmladinu Foče predstavljali su Milica Filipović, Milan Mandić i Nemanja Škipina - članovi Omladinskog pokreta Foča, za sada jedine omladinske organizacije iz ovoga grada.\nKonferenciju su organizovali Omladinski savet Republike Srpske i Forum mladih Trebinje, uz podršku Ministarstva porodice, omladine i sporta Srpske.\nIzvor/foto: SRNA, www.trebinjedanas.com


Skladištenje robe: 5 faktora za izbor pravog skladišta - Vesti | BiznisIndeks.net\nSkladištenje robe: 5 faktora za izbor pravog skladišta\nBrzi porast e-trgovine ne samo da je napravio revoluciju u načinu na koji potrošači naručuju svoje proizvode, već je uticao i na poslovnu perspektivu distribucije i skladištenja\nObjavljeno: Jun 10, 2021\nNa današnjem globalnom tržištu kvalitetno skladištenje, zajedno sa svim povezanim uslugama, postaje ključni faktor kako bi snabdevanje bilo neometano.\nU prošlosti su izbor skladišta uglavnom određivali troškovi, ali to se menja budući da tržište diktira nove zahteve. Skladištenje robe više se ne svodi samo na iznajmljivanje kvadratnih metara ili zakup fizičkog prostora. Danas kupci zahtevaju integrisana rešenja, uključujući niz dodatnih usluga, idealno iz jednog izvora.\nPronalaženje pravog skladišta značajno određuje brzinu i efikasnost lanca snabdevanja. Stoga, troškovi skladištenja ne bi trebalo da budu jedini faktor za konačnu odluku. Iako se ne može poreći da su troškovi važni za planiranje, postoji i nekoliko drugih aspekata koji su takođe važni za nesmetano, pojednostavljeno upravljanje zalihama: strateška lokacija, najsavremenija tehnologija, specijalizovana rešenja za industriju i vrstu robe kojom se bavite, usluge sa dodatom vrednošću i, što je najvažnije, motivisanost i efikasnost zaposlenih.\nIstraživanja pokazuju da svi veliki investitori lociraju svoje objekte duž glavnih transportnih koridora, jer su povezanost i efikasan transport ključni za obezbeđivanje dostupnosti robe. Lokacija je zaista izuzetno važna strateška odluka, a dostupnost skladišta i blizina ključnih puteva važni su faktori u odabiru skladišta.\nLokacija skladišta sa nesmetanim protokom saobraćaja, dobrim auto-putevima i saobraćajnom signalizacijom omogućava kompanijama da uštede vreme i gorivo, a nesreće svedu na minimum. Ušteda vremena, takođe, znači uštedu troškova i bržu isporuku pošiljaka, što omogućava dobru sinergiju između dobavljača i kupaca. Dobra povezanost pozitivno utiče na efikasnost rada i brzinu isporuke, a samim tim i na troškove skladištenja i transporta, što na kraju ima uticaj na poslovne rezultate kompanije.\n“Strateški bitne lokacije za logističke i distributivne centre u Beogradu su blizina aerodroma Nikola Tesla i međunarodnih auto-puteva E-75 i E-70. Pogodna lokacija znači da će logistika moći fleksibilno da reaguje na fluktuirajuće zahteve za obezbeđivanje maksimalne dostupnosti robe velikom broju potrošača” – kaže Nebojša Đekić, direktor prodaje i razvoja kompanije cargo-partner, koja je pružalac usluga međunarodnog transporta i logistike.\nIzgled i oprema magacina se izuzetno brzo menjaju napretkom savremenih tehnoloških rešenja. Sve se više govori o upravljanju digitalnim skladištem i raznim sistemima za automatizaciju procesa. Kvalitet opreme i primena savremenih IT rešenja utiču na brzinu protoka robe, iskorišćenost skladišnog kapaciteta, visinu troškova i na kvalitet isporuke.\n“Svi naši logistički centri koriste najsavremenije IT sisteme kako bi kupcima pružili 24-satnu vidljivost, upravljanje zalihama u realnom vremenu, kao i potpunu IT povezanost putem EDI/API (Electronic Data Interchange/ Application Programming Interfaces). Mrežna platforma za upravljanje lancem snabdevanja SPOT, takođe je besplatno dostupna našim kupcima putem bilo kog internet pretraživača ili mobilne aplikacije. Ova platforma im omogućava da prate pošiljke, kreiraju transportne naloge, kontaktiraju operatere, pristupaju transportnoj dokumentaciji, generišu detaljne izveštaje i još mnogo toga” – objašnjava Đekić.\nRazličite vrste robe zahtevaju različite uslove tretmana i skladištenja. Kada biraju skladište, kompanije moraju da osiguraju da objekat pruža idealne uslove za svaki njihov proizvod. U zavisnosti od vrste robe, mora se obratiti pažnja na niz stvari u pogledu posebne opreme, stručnosti u industriji, standarda kvaliteta i dodatnih usluga. Poželjno je da deo skladišta bude registrovan kao javno carinsko skladište, za robu koja se uvozi/izvozi, da poseduje veliki broj rampi za utovar i istovar sa posebnnim prilazom za vangabaritni teret. Takođe, bitno je da skladište ima ISO i OPS (AEO-F) sertifikate i da je u skladu sa HACCP smernicama. Ukoliko je potrebno skladištiti robu životinjskog porekla, neophodno je da skladište ima mogućnost smeštanja robe za koju su potrebne veterinarske dozvole.\n“Poseban fokus stavljamo na pružanje integrisanih, celovitih rešenja za skladištenje i distribuciju, uključujući stručnost u onim industrijama koje su najvažnije za naše korisnike. U svojim posvećenim centrima za kompetencije širom sveta, kompanija razvija prilagođena rešenja za lance snabdevanja za automobilsku i industriju rezervnih delova, visoku tehnologiju i elektroniku, farmaciju i zdravstvo, prehrambene proizvode i kvarljive proizvode, maloprodaju i modnu industriju” – kaže naš sagovornik iz cargo-partnera i dodaje da je specijalizovanost za određene industrije od izuzetne važnosti.\nVećina logističkih centara pruža osnovne usluge skladištenja i otpreme. Međutim, postoji sve veća potražnja za dodatnim uslugama poput komisioniranja i pakovanja, prepakivanja i kopakovanja, štampanja deklaracija i deklarisanja, testiranja proizvoda i umetanja dokumentacije. Kompanije mogu uštedeti mnogo vremena i novca izborom logističkog centra koji može pružiti usluge sa dodatom vrednošću. Pronalaženje pouzdanog stručnjaka koji može ponuditi sve ove usluge iz jednog izvora im omogućava da se u potpunosti usredsrede na prodaju i marketing svojih proizvoda. Posebna prednost je ukoliko logistička kompanija nudi rešenja za međunarodni i domaći drumski transport, uključujući distribuciju paleta i paketa, carinsko posredovanje i osiguranje prevoza. Na kraju, ali ne i najmanje bitno, je to da su carinski timovi kompanije sertifikovani, te da osiguravaju da se carinjenje uvoza i izvoza pošiljki njegovih kupaca vrši na pravilan i blagovremen način.\nPosebnu vrednost svake kompanije predstavljaju njeni zaposleni koji igraju presudnu ulogu u rukovanju, skladištenju robe i kompletnom paketu usluga koji prati magacinsko poslovanje. Prisustvo pouzdane i iskusne radne snage u skladištu je najveća prednost. Među ključnim stvarima na koje treba obratiti pažnju pri izboru skladišta jeste da li zaposleni imaju potrebne veštine i sertifikate za rukovanje određenim proizvodima. Kada birate skladište uvek treba da uporedite veličinu skladišta sa brojem zaposlenih. Na osnovu toga možete da utvrdite da li je skladište pogodno za rukovanje vašim proizvodima sa pažnjom koju zaslužuju.\nekonomija i biznis, trgovina\nNovak Đoković ponovo osvojio Pariz\nNovak Đoković je po drugi put osvojio Roland Garros, Otvoreno prvenstvo Francuske u tenisu pobedom nad Stefanosom Cicipasom....\nPrvi ikada BMW I4\nArhitektura vozila na kojoj se BMW i4 temelji od samog starta je osmišljena za potpuno električni pogonski sklop, ima dugačak međuosovinski razmak i široku gaznu površinu, maksimalno smanjenu težinu i istovremeno izuzetno krutu strukturu karoserije...\nStandard and Poors: zadržan kreditni rejting Srbije BB+/ B\nSama činjenica da je Srbija uspela da zadrži kreditni rejting u uslovima pandemije i da ostane u grupi retkih zemalja kojima rejting nije smanjen, samo su još jedan od dokaza uspeha koji je Vlada Srbije ostvarila u očuvanju makroekonomske i finansijske stabilnosti...


Obrenovac: Penzioneri dušu dali za manipulante\nPenzionerska mafija nije organizovana grupa starih građana, već onih koji bi da se ovajde od tuđih penzija. Bar tako izgleda kada se pogleda slučaj iz Obrenovca\nUdruženje penzionera Obrenovca (UPO) osnovano je kao humanitarna organizacija, ali se svelo na sivu ekonomiju. Iako nema ni dozvolu niti ispunjava bilo koji uslov, ono se bavi trgovinom, pa je tako svojim članovima samo u 2009. godini prodalo: skoro 7,5 tona sirovog uglja, preko 780 tona sušenog uglja, 18 tona šećera, 7.560 litara ulja, 11 tona brašna, 30 tona krompira, 4 tone pasulja i 1,5 tona meda.\nDistribucija (čitaj prodaja) išla je i preko privatnih kuća predsednika mesnih odbora, kao što je bio slučaj u selu Krtinska (Mesni odbor Mladost?!). U samom Udruženju se ne vodi robno knjigovodstvo, a ne izdaju se ni fiskalni računi, zbog čega je nemoguće utvrditi po kojoj ceni je roba nabavljena, a po kojoj prodata.\nU UPO-u tvrde da robu prodaju po istoj ceni po kojoj je kupljena, ali dokaza nema. Sa druge strane, svi predsednici mesnih odbora imaju pravo na novčanu naknadu za svoj angažman u distribuciji robe, a odakle pare za to niko ne zna. Ove isplate se knjiže kao pokriće troškova, pa se tako izbegava plaćanje doprinosa.\nU finansijskom izveštaju UPO za 2009. nigde nema podataka koliko su bili rashodi po osnovu kupovine robe, a uplate i isplate se vrše preko jedinstvenog, zbirnog računa, preko koga se muljaju još neka sredstva.\nU okviru UPO posluje i Fond solidarnosti u koji može da se učlani svaki penzioner koji pristane da mu se doživotno od penzije odbija do tri odsto. Tako prikupljena sredstva dele se između Fonda PIO (dobija dva odsto) i UPO (uzima 33 odsto za finansiranje sopstvenih troškova). Ono što pretekne mogu da pozajmljuju članovi Fonda solidarnosti uz kamatu od dva odsto.\nUpućeni tvrde da malo šta ostane za pozajmice članovima, jer se rukovodstvo UPO ne pridržava ograničenja od 33 odsto za pokriće svojih troškova, već uzima mnogo više. Iz tog razloga grupa večitih rukovodilaca Udruženja i Fonda, okupljena oko predsednika Živorada Blažića, od kojih su neki na funkcijama neprekidno već deset godina, od 2004. do danas ne polaže račune skupštini Udruženja.\nNiko, osim izabrane grupe, ne zna koliko je tačno uplaćeno u Fond od njegovog osnivanja do danas, i koliko je i u koje svrhe potrošeno. Pogađate, i ova sredstva se vode preko istog, zbirnog računa preko koga ide i trgovina namirnicama i ugljem.\nJedini trag o tome koliki bi mogao da bude Fondov obrt, predstavlja jedna izjava predsednika Blažića zapisana u lokalnom listu Palež od 4. juna 2009. gde dotični tvrdi: "Mi imamo mesečni priliv od 600.000 dinara po osnovu članarine Fonda solidarnosti."\nDa verujemo čoveku na reč, jer drugih izveštaja nema. Tako na primer u 2009. izvesni Avramović deli članovima Opštinskog odbora UPO izveštaj o finansijskim rezultatima iz koga gotovo ništa ne može da se zaključi. Naime, nikada niko nije uradio popis obaveza i potraživanja UPO, ali ni robe. Predsednici mesnih odbora u Bariču i Zabrežju čak su 2008. zabranili popisivanje, zbog čega je protiv istih 7. avgusta 2009. podneta prijava, a da se policija do danas ovim povodom više nije oglasila.\nPošto se sve radi tako da tragovi ne ostaju, niko živi ne zna koliki su pravi prihodi i rashodi kako UPO, tako i njegovog Fonda solidarnosti.\nPenzioneri jedino znaju da su u 2009. za troškove prevoza morali da plate 100 dinara po svakoj toni kupljenog uglja. Na taj način je sakupljeno oko 80.000 dinara, ali, pogađate, ni ove stavke nema u godišnjem finansijskom izveštaju.\nPenzioneri, članovi UPO, mogli bi posle ovog članka da požele da se iščlane iz Fonda solidarnosti u znak protesta zbog pomenutog načina poslovanja, ali od toga nema vajde. Prvo je izlazak iz članstva gotovo nemoguća misija, a drugo i najvažnije: po Statutu oni nemaju prava na povraćaj već uplaćenih sredstava.\nŽivorad i njegova družina su se, očigledno, lepo obezbedili od svakog eventualnog pada prihoda iz svoje crne, penzionerske ekonomije.


U Srbiji svake godine 4.500 ljudi oboli od raka debelog creva | Direkt.rs\nPočetna Društvo U Srbiji svake godine 4.500 ljudi oboli od raka debelog creva\nU Srbiji svake godine 4.500 ljudi oboli od raka debelog creva\n– U Srbiji, rak debelog creva je drugi vodeći uzrok umiranja medju malignitetima, a svake godine oboli više od 4.500 ljudi. Kao udruženje, nastavljamo sa podizanjem svesti u javnosti o značaju prevencije i lečenja po evropskim standardima i kampanjom #4000 života, izjavila je Dušica Miljanović, zamenica predsednika Udruženja pacijenata obolelih od raka debelog creva i jetre.\nDoktor Siniša Radulović, predsednik Udruženja medikalnih onkologa Srbije, rekao je da u celom svetu raste broj obolelih od raka debelog creva.\n– Ono što dodatno zabrinjava je da je sve veći broj mladih ljudi koji oboljevaju, ispod 40 godina, kao i da se ova bolest javlja sve češće i medju ženama. Zato je bitno primeniti efikasan sistem prevencije i skrininga u Srbiji, istakao je Radulović.\nOnkolog Miljana Džunić je apelovala na građane da se uprkos situaciji sa pandemijom čim osete prve simptome obavezno jave lekaru.\n– Rak debelog creva može da se spreči, može da se leči kada se otkrije na vreme, izjavila je Džunić.\nRečeno je da svaka 3,5 minuta u svetu jedna osoba dobije dijagnozu raka debelog creva.\nU okviru kampanje #4000 života od večeras će i Avalski toranj biti u plavoj boji koja je simbol borbe protiv raka debelog creva.\nNovo istraživanje pokazalo da kafa može da produži život


SFF: Odabrani učesnici programa Talents Sarajevo 2015. - Klix.ba\nSFF: Odabrani učesnici programa Talents Sarajevo 2015.\n13.7.2015. u 16:25\nTalents Sarajevo 2015. ugostit će perspektivne glumce, režisere, direktore fotografije, filmske kritičare, producente i scenariste iz Jugoistočne Evrope i Južnog Kavkaza. Njih ukupno 71 učestvovaće u sedmici predavanja, interaktivnih panel diskusija, treninga te sadržaja namijenjenih njihovom profesionalnom umrežavanju.\nObrazovna platforma Sarajevo Film Festivala, nastala sa ciljem povezivanja mladih filmskih autora iz Jugoistočne Evrope i Južnog Kavkaza, osnovana je 2007. godine u saradnji sa Međunarodnim filmskim festivalom u Berlinu i programom Berlinale Talents.\nŠestodnevni program, posebno osmišljen i namijenjen regionalnim filmskim nadama, kao i prisustvo renomiranih filmskih stručnjaka u svojstvu mentora i predavača Talents Sarajeva, razlog su evidentnog porasta interesovanja talenata za učešće u programu. O tome najbolje svjedoči rekordan broj pristiglih aplikacija na konkurs - 320. Od zastupljenih polja djelovanja, u najbrojnije aplikante spadaju režiseri sa 164 pristigle prijave.


Bardos: Kosovo nece dobiti sedište u UN, u OEBS-u ili postati clan SE\n“Jasno je da Kosovo neće dobiti sedište u UN, ili mesto u OEBS-u, ili postati član Saveta Evrope, a tome su doprineli kategorčki stavovi Srbije i Rusije,” kaže u razgovoru sa kolegom Brankom Mikašinovićem zamenik direktora Harimanovog instituta pri njujorškom Kolumbija univerzitetu, Gordon Bardos. Prvo pitanje gospodinu Bardosu odnosilo se na posledice priznanja nezavisnosti Kosova od strane Vašington na američko-srpske odnose.\nBardos: Pitanje nezavisnosti Kosova će biti glavni kamen spoticanja u američko-srpskim odnosima za izvesno vreme. Obe strane imaju veoma čvrste pozicije i teško je videti kako bi se one mogle promeniti. Najbolje bi bilo da u ovom trenutku i Beograd i Vašington pokušaju da potpuno odvojeno tretiraju pitanje Kosova od svih drugih bilateralnih pitanja. Što se tiče dalje evropske integracije Srbije kao i odnosa sa SAD, može se saradjivati u nizu drugih oblasti kao što su kultura, obrazovanje, ekonomija, trgovina, itd. Dakle, i Vašington i Beograd bi trebalo da stave pitanje Kosova na odvojeni kolosek u svojim opštim bilateralnim odnosima. To će biti jedini način da se unaprade odnosi izmedju dve zemlje. Pored toga, još uvek nisu jasne moguće posledice nezavisnosti Kosova. Povratak Rusije na Balkan znači da prvi put poslednjih 10-15 godina, zemlje na jugoistoku Evrope imaju diplomatske, politicke i ekonomske opcije. 1990-tih glavni akteri su bili iskljucivo Brisel i Vašington, što više nije slučaj. Sada je u igri Moskva, što se ogleda i u Putinovoj prošlomesečnoj poseti Sofiji, zatim poseti zamenika premijera Medvedeva Beogradu pre nekoliko dana. Sve su to indikacije da je Rusija ponovo uticajan akter u regionu.\nGlas Amerike: Kako bi EU i SAD mogle da reaguju na ovakvo rusko angažovanje na Balkanu?\nBardos: Nažalost, gledište koje preovladava u SAD je da Putin nije zaintersovan za Kosovo, već da to koristi za neke svoje ciljeve i kao iritirajući faktor u odnosima dve zemlje. Mislim da je to pogrešno tumačenje namera Kremlja i ruske politike na Balkanu. Prvo, rusko protivljenje nezavisnosti Kosova uključuje ne samo Putina i njegov uži krug, već i rusku crkvu, rusku inteligenciju i rusku liberalnu opozciju. Dakle, pogrešno je reći da je reč samo o Putinovoj politici, pošto je to stav protivljenja koji prožima celo rusko društvo. Drugo, pored Rusa, treba uočiti da i druge zemlje ne podržavaju nezavisnost Kosova. Kina je nezadovoljna, kao i Indija i Indonezija, najveća muslimanska zemlja na svetu, dok je do sada samo jedna zemlja u Africi Senegal priznala Kosova. Ni jedna arapska zemlja još nije priznala Kosovo, kao i neke evropske zemlje, poput Španije, Slovačke, Rumunije i Grčke i drugih. Prema tome, nije reč samo o ruskom protivljenju nezavisnosti Kosova, vec je reč o velikom broju zemalja širom sveta koje se protive nezavisnosti. Treće, ako ovakvi stavovi budu preovladali izgubiće se dobra prilika da SAD i Rusija saradjuju u vezi sa Balkanom i mislim da je greška da se Putinu i Moskvi automatski pripisuje da su angažovani antiamerički ili antizapadno na Balkanu. Za poslednjih nekoliko meseci videli smo nekoliko primera gde je Rusija u stvari podržala američku i evropsku poziciju, na primer, u Bosni, kao i u pogledu izborne podrške Moskve predsedniku Tadiću. Rusija je podržala i osudu napada na američku i druge ambasade u Beogradu u Savetu bezbednosti UN. To znači da je poslednjih nekoliko meseci Rusija često delovala u okviru zajedničkih američko-evropskih nastojanja na Balkanu.\nGlas Amerike: Šta bi Srbija mogla da postigne u pogledu Kosova oslanjanjem na Rusiju?\nBardos: Jasno je da Kosovo neće dobiti sedište u UN, ili mesto u OEBS-u, ili postati član Saveta Evrope, a tome su doprineli kategorčki ruski i srpski stavovi. Dakle, imaćete brojne medjunarodne institucije u kojima Kosovo neće biti zastupljeno. Takodje će biti raznih regionalnih problema. Na primer, ako neko bude želeo da organizuje regionalni sastanak, ako bi kosovska delegacija bila pozvana na takav skup, Beograd, pa ni Bosna i Hercegovina, ne bi učestvovali, kao ni Grčka, što bi ugrozilo regionalnu saradnju i integraciju. S druge strane, jasno je da SAD i neke evropske zemlje neće poništiti odluku o priznanju Kosova, ali je isto tako jasno da će Rusija nastaviti da snažno podržava Srbiju, koja tvrdi da se neće odreći Kosova. To sve neće biti dobro za regionalne odnose, pa mislim da bi trebalo i dalje razmatrati kosovsko pitanje, ali na odvojenom koloseku.


Služba za poslove sa strancima ostaje bez radnika dok bukti migrantska kriza – Glas TK\nSlužba za poslove sa strancima ostaje bez radnika dok bukti migrantska kriza\nSlužba za poslove sa strancima (SPS) BiH suočena je s problemom kadrovske nepopunjenosti, uključujući i odlazak radnika, baš u periodu kada se BiH suočava s migrantskom krizom.\nU Nacrtu srednjoročnog plana rada SPS BiH 2022-2024. ističe se da su suočeni s izazovima koje nosi migrantska kriza, među kojim se posebno ističu nedovoljni smještajni kapaciteti Imigracionog centra, kao i potreba za dodatnim ljudstvom i materijalno-tehničkim sredstvima bitnim za upravljanje migrantskim talasom.\nU ovom dokumentu analizirane su slabosti SPS, a jedna od detektovanih je, kako se navodi, nedostatak stručnih kadrova u pojednim organizacionim jedinicama po Pravilniku o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta.\nKada je u pitanju stanje zaposlenih, 1. septembra su ih imali ukupno 244, od čega su tri imenovana lica, 133 su državni službenici, a preostalih 108 su radnici. Potrebe su, međutim, mnogo veće – nepopunjeno je 66 radnih mjesta. Stoga je istaknuto da je radi izvršenja plana potrebno jačanje i razvoj kako ljudskih, tako i tehničkih kapaciteta Službe, a za koje je neophodno osigurati novac.\n“Jedna od slabosti je i odlazak stručnog obučenog i sertifikovanog kadra Službe, te nemogućnost kvalitetnog iznalaženja alternativa kadrovima koji su napustili Službu ili otišli u penziju”, navedeno je u nacrtu, u kojem je SPS kao jedan od problema označila i složene procedure zapošljavanja.\nOsim toga, požalili su se i na nedostatak novca za pohađanje obuka u cilju unapređenja stručnih znanja zaposlenih, ali i na nedostatak finansijskih sredstava za obnavljanje IT opreme i specijalizovanih vozila.\n“Migracioni talas prevazilazi kapacitete Službe u svakom smislu, a posebno u smještajnim kapacitetima”, ističe se u ovom dokumentu.\nDa nevolja bude veća, kako se naglašava, kovid-19 negativno utiče na prihode SPS BiH, usljed smanjenog zakonitog migracionog kretanja odnosno interesa stranaca za dolazak i boravak u BiH. I to nije sve – analizom dostupnih podataka zemalja iz regiona, mišljenja su da se tokom iduće godine može očekivati isti ili porast trendova kada govorimo o slučajevima ulaza u BiH iz pravca Crne Gore i Srbije, te izlaza iz BiH ka Hrvatskoj.\n“Zaključujemo da je za očekivati porast trenda pokušaja ilegalnog prelaska zelene granice i u narednom periodu”, ističu iz Službe, čiji se direktor Slobodan Ujić u petak nije javljao na pozive “Nezavisnih novina”.\nSPS je, inače, izradila i Prijedlog programa rada za 2022. godinu, gdje su detektovani slični problemi. Požalili su se, između ostalog, da su podstanari na brojnim lokacijama, te predložili da se pronađe novac kako bi se to riješilo.\n“Imajući u vidu da je od ukupno 16 terenskih centara, njih 12 smješteno u iznajmljenim poslovnim prostorima, koji najčešće nisu adekvatno prilagođeni potrebama rada terenskih centara, smatramo da je potrebno sagledati mogućnosti da Savjet ministara pokuša iznaći sredstva za obezbjeđenje poslovnih prostora u vlasništvu BiH”, naveli su iz SPS.\nKada je u pitanju kontrola kretanja i boravka stranaca, te nadzor, smještaj i njihovo udaljenje, SPS BiH je za iduću godinu procijenila rashode od 10.171.000 KM. Analize rizika u prethodnim godinama su, dodaju, ukazivale na uspješno funkcionisanje ove institucije, ali i uputile na oblasti koje bi se mogle unaprijediti.\nShodno tome, istuču, na realizaciju Programa rada Službe za 2022. godinu mogu uticati određeni problemi i rizici.\n“Oni se odnose na nastavak povećanja broja migranata kao posljedica razvoja migrantske krize usljed zatvaranja granica Mađarske i Hrvatske, te njihovog preusmjeravanja preko teritorije BiH”, ističu iz SPS BiH.\nPrevious Post: Sušica-Ekshumirani posmrtni ostaci dvije žrtve proteklog rata\nNext Post: Gilbert: Dodatne doze vakcine AstraZeneca možda neće biti potrebne


Definitivno bez Šešuma na Ruse i Bosance - Ostali sportovi, Rukomet\nAleksandar Milosavljević 25.05.2013., 08:52\nKao što se i pretpostavljalo rukometna reprezentacija Srbije će biti značajno oslabljena u odlučujućim utakmicama za plasman na Evropsko prvenstvo u Danskoj pošto novi selektor Ljubomir Vranješ za mečeve protiv Rusije i Bosne i Hercegovine neće moći da računa na Žarka Šešuma.\nNakon detaljnih pregleda ustanovljeno je da su Šešumu na polufinalnoj utakmici Kupa EHF uz lom potkolenice stradali ligamenti kolena. Ipak, odlučeno je da ne bude hiruške intervencije na ligamentima pa će Šešum zbog operacije potkolenice morati da pauzira oko pet meseci.\nReprezentaciju Srbije početkom juna očekuju kvalifikacioni dueli sa selekcijama Rusije i Bosne i Hercegovine u kojima će za plasman na Evropsko prvenstvo „orlovima“ najverovatnije biti potrebne obe pobede, a ukoliko im to pođe od ruke Šešum bi mogao da se pojavi na smotri najboljih evropskih selekcija pošto je ona zakazana za početak 2014. godine u Danskoj.\nRukometna reprezentacija SrbijeŽarko Šešum\nPrethodna vest Indijana brejknula šampiona\nSledeća vest Pitsburg u finalu Istoka\nIndijana brejknula šampiona


In memoriam dr Kontantin Popović - juGmedia\nVRANJE – Posle kraće bolesti u Beogradu je preminuo primarijus dr Konstantin Popović, specijalista otorinolaringologije u penziji. Ovaj poznati Vranjanac koji je ostavio neizbrisiv trag u razvoju zdravstva u Vranju rođen je 1937. godine u Donjoj Ljubati i gotovo ceo svoj život posvetio je medicini.\nDiplomirao je na Medicinskom fakultetu u Skoplju, gde je takođe završio specijalističke studije.\nU Domu zdravlja u Vranju počeo je da radi od 1961. godine, gde 1965. godine izabran za direktora . Bio je i direktor bolnice, direktor Medicinskog i Zdravstvenog centra . Odeljenje otorinolaringologije formirao je 1971. godine, gde je radio kao dugogodišnji načelnik i čiji je rad uspešno afirmisao u celoj zemlji.\nTakođe je bio direktor Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, filijala u Vranju. Bio je delegat u Narodnoj skupštini Republike Srbije tokom sedamdesetih godina. Od 2002. godine je u penziji od kada se uspešno bavio privatnom praksom u sopstvenoj ordinaciji „DR Koce“. Dr Popović je sahranjen danas na Šapranačkom groblju u Vranju.\nLESKOVAC - Srpska napredna stranka saopštila je da su se juče dogodila tri napada na aktiviste SNS - u Beogradu, u Opštini Čukarica, u Staroj Pazovi,…\nPIROT - Projekat u okviru prekogranične saradnje Srbije i Bugarske "Budućnost je u našim rukama" , koji se opština Pirot realizuje sa partnerskom…\nSkot: Ima razloga za brigu zbog ruskog centra u Nišu\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji Kajl Skot rekao je danas u Nišu da "ima dobrih razloga za zabrinutost" zbog postojanja Rusko-srpsko…


speciJalani gost festivala: Sem Firstenberg – Festival srpskog filma fantastike\nOctober 14, 2019\t/ news\nspeciJalani gost festivala: Sem Firstenberg\nFirstenberg je tokom tri i po decenije rediteljske karijere režirao 22 filma, a njegov stvaralački opus uključuje žanrove od komedije, preko akcije, do naučne fantastike i horora. Široj publici najpoznatiji je po filmovima “American Ninja”.\nSem Fisternberg će na ovogodišnjem Festivalu srpskog filma fantastike održati masterklas u petak, 18. oktobra u 19:00 časova u Velikoj sali Studentskog kulturnog centra. Posle predavanja posetioci će moći da pogledaju Firstenbergov akcioni horor film “Ninja III: The Domination”.\nAmerički reditelj izrazio je veliko zadovoljstvo zbog učešća na predstojećem Festivalu i pozvao sve zainteresovane poštovaoce horor i akcionih filmova da se pridruže masterklasu.\n– Drago mi je da ću biti u prilici da učestvujem na Festivalu srpskog filma fantastike i podsetim publiku na dosadašnji rad – rekao je Fisternberg i dodao da će deo predavanja posvetiti periodu 80-ih godina prošlog veka, kada je snimao nezavisne, niskobudžetne filmove.\nSelektor inostranog programa Festivala, Mladen Milosavljević, ističe da ovogodišnji strani izbor čine naslovi snimljeni u protekle dve godine u veoma raznolikim produkcijskim uslovima.\n– Potrudili smo se da ovogodišnja inostrana selekcija, u žanrovskom i podžanrovskom smislu bude što raznovrsnija, kako bi ovdašnji ljubitelji horor filma, fantazije i naučne fantastike mogli da pronađu ponešto za svoj ukus. Naročito smo ponosni na kvalitet odabranih filmova, među kojima će se naslovi koji su u proteklih godinu i po nagrađivani ili bili uvršteni u takmičarski program najvećih svetskih festivala filma fantastike, kao što su festivali u Portu, Briselu, Los Anđelesu, Bilbau, San Sebastijanu, Bučonu, Torontu, Sidžesu. Neki of filmova prikazivani su i na velikim festivalima mejnstrim filma, poput onih u Kanu, Sandensu i Tibeki – kaže Milosavljević i dodaje da je najveći broj filmova pristigao sa engleskog i španskog govornog područja, dok su neki od najboljih stigli iz država koje nisu poznate po tradiciji pomenutih žanrova kao što su: Holandija, Finska, Andora, Peru, Irak i Malezija.


Evropska komisija predlaže povećanje pretpristupnih IPA fondova za Srbiju i zemlje Zapadnog Balkana u narednom budžetu EU i priprema ekonomski plan za region, izjavio je u Briselu komesar za proširenje Oliver Varhelji, predstavljajući spoljnopolitički finansijski plan Unije.\nZa zemlje Balkana i Tursku u novom budžetu predviđeno je 14,5 milijardi evra pretpristupne pomoći, u odnosu na 11,7 milijardi koliko je izdvojeno u periodu od 2014. do 2020. godine, izjavio je Oliver Varhelji na zajedničkoj konferenciji za novinare sa visokim predstavnikom Žozepom Boreljom i komesarkom Jutom Urpilainen, prenosi RTS.\nVarhelji je saopštio i predlog Evropske komisije da se iz sadašnjeg budžeta izdvoji dodatna milijarda evra koju bi zemlje u susedstvu EU i Zapadni Balkan mogli da koriste za saniranje ekonomskih posledica pandemije.\n"Sve to omogućiće nam da na jesen izađemo sa značajnim ekonomskim i investicionim planom za Zapadni Balkan, da počnemo da radimo na povezanosti u oblasti energije, transporta, na zelenoj agendi, kao i da uključimo region u digitalnu agendu EU i približimo ga što više ekonomiji EU", izjavio je Varhelji.\nOdgovarajući na pitanje o riziku da daleko veći iznosi za oporavak od posledica epidemije namenjeni zemljama članicama dodatno prodube ekonomski jaz između Zapadnog Balkana i evropskog proseka, Varhelji kaže da Evropska komisija želi da postigne suprotno.\n"Želimo upravo da sprečimo širenje ekonomskog jaza i zato smo od samog početka pomagali saniranje ekonomskih posledica. Dopuna sadašnjeg budžeta, povećanje IPA fonda i uključivanje Zapadnog Balkana na vrlo konkretan način u plan za ekonomski oporavak ide u tom pravcu", rekao je Varhelji.\n"Naravno, situacija je drugačija kad ste članica EU, jer onda možete da računate na punu solidarnost svih ostalih članica. Koliko razumem, to je jedan od razloga zašto zemlje Balkana žele da budu deo EU", zaključio je Varhelji.\nEK: Srbija pogurala PRIVREDNI RAST Zapadnog Balkana\nEU usvojila odluku o zajmovima za zemlje Zapadnog Balkana BEZ SRBIJE


Vulin naredio proveru protivpožarne zaštite namenske industrije\n► Vulin naredio proveru protivpožarne zaštite namenske industrije\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je danas da je naredio vanredan inspekcijski nadzor protivpožarne zaštite i zaštite na radu u svim objektima odbrambene industrije Srbije.\n"To je tragedija. Nadležne službe su odmah počele da rade na utvrđivanju razloga i uzroka nesreće", kazao je Vulin.\n"Omogućićemo zakonskim rešenjima da privatni kapital uđe u odbrambenu industriju Srbije. Do procenta od 49 odsto. Država, dakle zadržava apsolutnu kontrolu ali je sjajno da dobijemo još novca da dobijemo nove tehnologije, nova tržišta. Odbrambena industrija je zaista velika šanse naše zemlje", kazao je Vulin.\nNa pitanje da li će biti uveden obavezni vojni rok, Vulin je rekao da to ne može da se uradi "preko noći", i da o tome "ne mogu da odlučuju civili".\n"To je nešto o čemu treba struka da se izjasni, pa onda tek dolazi do politike, onda dolazi do finansija, onda se izračunava šta nam je potrebno... imate strategije koji su to bezbednosni izazovi sa kojima se suočavate pa shodno sa tim dajete odgovarajući odgovor", kazao je Vulin.\nnamenska industrija /\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas u Nišu da to ministarstvo vodi računa ne samo o aktivnim već i o penzionisanim vojnim licima, tako da su oni obuhvaćenim predloženim...


Košarkaški klub Crvena zvezda čestitao je ruskom Zenitu ulazak u Evroligu.\nTim iz Sankt Peterburga je dobio posebnu pozivnicu elitnog košarkaškog takmičenja gde će nastupiti prvi put u svojoj istoriji.\nZenitovo gostovanje Partizanu\nRuski kolektiv je dobio prednost u odnosu na Zvezdinog najvećeg rivala Partizan, pa ova Zvezdina čestitka ima dodatnu "težinu".\n"Čestitamo Zenit. Vidimo se u Beogradu", glasi poruka sa Malog Kalemegdana upućena Zenitu.\nOsim Zenita, pozivnicu Evrolige su dobili još francuski ASVEL i Bajern iz Minhena.\nSezona počinje 3. oktobra, dok je finale 24. maja u Atini na fajnal-foru.


VojvodinaCafe - Paori radikalizovali protest, putevi blokirani\nPaori radikalizovali protest, putevi blokirani\nVest objavljena: 30.03.2012 00:17\nPoljoprivrednici, nezadovoljni merama Vlade Srbije za podsticaje u agraru, blokirali su saobraćaj na putevima od Novog Sada prema Subotici i ka Beočinu. Traktorima, koji su juče ujutro oko devet sati krenuli iz više pravaca u pokrajini u protestnu vožnju ka Beogradu.\nPopodne su blokirana dva putna pravca na ulazu u Novi Sad, iako je njihov predstavnik prethodno na sastanku sa resornim ministrom Dušanom Petrovićem obećao da u protestima neće biti ometanja saobraćaja.\nPoljoprivrednici su izjavili da će sa svojim traktorima ostati na putevima tokom noći, kako bi narednog dana pokušali da stignu u Beograd i iznesu svoje zahteve predstavnicima nadležnih organa i institucija.\nTokom jučerašnjih pregovora u Beogradu sa ministrom poljoprivrede Dušanom Petrovićem nije postignut dogovor o promeni sporne uredbe.\nPoljoprivrednici traže da se nastavi regresiranje repromaterijala u proizvodnji sa 14.000 dinara po hektaru, kao i da ministarstvo donese Strategiju ruralnog razvoja u Srbiji, jer je to uslov da koriste sredstva iz IPA fondova EU.\nDelegacija poljoprivrednika na sastanku u Beogradu nije postigla dogovor s resornim ministrom Dušanom Petrovićem.\nPoljoprivrednici su krajem maja i početkom juna prošle godine pet dana blokirali puteve širom Vojvodine, a blokade su uklonili nakon što su se s Ministarstvom poljoprivrede dogovorili o isplati subvencija.\nTada je dogovoreno da će isplata subvencije od 14.000 dinara po hektaru za posed veličine do 30 hektara biti završena do kraja 2011, a da će subvencije za preostalih 70 hektara biti isplaćivane od 1. januara 2012. godine.\nitebejac - 30.03.2012, 09:25\nNeke partije na izborima se mogu žestoko razbiti na ovu vest.\nAli, paori su poseban narod: njih najviše nervira kad ih smatraš glupima. A današnji političari i tajkuni baš to rade.


EBRD prognozira rast BDP-a Srbije na 3,0 odsto za 2018. godinu - Arhiv vesti - vesti - srp\nEBRD prognozira rast BDP-a Srbije na 3,0 odsto za 2018. godinu\nU najnovijem izveštaju o ekonomskim perspektivama regiona, koji je objavljen na zvaničnom sajtu EBRD-a, ova međunarodna finansijska institucija prognozira da će rast bruto domaćeg proizvoda Srbije u 2018. godini iznositi 3,0 procenta.\nŠto se tiče zemalja iz regiona, Hrvatskoj EBRD predviđa rast BDP-a u 2017. godini od 2,9 odsto, što je za 0,9 procentnih poena više nego u prethodnom izveštaju, dok se za 2018. prognozira rast od 2,6 odsto. Bosna i Hercegovina će, prema oceni EBRD-a, u ovoj godini zabeležiti rast od 2,5 odsto, što je za 0,5 procentnih poena manje u odnosu na procenu iz novembra, dok će u idućoj godini njena privredna ekspanzija dostići 3,0 procenta.\nMakedoniji je u najnovijem izveštaju takođe srezana procena ovogodišnjeg rasta za 0,6 procentnih poena na 2,4 odsto, dok se u 2018. očekuje rast od 3,0 odsto. Slično je i sa Crnom Gorom kojoj je EBRD snizila projekciju rasta BDP-a za ovu godinu za 0,5 procentnih poena na 3,0 odsto, dok se za 2018. godinu predviđa rast od 3,3 procenta.\nPrognoza rasta Albanije za ovu godinu je zadržana na nivou novembarske procene od 3,5 odsto, a za narednu godinu se predviđa rast od 3,7 procenata. EBRD je povisio projekciju rasta slovenačke privrede za 2017. godini za 0,2 procentna poena na 2,5 odsto, a za iduću godinu očekuje da će on biti 2,2 odsto.


M. D. 31. januara 2018. 09:36\nFoto: MIKI Yoshihito - CC BY 2.0\nFrancusko-japanski automobilski savez Reno-Nisan postao je najveći prodavac lakih vozila u svetu u 2017. godini, nakon pripajanja Micubiši Motorsa, potisnuvši sa čelne pozicije nemački Folksvagen (VW).\nNisanova prodaja je dostigla rekordnih 5,82 miliona vozila prošle godine, dok je francuski proizvođač Reno prodao 3,76 miliona jedinica, a Micubiši 1,03 miliona, tako da je ova grupacija lani ukupno prodala oko 10,61 milion lakih vozila, izveštava agencija Rojters.\nNa taj način su ova tri proizvođača potukla rekord od oko 10,53 miliona prodatih lakih vozila VW-a, najvećeg svetskog prodavca u 2016. godini, u čijem su sastavu i brendovi Audi, Škoda, Seat i Porše.\nTojota Motor, koja je 2016. godine držala drugo mesto, prodala je prošle godine 10,2 miliona automobila, ne računajući prodaju teretnih kamiona Hino Motorsa.\nMnogi proizvođači nastoje da povećaju obim prodaje kako bi postigli ekonomiju kvantiteta i smanjili troškove u uslovima velikih ulaganja potrebnih za razvoj automobilske tehnologije nove generacije, uključujući autonomne automobile, električna vozila i nove usluge mobilnosti.\nTo je bio fokus grupe Reno-Nisan, i ključni motiv Nisana kada je 2016. godine preuzeo kontrolni udeo u manjem rivalu Micubiši Motorsu.\nPredsednik Reno-Nisana, Karlos Gosn, obećao je da će ekonomijom obima stvoriti prednost koju će iskoristiti da udvostruči uštede na 10 milijardi evra do 2022. godine, na bazi povećanja godišnjeg obima prodaje na 14 miliona vozila.\nSličan pristup ima Tojota, koja je takođe ušla u partnerstvo s Mazdom i Suzukijem kako bi postigla jaču kontrolu troškova razvoja i promocije električnih vozila i drugih novih tehnologija.


Rambus namerava da njegovi memorijski čipovi premaše 1GHz\nKrstarica 21. oktobra 2001. 00:00\nKompanija Rambus je nedavno predstavila obnovljeni plan razvoja svojih dinamičkih memorija sa neposrednim pristupom (Rambus Dynamic Random Access Memory, RDRAM) i saopštila da će njihov radni takt povećati sa sadašnjih 800 MHz na 1 GHz i više.\nTako su u Rambus-ovom proizvodnom planu predstavljeni čip PC1066 koji radi na učestanosti nešto većoj od 1 GHz (u slučaju memorijskih čipova, radi se o brzini kojom memorija komunicira sa ostatkom računarskog sistema) i čip PC1200, koji radi na 1,2 GHz. Oba najavljena modela su znatno brža od aktuelnih čipova PC800 koji rade na 800 MHz.\nNovi memorijski čipovi bi trebalo da se pojave 2002. i 2005. godine, poštujući redosled.\nRambus razmišlja i o bržim 32-bitnim i 64-bitnim linijskim memorijskim modulima (Rambus In-line Memory Module, RIMM), koji će do 2005. obezbeđivati prenos podataka brzinom od 9,6 GB/s. Ovi moduli koji imaju oblik kartica na kojima su montirani memorijski čipovi, trenutno nude brzinu prenosa od 1,6 GB/s.\nRambus očekuje da će primena čipova PC1066 i PC1200 biti moguća u širokom spektru računarskih sistema, od stonih računara do servera i radnih stanica niže klase.\nNa tržištu vezanom za Pentium 4 RDRAM čipovi su donedavno bili jedina opcija, ali su se na njemu nedavno pojavile i sinhrone dinamičke memorije (SDRAM), kao i dinamičke memorije dvostruke brzine (Double Data Rate, DDR). Intel je nedavno predstavio prvu verziju svog sistemskog skupa čipova 845 za Pentium 4 sa podrškom za SDRAM čipove, dok će sledeća verzija, predviđena za prvo tromesečje iduće godine, podržavati i DDR.\nOvaj Intel-ov potez široko će otvoriti vrata i za druge tipove memorijskih čipova na sistemima zasnovanim na procesoru Pentium 4. Premda je RDRAM memorija mnogo brža od SDRAM, ta razlika nije toliko izražena u poređenju sa DDR memorijama koje su, međutim, daleko jeftinije.\nPotražnja za DDR čipovima je trenutno manja od potražnje za RDRAM tipom memorije, ali će se to, najverovatnije, promeniti čim Intel ostvari svoje planove i, početkom sledeće godine, dâ veći zamah ugrađivanju DDR čipova u stone računaru.


Opet stala železara - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tOpet stala železara\nSmederevska čeličana privremeno je zaustavila proizvodnju na drugoj visokoj peći u prošlu subotu zbog nedostatka sirovina, o čemu je „Politika” pisala, a nadležni u toj fabrici zvanično su se oglasili u četvrtak.\nDok fabrika u Smederevu čeka sudbinu koju će joj nameniti država, njeni radnici ovih dana odlaze na plaćena odsustva zbog obustave proizvodnje. Niko u fabrici, pa ni sindikati, nisu mogli zvanično da preciziraju koliko je zaposlenih ovih dana poslato kući. „Politici” je nezvanično saopšteno da mnogi radnici najpre koriste godišnje odmore, te da je svako rešenje o plaćenom odsustvu individualno i dužina odsustva zavisi od radnog mesta i potrebe angažovanja.\n– U cilju prilagođavanja obima proizvodnje i dinamike rada fabrike novonastalim uslovima u regionu iz koga „Železara” nabavlja sirovine kao i obezbeđenju finansijskih sredstava iz kreditnih linija korišćenih tokom 2013. i početkom 2014, čije je obnavljanje u toku, a radi minimiziranja troškova, „Železara Smederevo” je ušla u proces kraće obustave proizvodnje, navodi se u saopštenju Skupštine tog privrednog društva.\nOni nisu precizirali koliko će trajati taj „kraći” tihi hod, ali su takođe saopštili da će u to vreme biti sprovedene planirane remontne aktivnosti u pogonima glavnog proizvodnog toka.\nIzvršni direktor „železare” Bojan Bojković izjavio je juče Tanjugu da će proizvodnja biti zaustavljena najmanje tri nedelje jer postoje problemi u dopremanju sirovina iz Ukrajine, zbog situacije u toj zemlji. Režim tihog hoda i ponovnog pokretanja proizvodnje neće proći bez troškova, ali je, kazao je Bojković, Vlada Srbije pre tri nedelje uplatila „železari” novac kojim će zatvoriti celu finansijsku konstrukciju.\nSudeći prema ekspozeu novog premijera Aleksandra Vučića, Srbija mesečno za „Železaru Smederevo” izdvaja 8,5 miliona evra. Takođe se iz njegovog izlaganja moglo naslutiti da ovakav način preživljavanja čeličane više nije održiv, te da će rešenje morati da se pronađe veoma brzo. Valjda baš zato, Vlada Srbije formirala je u četvrtak tim za vođenje razgovora sa potencijalnim strateškim partnerima za „železaru”, na čijem će čelu biti ministar privrede Dušan Vujović.\nDa podsetimo, za tri godine od kako je država za dolar preuzela „železaru” od američkog „Ju-Es stila”, kao mogući partneri javljali su se Rusi, Belorusi, Ukrajinci, Indijci, Britanci, Kinezi… Propalo je nekoliko tendera. Prvo je kao prekretnica najavljen mart, a ovih dana stigla je vest da rok teče još tri do četiri meseca. U međuvremenu, kao potencijalni partneri pojavili su se opet Amerikanci, tačnije kompanija koja je „Ju-Es stilu” direktna konkurencija na tržištu čelika. Ime kompanije drži se u tajnosti, a pregovori nisu izvesni. Ni sudbina memoranduma o saradnji koji je Skupština „železare” pre pet meseci potpisala sa britanskim Investicionim fondom Vestvud sa sedištem u Beču, nije poznata. To zapravo više niko i ne spominje, a fond je navodno bio zainteresovan da kupi 100 odsto fabrike. Britanci su snimali fabriku a niko nije saopštio šta su odlučili.\nU Smederevu otvorena čitaonica za slepe i...


Vodostaj na Sani dostigao istorijski minimum - Kozarac.ba\nVodostaji rijeka BIH-e su zbog nedostatka padavina ispod normalnih granica.\nU sektoru za hidrologiju Hidrometeorološkog zavoda su ukazali da su oboreni i dosad zabilježeni najmanji vodostaji na nekim od rijeka u Bosni i Hercegovini.\nTako je na hidrološkoj stanici “Prijedor”, vodostaj rijeke Sane, u periodu od 13. do 15. augusta ove godine, prevazišao i istorijski minimum i kretao se svega od -20 do -21 centimetar.\nRijeka Bosna u Doboju ima niži vodostaj za 147 centimetara. Ipak, još nije dostignut dosad najniži vodostaj na toj rijeci, koji je 18. septembra 2011. bio minus 157 cm.\nVodostaj Neretve kod Uloga niži za 64 centimetra u odnosu na normalne granice. Najniži vodostaj na ovoj rijeci zabilježen je 14. septembra 2011. kada je izmjereno minus 68 cm.\nrijeka sana-nizak vodostaj (2)Vodostaj Une kod Novog Grada je niži za 24 centimetra u odnosu na normalnu granicu, a najniži vodostaj na toj rijeci bio je 4. oktobra 2011. kada je izmjereno minus 59 cm.\nMeteorolozi za narednu sedmicu predviđaju toplo vrijeme, a 25. i 26. augusta mogući su samo kratkotrajni pljuskovi.\nprijedor sana vodostaj


Danas nastavak medjustranačkog dijaloga bez evroparlamentaraca - Boom93\nDanas nastavak medjustranačkog dijaloga bez evroparlamentaraca\nBeograd, 9.07.2021. - Prvi sastanak u okviru dijaloga vlasti i opozicije o izbornim uslovima, uz posredovanje Evropskog parlamenta, poceo je danas u Palati Srbija na Novom Beogradu, uz ucesce evroparlamentaraca Tanje Fajon, Vladimira Bilcika i Knuta Flekenstajna. Sastanku, kojem predsedava predsednik Skupstine Srbije Ivica Dacic, prisustvuju predstavnici vlasti i opozicije. (BETAPHOTO/MILAN OBRADOVIC/MO)\nNovi sastanak Radne grupe za medjustranački dijalog bez posredovanja evroparlamentaraca biće održan danas u Skupštini Srbije, a prisustvovaće i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nNa sastanku će učestvovati predstavnici Srpske radikalne stranke, Demokratske stranke Srbije, Pokreta obnove Kraljevine Srbije, pokreta Dveri, Dosta je bilo, Zavetnika i Zdrave Srbije.\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić ranije je rekao da je “napravljen presek kakve su sve predloge opozicione stranke dale”, i da će to biti tema današnjih razgovora.\nOcenio je da se samo uz realistične predloge mogu stvoriti uslovi da svi učestvuju na izborima.\n“Očekujem da se narednih nedelja polako krene u dolazak do konkretnih dogovora i rešenja za neka otvorena pitanja koja bi mogla da budu u cilju poboljšanja izbornih uslova”, rekao je Dačić.\nOn je ranije ocenio da dijalog o unapredjenju izbornih uslova “mnogo bolje” napreduje sa strankama koje ne žele posredovanje stranaca nego sa onim delom opozicije koji insistira na učešću predstavnika Evropskog parlamenta (EP).\nDačić je rekao da sa zahtevima dela opozicije koji želi učešće evroparlamentaraca u dijalogu nije upoznat, zato što su ih podneli Evropskom parlamentu i dogovor je da mu do 1. septembra Evropski parlament pošalje predlog teksta o kojem bi razgovarali 17. ili 18. septembra.\nOznakemeđustranački dijalog radna grupa Skupština Srbija Srbija


"Ta količina oružja, opreme, tehnike i ta jačina vojnog kontingenta ne ukazuju na saradnju, već na kontrolu Evrope", istakla je Zaharova.\nPrema njenim rečima, SAD imaju svoj plan rada što se tiče Evrope, ali je suvereno pravo svake zemlje i udruženja da formiraju svoje oružane snage.\nU Evropi je trenutno raspoređeno 60.000 američkih vojnika, u 13 garnizona u Belgiji, Luksemburgu, Nemačkoj, Italiji i Holandiji.\nAmeričke vazdušne snage imaju sedam baza u Belgiji, Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Grčkoj, Italiji i na Kipru.\nBrodovi američke Šeste flote raspoređeni su Sredozemnom moru po principu rotacije, podseća TASS.\nZaharova: Amerikanci traže izgovor za pogoršanje odnosa sa Teheranom


RTS :: „Galija“ sutra u Centru „Sava“\nMuzika „Galija“ sutra u Centru „Sava“\nčetvrtak, 08. nov 2018, 15:13 -> 08:35\n„Galija“ sutra u Centru „Sava“\nRok grupa „Galija“ održaće sutra u 20.30 koncert u Centru „Sava“, kojim promoviše novi album „U raju iznad oblaka“.\n„Biće naravno mnogo velikih hitova 'Galije', a sviraćemo i par pesama sa novog albuma, kao i neke koje dugo nismo svirali. Nama su bitne i zaslužuju da ih na ovim koncertima obučemo u neko novo odelo“, najavljuje frontmen Nenad Milosavljević.\n„Galija“, koja je na prostoru bivše Jugoslavije ostavila neizbrisiv trag sa klasicima kakvi su Još uvek sanjam, Gospi, Burna pijana noć, Stare trube, Digni ruku ili Dodirni me, izuzetnu 40 godina dugu diskografsku karijeru nastavila je ovog proleća CD-om U raju iznad oblaka, u izdanju PGP RTS-a, albumom jakog umetničkog senzibiliteta koji kroz savremenu produkciju vraća grupu njenom starom progresivnom zvuku.\nSa albuma su singlovi bili U raju iznad oblaka i Nešto me goni, a nedavno je „Galija“ kao treći spot odabrala pesmu Kad bi ti otišla iz ovoga grada, za koju je Milosavljević muziku napisao na stihove velikog pesnika Matije Bećkovića. Za tu pesmu Neša Galija je i prvi put u karijeri režirao, vizuelno neobičan i upečatljiv, spot.


19 godina od potpisivanja sporazuma u Parizu | KoSSev\nIzvor: Koha (Deo teksta je izvorno preveden sa albanskog)\nKonferencija u Rambujeu odobrila je sporazum o sankcionisanju u vezi sa prekidom nasilja na Kosovu pod nadzorom OEBS-a, posebne diplomatske misije na Kosovu koja je postavljena za rešavanje problema putem dijaloga, za očuvanje suvereniteta i integriteta Kosova i suštinsku samoupravu i odbranu prava svih etničkih zajednica na Kosovu, gde je predviđeno da za period od tri godine bude rešeno pitanje konačnog statusa Kosova.\nMeđunarodno učešće u vidu Ujedinjenih nacija je obezbedilo primenu ovog sporazuma, ali je politički status Kosova rešen posle osam i po godina, uz novu pomoć međunarodne strane.\nSrpska strana je isključila kompromise koje je obezbedila međunarodna strana, iako je bilo najavljeno od strane predstavnika međunarodne zajednice, Ričarda Holbruka, šta će se dogoditi srpskoj strani ukoliko ne potpiše, a koja je odbacivala pregovore o drugom krugu razgovora, čime je odbačeno i političko rešenje Kosova.\nOvaj međunarodni politički sporazum, 18. marta 1999. potpisali su albanski predstavnik i tri međunarodna posrednika.\nKonferencija u Rambujeu počela je 6. februara 1999. godine, u blizini Pariza, u Francuskoj, u cilju rešavanja krize na Kosovu.\nInicijator konferencije, koja je trajala do 23. februara, bila je Kontakt grupa kao posrednik, a činili su je Kristofer Hil iz SAD, Rus - Boris Majorski i Volfgang Petrič iz EU.\nKosovska delegacija je u principu prihvatila rešenje u nacrtu rezolucije za krizu na Kosovu, koju je predložila Kontakt grupa. Delegacija Srbije, iako je u principu prihvatila predlog sporazuma, branila je stav da trupama NATO-a ne bi trebalo da bude dozvoljeno da pređu u Srbiju i da međunarodne snage na Kosovu budu deo Ujedinjenih nacija.\nČak i drugi krug razgovora, koji je počeo 15. marta u Parizu, okončan je bezuspešno. Kosovska i srpska delegacija potpisale su različite sporazume 18. marta. Delegacija Kosova potpisala je sporazum međunarodnih posrednika, dok je srpska delegacija potpisala nacrt političkog sporazuma - sporazum o samoupravi na Kosovu.\nNa čelu kosovske delegacije bili su u to vreme Hašim Tači kao predstavnik OVK-a, Ibrahim Rugova iz LDK-a i Redžep Ćosja iz LBD-a. Delegaciju je činilo 14 osoba koje su predstavljale tri grupe: Demokratski savez Kosova Ibrahima Rugove, Oslobodilačku vojsku Kosova (OVK) - koja je poslala pet predstavnika, na čelu sa Hašimom Tačijem, i Ujedinjeni demokratski pokret - sa četiri predstavnika.\nDelegaciju su činili i publicista Veton Suroi i Bljerim Šalja, prenosi KP.\nNi poslednji pokušaj američkog specijalnog izaslanika Ričarda Holbruka, 22. marta 1999. godine, nije uspeo. On nije uspeo da ubedi tada jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića da prihvati sporazum o Kosovu i razmeštanje međunarodnih trupa.\nNATO je 24. marta 1999. godine počeo bombardovanje, koje je završeno 6. juna 1999., potpisivanjem Kumanovskog sporazuma, koji je predviđao povlačenje jugoslovenskih snaga sa Kosova i razmeštanje međunarodnih mirovnih trupa.\nNakon toga, Savet bezbednosti UN je usvojio rezoluciju 1244 u kojoj je odlučeno o protektoratu, međunarodnom prisustvu na Kosovu, u vidu UNMIK-a - civilne misije i KFOR-a - vojne misije. Kosovo je 17. februara proglasilo nezavisnost.


Udruzenja.info | NUNS i NDNV: SNS novcem građana kupio Prvu i O2\n“Svakodnevne, dramatično loše vesti koje stižu sa medijske scene postavljaju pitanje smisla nastavljanja dijaloga novinarskih i medijskih udruženja sa predstavnicima vlasti”, naveli su u saopštenju NUNS i NDNV.\nU saopštenju je naglašeno da “kupovina kompanije Antena grupa predstavlja unapred smišljen transakcijski mehanizam koji je imao za cilj da SNS novcem gradjana postane vlasnik dve televizije za nacionalnom frekvencijom, Prve televizije i O2, kao i drugih medija kojima je osnivač ova kompanija”.\n“Iako su i Prva televizija i O2 i do sada bile naklonjene partijama na vlasti, očigledno da je procenjeno da treba ukloniti pojedine sadržaje u kojima se mogu čuti kritički tonovi, kao i da treba dodatno favorizovati SNS”, rečeno je u saopštenju.\nOva novinarska udruženja su ocenila da će se “ove dve televizije, po svemu sudeći, pretvoriti u rezervoar partijskog novca i uticaja”.\n“Podsećamo da je mehanizam stranačke kupovine medija već vidjen na lokalnom nivou, a jedan od najdrastičnijih slučajeva je kupovina Novosadske TV i Dnevnika od strane portala Srbija Danas, bliskog SNS-u, poznatom po dramatičnom kršenju Kodeksa novinara Srbije”, naglašeno je u saopštenju.


Zvezda traži čudo na "Parku prinčeva" - Televizija K3\nZvezda traži čudo na “Parku prinčeva”\nOsamsto dvadeset miliona protiv pedeset miliona evra, takav je odnos snaga kada su u pitanju vrijednosti fudbalskih timova Pari Sen Žermen i Crvena zvezda uoči 2. kola Lige šampiona.\nŠampion Srbije večeras nastavlja svoju evropsku avanturu, a očekivanja su, očekivano, skromna. Zvezda je u prvom kolu iznenadila mnoge izvukavši remi u Beogradu sa Napolijem, ali šanse da i od Parižana za 90 minuta ne prime gol poprilično su mršave.\nBiće to, bez sumnje, prava senzacija ako to uspiju u duelu s ekipom koja u svojim redovima ima Nejmara, Kilijana Embapea, Edinsona Kavanija, Marka Veratija i pred skoro 50.000 francuskih navijača. PSŽ sebi ne može da dopusti još jedan kiks poput onog u prvom kolu sa Liverpulom (poraženi 2:3), a da stvari za Zvezdu budu teže, “crveno-bijeli” će u Parizu igrati bez najboljeg igrača, povrijeđenog Ričmonda Baćija.\n“Bilo bi lepo da ne primimo gol i u Parizu, ali biće teško. PSŽ je posebna ekipa i verujem da ćemo uraditi najbolje što možemo da sačuvamo mrežu. Očekujem dobru atmosferu, stadion ‘Park prinčeva’ je kapaciteta skoro 50.000 mesta i nadam se da će biti lep ambijent”, kazao je defanzivac Zvezde Miloš Degenek i dodao:\n“Mi se pripremamo za svaki meč isto, odnosno maksimalno. Da li igramo kod kuće ili u gostima, nije nam razlika. Mislim da će za PSŽ igrati i Kavani, i Nejmar i Mbape. Svi su jednako opasni, na odličnom su nivou. Imaju i ozbiljnu odbranu, u kojoj su svi i reprezentativci svojih zemalja.”\nUtakmica je na programu od 18.55, a kapiten “crveno-bijelih” Vujadin Savić kaže da prema francuskom timu imaju samo kulturnu doza respekta i ništa više.\n“Poštujemo i Radnik iz Surdulice, a kamoli PSŽ, koji je jedan od favorita za osvajanje Lige šampiona. Međutim, poštovanje u velikoj dozi nije dobro, jer se pretvara u strah, a mi smo ekipa koja se ne boji nikoga, pa ni najvećih i najskupljih zvezda PSŽ-a”, poručio je Savić.\nMediji u Francuskoj proteklih dana više su se bavili navijačima nego ekipom Crvene zvezde. Jedni tvrde da će PSŽ Zvezdi suprotstaviti najjači tim, drugi kažu da će trener Tomas Tuhel malo “promiješati karte”, ali ono što je sigurno je to da Parižani neće eksperimentisati kada je obezbjeđenje utakmice u pitanju. Iako Zvezda ima zabranu dovođenja navijača na gostovanja, na tribinama se očekuje oko 2.000 fanova “crveno-bijelih”, pa je pariska policija ovaj meč okarakterisala kao susret najvišeg rizika. Francuski mediji plaše se scena iz aprila, kada je došlo do navijačkih nereda tokom utakmice Lige Evrope između Liona i Bešiktaša. Prema informacijama francuskih medija, za utakmicu će biti angažovan znatno pojačan broj snaga policije, njih između 1.000 i 1.200, umjesto uobičajenih 900, koliko je praksa za utakmice visokog rizika kad igra francuski prvak.\nKolika panika vlada u Parizu, dovoljno govori i podatak da će pariska policija angažovati i sedam mobilnih patrola za hitne intervencije (za “obične” mečeve budu tri ili najviše četiri patrole). Navijači gostiju “Delije” okarakterisani su kao jedni od najnasilnijih.\nDruga runda Lige šampiona donosi sudar Totenhema i Barselone. Engleski tim je u prvom meču poražen na gostovanju kod Intera (1:2), a Barsleona je bila ubjedljiva u utakmici s PSV-om. (Agencije)\nDrugo kolo: Atletiko Madrid – Briž (21), Borusija Dortmund – Monako (21)\n1. Atletiko M. 1 1 0 0 2:1 3\n2. Borusija (D) 1 1 0 0 1:0 3\n4. Briž 1 0 0 1 0:1 0\nDrugo kolo: PSV – Inter (21), Totenhem – Barselona (21)\n1. Barselona 1 1 0 0 4:0 3\n2. Inter 1 1 0 0 2:1 3\n3. Totenhem 1 0 0 1 1:2 0\n4. PSV 1 0 0 1 0:4 0\nDrugo kolo: PSŽ – Crvena zvezda (18.55), Napoli – Liverpul (21)\n1. Liverpul 1 1 0 0 3:2 3\n2. Napoli 1 0 1 0 0:0 1\n3. Crvena zvezda 1 0 1 0 0:0 1\n4. PSŽ 1 0 0 1 2:3 0\nDrugo kolo: Lokomotiva Moskva – Šalke (18.55), Porto – Galatasaraj (21)\n1. Galatasaraj 1 1 0 0 3:0 3\n2. Porto 1 0 1 0 1:1 1\n4. Lokomotiva (M) 1 0 0 1 0:3 0


Deseti preventivni pregledi\nUžice, 23. Septembar 2018.\nU desetoj akciji preventivnih pregleda Ministarstva zdravlja Republike Srbije u Zdravstvenom centru Užice, pregledano je 725 pacijenata, kojima je urađeno 2485 pregleda. Zahvaljujemo se pacijentima koji su se odazvali ovoj akciji....\nStota operacija srca u Opštoj bolnici u Užicu\nUžice, 12. Jun 2018.\nSa lekarima Kliničkog centra Srbije pre četiri godine započele su prve operacije srca u Opštoj bolnici u Užicu. Danas je uspešno operisan stoti pacijent, i to je bio povod da ministar zdravlja Ass.dr Zlatibor Lončar, poseti Zdravstveni centar Užice .\nPeti besplatni preventivni pregledi\nUžice, 29. Januar 2018.\nU petoj akciji Ministarstva zdravlja Republike Srbije u Zdravstvenom centu Užice , pregledano je 2258 pacijenata. Ovom akcijom obuhvaćeni su sledeći pregledi:\nUZ abdomena, tumor markeri CA 19-9, CEA, mamografija, ginekološki pregled , kardiološki pregled i UZ srca.\nZahvaljujemo se pacijentima koji su uzeli učešća u ovoj akciji.\nUžice, 12. Januar 2018.\nOpšta bolnica Užice od 11.01.2018.godine, jedna je od 17 potpisnica Protokola o međusektorskoj saradnji na prevenciji i zaštiti dece od nasilja zlostavljanja i zanemarivanja za Grad Užice i članica je Intersektorskog tima koji je ovim protokolom formiran.\nProtokol u celini možete videti u važnim dokumentima\nUžice, 25. Decembar 2017.\nU četvrtoj akciji Ministarstva zdravalja Republike Srbije u Zdravstevnom cenrtu Užice, pregledano je 2100 pacijenata. Ovaj put pacijenti su mogli da obave sledeće preglede:\n-UZ abdomena , oftalmološki pregled i vrednosti triglicerida i holesterola u krvi.\nZahvaljujemo se svim pacijentima koji su se odazvali ovoj akciji.