Završen “Beogradski kontrapunkt” - Ministarstvo kulture i informisanja\nZavršen “Beogradski kontrapunkt”\nPotpisivanjem "Beogradske izjave", u Jugoslovenskoj kinoteci danas je završen drugi međunarodni skup “Beogradski kontrapunkt 2018 - Lične slike sveta u pokretu" koji je bio posvećen globalizaciji u kulturi i posledicama tehnološkog napretka.\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević istakao je ovom prilikom da nije moguće postojanje jedinstvene, globalizovane kulture i da bi takav pristup, takve namere bile pogrešne jer bi ugrozile autentičnost kultura, tradicija i trajanja jer „kulture moraju da budu u mozaičkom sastavu“.\nGovoreći o napretku tehnologije, ministar se zapitao koliko tehnologija otima čoveku prostor za promišljanje i reagovanje, koliko je zapravo tehnološki napredak nužno dobar sam po sebi, da li je svaki tehnološki napredak u kulturološkom smislu dobar za pojedinca i za kulturni razvoj, koliko doprinosi kvalitetu kada je reč o kulturnom dijalogu.\nMeđutim, on primećuje da zahvaljujući iskoracima u tehnologiji čovek danas može da „uđe“ u svaki muzej na svetu, da pogleda postavku, sliku. Ministar ocenjuje da, iako to ne može biti autentično duhovno i psihološko iskustvo kao kada se čovek nađe uživo pred nekim delom, jeste pristojan surogat.\n„Može se ući u svaku biblioteku, može se dospeti do skoro svake knjige, može se pogledati film, svi oblici saznanja i znanja su pristupačni“, rekao je Vukosavljević.\n„Sada kada postoje veliki resursi, jasni putevi da se do znanja dođe pitanje je koliki je ljudski kapacitet da to znanje primi i na koji način to znanje može da iskoristi, jer znanje koje se ne iskoristi za povećanje morala, etike, tolerancije, razumevanja i zajedništva među ljudima je nikakvo, nepotrebno znanje“, smatra ministar.\nZapitavši se da li povećanje kulturnog nivoa može da nam posluži kao osnova za optimizam i koji, Vukosavljević je od mnoštva potencijala spomenuo jedan, a to je religija.\n„Ako jedan od rezultata tehnološkog napretka bude to da čovečanstvo shvati da su religije bitan element kulture, ako se dođe do spoznaje da religije ne smeju biti osnov za sukobljavanje među ljudima i ukoliko dovedu do boljeg međusobnog razumevanja onda će to biti veliki iskorak“, zaključio je ministar.


Milane Krkobabiću može li to i pošteno - УДРУЖЕЊЕ СИНДИКАТА ПЕНЗИОНИСАНИХ ВОЈНИХ ЛИЦА СРБИЈЕ\nMilan Krkobabić kao ministar za selo, iako nenadležan za penzijski sistem, nastavlja da sluђuje penzionere Srbije predlozima o uvoђenju „najniže penzije“ za gradjane koji nisu ostvarili penziju po nekom drugom osnovu i promenu formule za uskladjivanje penzija.\nPredlogom za uvodjenje najniže penzije za građane koji nisu ostvarili penziju po drugom osnovu iz neznanja ili namerno previdja da su u drugim državama uvedene u državnim penzijskim sistemima u kojima se one finansiraju samo iz budzeta… Penzijski sistem Srbije se finansira prihodima od doprinosa PiO koje uplaćuju zaposleni radi sticanja penzije po osnovu rada i dotacijama iz državnog budzeta po osnovu obaveza države u dotiranju najnižih penzija, penzija boraca i pripadnika službi, vojske i policije. Dotacije države iz budžeta u ovom trenutku iznose oko 20% ukupnih potreba Fonda PiO što nije dovoljno da se on nazove državnim penzijskim sistemom za razliku od penzijskih sistema Bugarske, Česke, Poljske, Rusije, Australije i drugih država koji se u potpunosti finansiraju iz budžeta. Nova vrsta stalnog davanja države gradjanima koji nisu ostvarili pravo na penziju nikako se ne može nazvati penzijom niti može biti isplaćivano iz prihoda Fonda PiO koji se stiču uplatama doprinosa PiO od strane sada zaposlenih. Takvo davanje može se nazvati samo socijalnom penzijom ili socijalnim dodatkom koji se isplaćuje iz budžeta Republike Srbije.\nDa li tako uvedeno socijalno davanje građanima koji nisu uplaćivali doprinose PiO može biti veće ili jednako penzijama poljoprivrednika koji su uplaćivali doprinose? Naravno da ne, jer zašto bi gradjani uplaćivali doprinose PiO ako do „penzije“ mogu stići na ovakav način. Da li se uvođenjem nove vrste „penzije“ na teret Fonda PiO nastavlja sa otimanjem i podržavljenjem Fonda PiO koji je vlasništvo penzionera i osiguranika koji su uplaćivali ili sada uplaćuju doprinose PiO radi sticanja penzije po osnovu rada? Ako se postojeće penzije i nova socijalna penzija budu isplaćivale iz Fonda PiO, za koji je MMF neargumentovano ograničio izdvajanje u visini od 11 % ( M. Krkobabić to već smanjuje na 10%), broj korisnika bi se povećao za 150 do 200 hiljada a prosečna penzija bi se smanjila ili bi se usporio njen rast.\nDušebrižnici standarda penzionera zaboravljaju da je zbog nedovoljnog usklađivanja penzija od 2012 do kraja 2018. godine učešće prosečne penzije u prosečnoj zaradi od 60% opalo ispod 47%. Analiza pokazuje, da su penzije usklađivane primenom švajcarske formule od 2012. godine do kraja 2018. godine, bile bi uvećane za 48% a stvarno su uvećane za oko 19% na koji način su ostvarene najveće uštede na račun penzionera. Za ispravljanje odnosa prosečne penzije i prosečne zarade dovoljno bi bilo vanredno usklađivanje svih penzija од 10-15%.\nPredlažući novu formulu za uskladjivanje penzija „ švajcarska formula plus, plus“, ministar za selo nastavlja sa manipulacijom kojom prikriva da se postojećom švajcarskom formulom penzije usklađuju na osnovu statističkih podataka koji su stari 18 meseci i da penzioneri posle takvog usklađivanja penzija, sa novim rastom cena žive od polovine prethodne do kraja tekuće godine. Na takav način se može regulisati usklađivanje penzija i sa celokupnim rastom cena i zarada na osnovu statističkih podataka starih 2 godine a da nikakakav stvarni efekat na rast kupovne moći penzija ne bude postignut. Ili je za vlast važna samo priča o navodnoj brizi za standard penzionera. Nije važna formula nego iz kog vremenskog perioda se uzimaju podaci za uskladjivanje. Ako bi se za usklađivanje penzija koristili statistički podaci o rastu cena i zarada iz prethodne godine švajcarska formula bi bila izvorno poštena i ne bi trebala nikakva formula „PLUS, PLUS“. Prelazno rešenje bi moglo biti i usklađivanje penzija na osnovu rasta cena i zarada u predhodnih 18 meseci da bi se posle toga prešlo na usklađivanje u aprilu sa statističkim podacima iz prethodne godine. Sve može pošteno kada bi se htelo…\nI da podsetimo gospodina Krkobabića na izjavu 31. marta 2018. godine, grupi članova USPVLS, ispred novosadskog sajma posle otvaranja sajma „Treće doba“, da će država, kada finansijski ojača, penzionerima naknaditi štetu zbog smanjenja penzija od 2014 do 2018. godine. Kada će to biti, jer je zlatno doba stiglo a vraćanja otetog nema? Predlažemo da se, zbog pravde i stvaranja uslova za razvoj domaće privrede, od novca koji je država dužna penzionerima zbog smanjivanja penzija, formira Razvojna banka Srbije a da oštećeni i njihovi naslednici ako su preminuli, dobiju vlasničke udele-akcije u visini štete koju su pretrpeli.\nAko ima znanja, hrabrosti i ovlascenje da o tome javno razgovara pozivamo Milana Krkobabića u televizijsko suceljavanje na RTS o zlatnom dobu i penzijskom sistemu Srbije.\nPrevious ПОЧАСТ ЈУНАЦИМА КОЈИ СУ ПОБЕДИЛИ ФАШИЗАМ\nNext Građani Srbije nisu svesni šta će se desiti, ovo je krah nacije


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Jačanje saradnje sa Vojskom Slovenije\n09. 09. 2020. 14:14 >> 14:20 0\nJačanje saradnje sa Vojskom Slovenije\nVojska i Mornarica Crne Gore nastaviće jačaće bilateralne i regionale saradanje sa Vojskom Slovenije u odbrambenoj oblasti, naglasio je ministar odbrane Predrag Bošković, koji je danas primio u nastupnu posjetu novoimenovanog izaslanika odbrane Republike Slovenije na rezidentnoj osnovi, kapetana bojnog broda Borisa Geršaka.\nBošković je, kako ističu u saopštenju Ministarstva odbrane, poručio da je zadovoljan konstantnim unaprjeđivanjem saradnje kroz razmjenu iskustava, vještina i znanja, a posebno kroz zajedničko učešće u regionalnim inicijativama, vojnim vježbama i međunarodnim misijama i operacijama.\n"Republika Slovenija za Crnu Goru jedna je od ključnih savezničkih zemalja, čija su podrška i pomoć od nemjerljivog značaja za razvoj i napredak crnogorske vojske", istakao je ministar i ukazao i na značaj priključenja ostalih zemalja Zapadnog Balkana NATO-u, kao najboljoj garanciji mira i stabilnosti u ovom dijelu Evrope.\nBošković je informisao sagovornika o strateškim planovima razvoja Ministarstva odbrane Crne Gore, aktuelnoj međunarodnoj i saradnji sa NATO strukturama, doprinosu Crne Gore kolektivnom sistemu bezbjednosti, kao i razvoju ljudskih resursa u crnogorskim odbrambenim strukturama.\nGeršak je istakao značaj kontinuiranog dijaloga dvije zemlje, odlične saradnje i prijateljstva u političkom i odbrambenom okviru, što samo može da doprinese regionu u cjelini.\n"Iskustvo Crne Gore, ulazak u NATO i odlična pozicija na putu ka EU predstavljaju značajan uspjeh, što je dragocjeno za Jugoistočnu Evropu", kazao je Geršak.\nNaglasio je da je današnji susret odlična prilika za definisanje smjerova saradnje i njenog daljeg intenziviranja.\nPoseban akcenat je stavio na nastavak saradnje u okviru Pojačanog isturenog prisustva (eFP, enhanced Forward Presence) u Letoniji, kao i na dalje unaprjeđivanje saradnje između vazduhoplovstava i mornarica dvije zemlje.\nOn je kazao da je zadovoljan što je prvi put ustanovljen vojni ataše Slovenije na rezidentnoj osnovi, kao i da će uskoro i Crna Gora imati svog vojnog atašea u toj zemlji. Saglasni su da dvije zemlje imaju sjajnu vojnu saradnju, sa nadom da će se ona dalje unaprjeđivati.\nRegionalne inicijative značajne za stabilnost\nCG posvećena prioritetima NATO agende\n06. 10. 2021. 4\n"Unaprijediti saradnju i doprinijeti regionalnoj stabilnosti"\nZajedno protiv hibridnih i sajber prijetnji u regionu\n28. 09. 2021. 1


Vladimir Putin poslao je trupe u Krim 2014. godine, aneksirajući region koji je pripadao Ukrajini, a taj potez su osudili zapadni lideri. To je takođe naljutilo Ukrajinu - zemlju koja od tada trpi velike unutrašnje sukobe - što je dovelo do povećane tenzije u Istočnoj Evropi.\nRusija i Zapad se od tada bore za uticaj u istočnoj Evropi, a neprijateljstvo je dovelo do pretnje ruskom invazijom.\nU septembru 2014. Putin je privatno upozorio Poljsku, Rumuniju i baltičke države na vojnu snagu Rusije, navodi se u zapisu njegovog razgovora sa tadašnjim ukrajinskim kolegom. Sve su ove zemlje deo EU, bloka kojem se Ukrajina takođe želi da se pridruži.\nPrema nemačkom listu "Zidojče Cajtung", Putin je navodno rekao tadašnjem ukrajinskom predsedniku Petru Porošenku: "Ako poželim, za dva dana mogao bih da imam ruske trupe ne samo u Kijevu, već i u Rigi, Viljnusu, Talinu, Varšavi i Bukureštu."\nPutinova navodna pretnja ima sličnosti sa primedbama koje je izrekao Žoze Manuelu Barozu, bivšem predsedniku Evropske komisije u kojima je upozorio: "Ako to želim, mogu da zauzmem Kijev za dve nedelje."\nZAPAMTITE OVO LICE Sumnja se da se iza njega krije ŠPIJUN KREMLJA I TROVAČ koji je sa koferom otrova i POKVARENIM NAMERAMA sleteo u Prag\nZelenski tvrdi: Putin mi je NEŠTO OBEĆAO\nPutin i Mišel razgovarali o Ukrajini i Libiji


UNMIK razmatra produženje odluke o zaštiti Dečana\nUNMIK razmatra produženje odluke o zaštićenoj zoni oko manastira Visoki Dečani. Šef UNMIK-a Soren Jesen Petersen je 25. aprila 2005. godine proglasio područje oko manastira Dečani zaštićenom oblašću, u kojoj se zabranjuje izgradnja i druge aktivnosti bez odobrenja misije UN. Portparol UNMIK-a, Đorđi Kakuk kaže da svi relevantni faktori na Kosovu razmatraju produženje specijalnih mera:\n“U toku su konsultacije šefa UNMIK-a Sorena Jesena Petersena sa privremenim institucijama, kancelarijom premijera i svim relevantnim vlastima, uključujući i lokalne predstavnike o produženju odluke o zaštićenoj oblasti oko manastira Visoki Dečani. To još nije potpisano jer su razgovori u toku.”\nUNESCO je 2004. godine manastir Dečane stavio na listu svetske kulturne baštine. Ovaj pravoslavni manastir iz 14. veka se nalazi u zapadnom delu Kosova u kanjonu i okružen je planinskim šumama. To područje je zaštićeno jer postoji zabrinutost zbog "ilegalne gradnje, neregularne seče sume i aktivnosti koje prete da ugroze oblast jedinstvene kulturne i prirodne vrednosti". Međutim, mnogi kritičari ove odluke, među kojima je i organizacija “Samoopredeljenje”, kažu da je UNMIK takvom odlukom oduzeo privatno zemljište i imovinu, koji se nalaze u toj zoni.\nAli predstavnici kosovskih vlasti kažu da podržavaju mere o zaštiti manastira. Ministar za životnu sredinu i prostorno planiranje, Ardijan Djini kaže da zaštitna zona oko manastira, koja obuhvata teritoriju od 800 hektara, nije u suprotnosti sa stavom Vlade Kosova. Prema njegovim rečima, vlasnicima se ne oduzima pravo korišćenja zemljišta, već se to mora obavljati u skladu sa zakonom:\n“Vlasnici imovine oko Manastira treba da shvate da se ni na koji način ne oduzima njihovo pravo, mi samo želimo da se ta zona zaštiti, jer se radi o nasledstvu od velikog značaja.”\nSlično kaže i predsednik Opštine Dečane Nazmi Seljmanj:\n“Neće biti eksteritorijalnog statusa, enklava, a ni oduzimanja imovine. Radi se privremenoj odluci šefa UNMIK-a, koja ne nanosi štetu vlasnicima.”\nInače, narednih dana biće poznato da li će UNMIK produžiti odluku o zaštićenoj zoni ili će se to pitanje regulisati na neki drugi način. Prema naredbi koja je na snazi, svako korišćenje zemlje, kao što je izgradnja ili neka industrijska aktivnost, mora biti u skladu sa kosovskim zakonima, pravilima UNESCO i međunarodnim standardima. Navodi se da to ne utiče na vlasnička prava, ali se nalaže poštovanje zakona pošto se radi o prirodnom, istorijskom i kulturnom bogatstvu Kosova. Zbog toga je ministar Djini najavio kako Vlada planira da čitavu oblast u zapadnom delu Kosova, površine 60.000 hektara, proglasi nacionalnim parkom:\n“Time bi se zaštitio Manastir a nacionalni park bi pružio mogućnosti za razvoj biznisa.”


Nenadu Šaponji književna nagrada „Moma Dimić“\nTanjug 14. jula 2021. 10:47\nBEOGRAD – Književna nagrada „Moma Dimić“ pripala je novosadskom kniževniku Nenadu Šaponji za knjigu „A Brisel se da prehodati lako“, u izdanju kuće Sajnos, saopštila je danas Biblioteka grada Beograda.\nČlanovi žirija Jasmina Ninkov, Živka Maričić, Slađana Ilić, Sanja Milić i predsednik Mihajlo Pantić, u obrazloženju navode da „Šaponjina knjiga predstavlja konceptualno jasno komponovanu zbirku jezički inventivnih, mikroskopski preciznih izveštaja sa putovanja po daljem i bližem svetu, od Indije do Novog Sada, od Pekinga do Zubinog potoka i tako redom“.\n„Šaponja, po unutarnjoj vokaciji ponajpre pesnik, knjigom ‘A Brisel se da prehodati’ lako svrstava se u red novih putopisaca u srpskoj književnosti koji, upravo kao i Dimić, pisac čije ime ova nagrada nosi, na tragu najboljih učinaka nacionalne putopisne tradicije, putovanje shvata kao traganje za samoidentifikacijom…“, navodi žiri.\nŠaponji je nagradu uručio predsednik opštine Sotot Živorad Milosavljević u okviru 25. manifestacije „Dani Milovana Vidakovića“, održane 7. i 12. jula u organizaciji Biblioteke grada Beograda, odeljenja Biblioteke ‘„Milovan Vidaković“, opštine Sopot i Crkvene opštine Nemenikuće.\nPozorište “Teatrijum” objavilo program za avgust\nU Beogradu prostor za kulturne sadržaje za osobe sa…\nPartibrejkers 4. septembra na Tašmajdanu


Mini bageri iz Paraćina za evropsko tržište - EU Delegacija u Srbiji\nMini bageri iz Paraćina za evropsko tržište\nBy Nebojsa objavljeno\t 06/04/2021 Vesti\n„Danas je robotika i elektronika vezana za skoro sve hidraulične sisteme, svaki bager, svaka mašina koju vidite na gradilištu radi po sistemu hidraulike”, ponosno kaže Aleksandar Cvetković, direktor paraćinske firme Hydromag koja se bavi prodajom i servisom hidrauličnih delova ali i proizvodnjom mini mašina, bagera i utovarivača na hidraulični pogon jedinstvenih na srpskom tržištu.\nAleksandar, tridesetogodišnji Paraćinac počeo je da radi kao direktor Hydromag-a odmah nakon završetka studija ekonomije i za kratko vreme vlasniku preduzeća koji inače živi u Francuskoj, opravdao dato poverenje.\n„Kada smo osnovali preduzeće 2015. godine bavili smo se pretežno prodajom i servisom hidrauličnih delova, ali već sledeće godine počinjemo da proizvodimo mini bagere za vršenje iskopa koji su karakteristični po efikasnosti i maloj težini koja ne prelazi 700 kg što omogućava rad u malim prostorima”, kaže Cvetković. Tada se proizvodnja vršila na starim univerzalnim mašinama koje su umnogome usporavale i otežavale rad. Veliki deo komponenti je Hydromag nabavljao od domaćih i stranih kooperanata što je često uzrokovalo probleme u kvalitetu i brzini isporuke a cena koštanja je bila visoka.\n„Želja nam je bila da unapredimo postojeći proces i nabavimo savremenu opremu koja bi omogućila serijsku proizvodnju, ali to je iziskivalo velika sredstva koje preduzeće u tom momentu nije moglo da obezbedi”, kaže direktor Hydromaga.\nTada 2018. saznaje za javni poziv programa EU PRO preko koga mikro i mala preduzeća mogu da konkurišu za bespovratna sredstva Evropske unije. Prijavom na konkurs, Hydromag je aplicirao za mašine koje bi automatizovale proizvodnju i modifikovale postojeće proizvode.\nNa osnovu dobre poslovne ideje i ispunjavanja uslova poziva preduzeće Hydromag je od Evropske unije dobilo donaciju od 30.000 evra i uz vlastito učešće od 24.331 evra nabavilo savremeni CNC strug.\nKako Aleksandar objašnjava sa novom savremom opremom sada sami izrađuju gotovo 25 odsto svih komponenti koje se ugrađuju u bagere pa su samim tim i povećali efikasnost i smanjili zavisnost od kooperanata.\nPovećana efikasnost usled nabavke CNC mašine omogućila je širenje na tržištu pa samim tim uvođenje i druge i treće smene što je omogućilo zaposlenje još tri radnika.\n„Započeli smo pojedinačnu, i serijsku proizvodnju i povećali mogućnosti za izvoz naših proizvoda. Pored mogućnosti da uposlimo nove radnike uveli smo i nove proizvode a samim tim i ostvarili bolji plasman na inostranom tržištu prvenstveno Francuskoj i Nemačkoj”, kaže Cvetković.\nJasmina Kuzmanović, kontrolorka kvaliteta u preduzeću Hydromag kaže da pomoću kontrolnih karti omogućavaju poboljšanje i unapređenje poslovanja, dok zaposleni kažu da u Paraćinu nema boljeg preduzeća za rad.\nHydromag, kao i više od 200 drugih preduzeća koje je EU podržala preko programa EU PRO imala su obavezu da sprovedu društveno odgovorne aktivnosti u svojoj zajednici. „Meni je ideja bila da privučemo mlade ljude jer na primer u Paraćinu postoji samo par mašinskih radionica poput naše, a neka od zanimanja poput CNC operatera su na ceni u inostranstvu dok kod nas skoro da ne postoje.\nZato smo želeli da stipendiramo studente mašinstva iz naše opštine, ali kako buduće mašinskih inženjera nismo upeli da nađemo u Paraćinu stipendirali smo dva srednjoškolce mašinske struke i pomogli smo socijalno ugroženim porodicama”, kaže Aleksandar. U planu im je da inače dobru saradnja sa Mašinskom školom u Paraćinu dalje unaprede tako što će đaci dolaziti na stručnu obuku i praksu i nauče da rade na savremenim mašinama.


POMOĆ SRBIJI U MEDICINSKOJ OPREMI - UžiceMedia\nNaslovna Društvo POMOĆ SRBIJI U MEDICINSKOJ OPREMI\nPOMOĆ SRBIJI U MEDICINSKOJ OPREMI\nNa aerodrom „Nikola Tesla“ sleteo je prvi teretni „Boeing 747“, uz podršku Evropske unije, koji je dopremio više od 40 tona hitne medicinske opreme i opreme za borbu protiv COVID-19, koju je nabavila Srbija.\nTroškove avioprevoza finansira Evropska unija i deo su troškova hitnog paketa mera. Ovim letom, organizovan kroz partnerski Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), omogućava se hitno snabdevanje i isporuka medicinske opreme i zaliha. Umesto redovne komercijalne linije, angažovan je ogroman teretni avion kako bi se maksimalno iskoristio prostor i uštedeli dragocen ovreme i troškovi.\nOvaj let je prvi vidljivi rezultat pomoći iz ukupnog paketa od 93 miliona evrakoli koje Evropska unija najavila kao hitnu, kratkoročnu i srednjoročnu pomoć Srbiji u borbi protiv COVID-19.\n„Virus ne poznaje granice i svi smo suočeni sa istim izazovom i zajedno se moramo boriti protiv ovog neprijatelja. Kada je virus bio navrhuncu, u Aziji, Evropska unija je isporučila 65 miliona tona zaliha i medicinske opreme Kini kako bi spasila živote i pomogla tamošnjem zdravstvenom sistemu. EU je takođe poslala avione kojima su se vratili evropskii srpski državljani koji su se nalaziliu Vuhanu i drugim pogođenim regionima tokom krize u Kini.\nSada kada je virus stigao do Evrope, EU je poboljšala svoj mehanizam reakcije. Dok oplakujemo smrt hiljade građana u EU, rešeni smo da stanemo uz Srbiju i njene građane u punoj i konkretnoj solidarnosti, odgovarajući na trenutne i dugoročne potrebe. Pred nama su teška vremena. Potrebna nam je podrška i solidarnost. Zajedno ćemo pobediti u ovoj borbi“, kaže šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\nŠef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici (Foto: EU Info Centre)\n“Vidimo koliko života se gubi svakodnevno u EU. Hvala im što su pomogli da se nekako svi zajedno, i Kina, i Evropska unija i Ujedinjene nacije i mi iz Republike Srbije, koji smo iz svog budžeta i uz diplomatske napore omogućili da večeras dočekamo još jedan avion“, rekla je predsednicaVlade, Ana Brnabić.\nPaket od 93 miliona evra za borbu protiv COVID-19, koji je u sredu 25. marta predstavio komesarVarheji, uključuje finansijsku pomoć do 15 miliona evra za hitne potrebe u zdravstvenom sistemu i 78 miliona evra za ekonomski oporavak, posebno za mala i srednja preduzeća.\nOvaj prvi avion finansiran od EU koji je stigao iz Kinepredstavlja prvi deo ovog velikog paketa kojis adrži sveobuhvatan set mera za rešavanje različitih potreba Srbije tokom ove krize.\nEvropska unija je snažan partner Srbije, najveći investitor, trgovinski partner i donator. Od početka pregovora o pristupanju Srbije 2014. godine, EU je donirala Srbiji gotovo dve milijarde evra bespovratnih sredstava za podršku modernizaciji zemlje. EU decenijama unazad pomažeS rbiju, a samo u zdravstvenom sektoru EU je Srbiji obezbedila 450 miliona evra kroz donacije i kredite u cilju modernizacije i poboljšanja stanja u ovom sektoru.\nPrethodni tekstPRAVA I OBAVEZE RADNIKA I POSLODAVACA U vreme trajanja vanrednog stanja\nSledeći tekstSAT ZA NAŠU PLANETU U UŽICU Ugasite svetla u svojim domovima u subotu na sat vremena


Рубрика: Друштво Аутор: Преузето 821 пута прочитано Датум: 16.05.2007 Одштампај\nU akciji vojne policije i Vojno-bezbednosne agencije (VBA) koja je, u okviru potrage za haškim optuženicima, izvedena juče u dva navrata, u vojnom hotelu u Deligradskoj ulici, u centru Beograda, niko nije uhapšen, rekao je za naš list Vladimir Vukčević, tužilac za ratne zločine.\nTužilaštvo za ratne zločine saopštilo je da su „u skladu sa akcionim planom Vlade Srbije za saradnju sa Haškim tribunalom, nadležni vojni organi u zakonito sprovedenom postupku obavili pretres vojnog objekta u Deligradskoj ulici i utvrdili da se tamo ne krije nijedna osoba optužena pred tribunalom u Hagu”.\nNezvanično, tragalo se za haškim optuženicima Ratkom Mladićem i Zdravkom Tolimirom, koji se smatra najvažnijom osobom u sistemu Mladićevog obezbeđenja.\nPretres više od 300 soba u ovom vojnom hotelu započeo je, kako saznajemo, juče oko 10.30 časova. Tužilaštvo za ratne zločine prethodno je dobilo informaciju da se haški optuženici za ratne zločine kriju u ovom objektu i odmah je zatražilo nalog za pretres od istražnog sudije Okružnog suda u Beogradu. Nalog je sproveden vojnoj policiji i Vojno-bezbednosnoj agenciji koji su odmah krenuli u akciju pretrage hotela.\nUpravnik vojnog hotela Dane Ćirković izjavio je novinarima da je vojna policija otvarala vrata soba ključevima koji su se nalazili na recepciji. Pošto u prepodnevnoj akciji nisu pretresene sve sobe u hotelu, zbog toga što, kako nam je objašnjeno, nisu pronađeni svi ključevi na recepciji, vojna policija se vratila u hotel, negde oko 20 časova i proverila ostale sobe. Ćirković je zatim rekao da su posete do 22 časa, posle čega se kapije zatvaraju i zamolio novinare da dođu tokom današnjeg dana.\nKada je gradom prostrujala vest o tome da je u vojnom hotelu u toku akcija potrage za Mladićem, nekoliko desetina građana došlo je u Deligradsku ulicu. To su uglavnom bile zagrižene Mladićeve pristalice koje su psovale i vređale okupljene novinare, ali i političare koji su se nalazili u Skupštini Srbije. Dodatnu „potvrdu da je reč o hapšenju” građani su videli u pojačanom prisustvu pripadnika Žandarmerije u Deligradskoj i okolnim ulicama. Žandarmerija je, međutim, tu bila raspoređena zbog eventualnih nereda navijača posle sinoćne utakmice finala Kupa Srbije u fudbalu.\nAkcija provere informacije o haškim optuženicima završena je u 22.10 časova, kada su mnogobrojna vozila vojne policije napustila vojni hotel. U koloni vozila nalazile su se i dve policijske marice. Pripadnici vojne policije namerno su ostavili otvorena vrata jedne marice, kako bi se okupljeni građani i novinari uverili u to da niko nije uhapšen, dok su vrata druge marice bila zatvorena i u njima su se nalazile dve osobe obučene u vojne uniforme koje su, po svemu sudeći, vojni policajci.\nVojni hotel „Deligrad”, inače, koristi se za potrebe smeštaja izbeglica sa područja bivše SFRJ, a tu su smeštena i vojna lica bez rešenog stambenog pitanja, koja su sinoć pri svakom ulasku u dvorište hotela morala da se identifikuju na prijavnici. Pre toga, objekat je koristila sanitetska oficirska škola, u okviru Vojnomedicinske akademije i vojna građevinska služba.\nTim za sprovođenje akcionog plana koje treba da rezultira hapšenjem generala Ratka Mladića nije zastao u radu ni jednog trenutka, saopštio je Vladimir Vukčević, tužilac za ratne zločine i koordinator tima za sprovođenje akcionog plana.\n– Vrlo brzo ćete se uveriti da se intenzivno radi na sprovođenju akcionog plana. Poslali smo određene signale o tome Evropskoj uniji.\nU zabludi ste ako mislite da je slučajno Evropska unija promenila svoj stav prema nama. Mislim na nastavak pregovora, to su rezultati rada tima za sprovođenje akcionog plana – rekao je Vukčević. On nije precizirao kakav je pomak učinjen u potrazi za najtraženijim haškim beguncem Ratkom Mladićem, rekavši da neće odgovarati na novinarska pitanja u vezi sa akcionim planom.\nVukčević je na konferenciji za novinare rekao da je počelo saslušanje državljana BiH Ilije Jurišića uhapšenog zbog slučaja poznatog kao „tuzlanska kolona” i da je u Beograd doputovao njegov advokat. Tužilac je istakao da su Jurišiću garantovana sva procesna prava i da je prerano u ovom trenutku govoriti o mogućnosti da on bude izručen BiH.\n– Imamo saznanja da je Jurišić bio član Kriznog štaba javne bezbednosti Tuzle i da je direktno učestvovao u izdavanju naredbe o napadu na 92. brigadu JNA. Postojao je sporazum između JNA i vlasti u Tuzli da kolona izađe iz grada, ali je tom prilikom počinjen zločin. Jurišić nije očekivao da je predmet našeg interesovanja. On je u Beogradu bio u tranzitu za Keln. Ovo je primer da niko ko je na bilo koji način učestvovao u ratnim zločinima ne može biti siguran da ga neće stići ruka pravde – kazao je tužilac Vukčević.\nOn je podsetio da je napad na tuzlansku kolonu izvršen na današnji dan pre 15 godina i da je u tom zločinu poginulo više od 80 ljudi. Tužilac nije precizirao broj osumnjičenih u ovom slučaju, kao ni njihova imena, ali je rekao da među njima nije Selim Bešlagić, opštinski zvaničnik Tuzle.\n« « Претходне вести: Good bye, komunizam!\nНаредне вести: Dodik predložio tronacionalnu podjelu BiH » »


Autor: Ana Vilenica\nIstorija ratova 1990ih u Srbiji danas je birokratizovana, privatizovana i urbanizovana kao politički i ekonomski instrumentalizovana prošlost koja se proizvodi kako bi se nesmetano živela nova globalizovana istorija kapitalizma u njegovoj krizno-identitetskoj fazi. U pitanju je istorija zasnovana na privatizaciji, de-industrijalizaciji, nastanku novih elita koje su se obogatile u ratu i tranziciji, finansijalizaciji, eksploataciji, ogromnom i rastućem siromaštvu, uništavanju javnih institucija zdravstvene i socijalne zaštite kao i prikrivanju genocida, masovnih grobnica, kažnjavanja ‘nacije’ putem silovanja i PTSPa. Novi mega projekti, izgradnja novih stambenih naselja i memorijala kao i obnova bombardovanih zgrada uvode urbane prostore u nove istorijske tokove.\nRegeneraciji Savskog priobalja u Beogradu prethodilo je podizanje spomenika ideološkoj i političkoj konfuziji koja se u Srbiji uspostavila kao dominantna kultura sećanja u odnosu na ratove 1990ih. Na Savskom trgu je na inicijativu udruženja veteran nakon nekoliko oborenih konkursa podignut Spomenik svim žrtvama rata i braniocima otadžbine od 1990 do 1999. Ovom kompromisnom intervencijom u prostor grada odata je počast jednim memorijalom i žrtvama i dželatima ratova koji su vođeni velikim delom izvan teritorije Srbije. Istrajavanjem na promovisanju politike zabune u vezi sa ratovima Srbija je sve one koje spomenik komemoriše pretvorila u žrtve za koje navodno niko nije kriv. Tokom pokušaja svečanog otvaranja spomenika na tadašnjeg gradonačelnika Dragana Đilasa nasrnuli su vojni veterani čime je sprečeno zvanično otvaranje. Nikada zvanično otvoren ovaj spomenik se i danas veoma retko koristi za državne ili privatne komemorativne rituale. Sa dolaskom SNSa na vlast na ovako zamagljenom terenu započela je izgradnja mega projekat Beograd na Vodi u privatno javnom partnerstvu sa investitorom iz UAE, gde se danas stvara nova slika o evropskoj Srbiji. Pored primarnog cilja što je izgradnja stanovanja za bogate i najvećeg šoping centra na Balkanu na ovoj parceli profitabilnog zemljišta nastavlja se dalje utemeljenje mitologizovanog srpskog identiteta. U ispražnjenoj od svoje funkcije železničkoj stanici danas se planira otvaranje Muzeja srpskog srednjeg veka a na centralnom trgu, samo par metara od Spomenika svim žrtvama rata i braniocima otadžbine, podizanje enormne statue jednog od vladara značajnog sa proizvodnu srpskog nacionalnog identiteta Stefanu Nemanji.\nNedaleko odavde uz Nemanjinu ulicu nalazi se zgrada Generalštaba bombardovana 1999 godine. Fasadu krila B ove zgrade danas pokriva džambo bilbord na kome je vojnikinja koja salutira i citat vojvode Živojina Mišića, srpskog vojnog komandanta iz 19 i prvih decenija 20 veka, koji poziva Srbe na neustrašivost. Zgrada generalštaba delo je jugoslovenskog arhitekte Nikole Dobrovića koja je građena 1950ih i 1960ih godina za potreba Ministarstva odbrane. Zgrada svedoči o pokušaju promišljanja istorije anti-fašističke borbe naroda i narodnosti Jugoslavije na temelju koje je nastala socijalistička država. Dobrović je razvijao teoriju pokrenutog prostora koja poziva na intelektualno i kompleksno bavljenje prošlošću nasuprot mehaničkom pamćenju. Bio je protiv prazne ritualizacije sećanje a svoju teoriju pokušao je da primeni u radu na zgradama koje je kao državni arhitekta projektovao. Zgrada Generalštaba oblikovana je po uzoru na kanjon reke Sutjeske gde se tokom II svetskog rata vodila jedna od odlučujućih bitaka. Nakon bombardovanja zgrada Generalštaba postaje nezvanični spomenik NATO intervenciji i deljenja pravde bombama od strane država članica pakta, bez pomena onoga što je do ove intervencije dovelo, a to su zločini srpske vojske na Kosovu. Kao takva ova zgrada je morala da pretrpi određene modifikacije vlastite istorije. U raspravama i javnim narativima akcenat se stavlja na njene modernističke arhitektonske elemente dok se referenca na anti-fašističku istoriju sakriva i osporava kao i moguće sećanje na emancipatorske aspekte Jugoslavije. Danas su ruševine Generalštaba delimično raščišćene a zgrada čeka svoju novu budućnost. Ideje za prenamenu zgrade su uključivale već pomenuti Muzej srpskog srednjeg veka kao i prodaju investitorima za svrhe otvaranja luksuznog hotela gde se među imenima pominju sadašnji vlasnih firme Eagle Hils koji profitira nad Beogradom na Vodi ali i Donald Tramp sadašnji predsednik SAD-a.\nUrbane transformacije i političko upravljanje sećanjem\nProšlost se u Srbiji urbanizuje upisivanjem, interpretacijom, uređenjem i organizovanjem istorije, prošlosti i sećanja u gradove, varošice i sela. Politika svih vladajućih opcija u Srbiji nakon 2000ih godina usmerena je na ostvarenje članstva u EU koje se predstavlja kao jedini put za oslobađanje od tereta prošlosti, nacionalizma i nasleđa 1990ih, a sa druge strane na stvaranje nacionalne kohezije potpirivanjem nacionalnih i patriotskih osećanja kad god je to potrebno. Pomenuti projekti, spomenici i zgrade samo su neki od primera urbanizacije prošlosti u Beogradu u navedenom ključu. Sa jedne strane potencira se mitologizovana nacionalna prošlost podizanjem spomenika i osnivanjem novih nekritičkih institucija kulture, dok se istorija ratova 1990ih zamagljuje, a socijalistička istorija prikriva i iskrivljuje. Nova urbanizacija koja prati ovakvu politiku vođena je željom da se proizvede Beograd kao nova evropska prestonica koja će privlačiti strane investicije. Strane se investicije predstavljaju kao put ka novom ‘zatnom dobu’, dok se s druge strane zarad dogovora sa investitorima krše zakoni, ulažu se nepovratno ogromne količine javnog novca i na poklon daje zemljište. Na gradilištima investitora zbog nepoštovanja propisa o bezbednosti sve je više povreda na radu sa smrtnim ishodom. Zajedničkom akcijom države i investitora ovakve situacije se prikrivaju patriotskim narativima o progresu, a ljudski životi se ponovo obesmišljavaju.\nIstorija je u zemljama bivšeg istočnog bloka predstavljala jednu od ključnih prepreka za uspostavljanje novih neoliberalnih narativa i novih prostornih konstelacija. U procesu uspostavljanja i urbanizovanja neoliberalizma istorijskim narativima se manipulisalo, oni su iskrivljavani, uvođeni, uklanjani i pražnjeni od svog političko-etičkog konteksta. Na ovaj način u prostor se projektovala nova prošlost za navodno neizbežnu budućnost. Istorijska amnezija i istorijski revizionizmi uvedeni su kako bi se sakrili istinski efekti najavljene budućnosti: nezaposlenost, siromaštvo, eksploatacija, dužničko ropstvo i beskućništvo.\nAna Vilenica je nezavisna istraživačica i aktivistkinja. Doktorske studije je završila na Univerzitetu umetnosti u Beogradu na grupi za Teoriju umetnosti i medija. Uredila je tri knjige Postajanje majkom u neoliberalnom kapitalizmu, Na ruševinama kreativnog grada i Umetnost i stambene borbe. Deo je Združene akcije Krov nad glavom i The Radical Housing Journal kolektiva.


Bronzani veslači iz Smedereva – Semendria\nBronzani veslači iz Smedereva\n17. septembar 2015. SPORT – Izvor: RTS – Sa nedavno završenog veslačkog Balkanskog prvenstva u Rumunskom gradu Jašiju, gde je Smederevski klub imao deset predstavnika – šestoricu u konkurenciji kadeta i četvoricu juniora, dvojac bez kormilara doneo je kući bronzanu medalju.\nZoran Rajić i Marko Ristić, počeli su u istom danu da treniraju i od pionira, do danas, su nerazdvojni tandem koji daje odlične rezultate. Bili su treći na prvenstvu Evrope, treći su i na Balkanu. Pet godina rada je za njima, a isto toliko im predstoji do ostvarenja sna – do Tokija.\nPotiču iz jednog od najstarijih sportskih kolektiva u regionu, koji je poslednjih 20 godina, iznedrio mnoge reprezentativce. Danas se na Dunavu prošlogodišnji prvaci Evrope, Veselin i Dušan, pripremaju da odveslaju izborne trke kako bi ostvarili olimpijsku normu i našli na putu za Rio.\nVeslački klub Smederevo jedan je od najtofejnijih u Srbiji i okuplja više od 120 mladih ljudi.\nIako se često odriču zabave u kojoj uživaju njihovi vršnjaci, satisfakcija su im trofeji koji već ispunjavaju sobu, kao mozaik u koji ugrađuju svoj trud i uspehe. To je njihov doprinos tradiciji vrednoj napora, kako bi je nastavile generacije koje dolaze.\n« Još jedna ubedljiva pobeda KMF Smederevo\nMišković otvorio farmu svinja u Smederevu »


I onaj Karadžić, ekscentrični nacionalni lider i kockar koji je s parom kečeva u rukama tri i po godine izluđivao pola sveta, i ovaj Radovan, mistični duhovni istraživač sa likom kolumniste Trećeg oka, u jednoj stvari imaju podjednaku snagu. Naime, ako je Boris Tadić u ponedeljak uveče, kada je iz njegovog kabineta javljeno da je Radovan uhapšen, mogao da zamisli poslednji dan svoje vladavine, morao je da pomisli da će sa te tačke jasnije nego bilo šta drugo videti Radovana.\nJer, ako taj poslednji dan vlasti dočeka sa osećanjem pobednika čija je vladavina donela dobro Srbiji, Radovana će odatle videti kao tačku na kojoj je presekao, onu od koje je taj dobar put krenuo. Ako sa vlasti bude odlazio sa osećanjem luzera - još jednog koji je mnogo hteo, koji je neko vreme Srbiju muljao po rukama i ništa s njom uradio nije - setiće se Radovana kao čoveka od koga su stvari krenule naopako.\nNaravno, koliko god da je Boris na sebe preuzeo težak teret, njegova dilema, ako je tako nešto uopšte imao, logički je veoma jednostavna. S Radovanom koji na slobodi Srbiju leči tihovanjem, viskom i amajlijama ni Boris ni Srbija ne mogu izaći kao pobednici iz ovog mandata u kome su privremeno dodeljeni jedno drugom. S Radovanom u Hagu, međutim, mogu i da pobede i da izgube. Matematički rečeno, ono što se s Radovanom dogodilo u ponedeljak Srbiji je bilo potrebno, ali joj nije dovoljno ni to hapšenje ni ta Borisova borba sa duhovima pretprošlog vremena.\nNaravno, pri tome ne mislim samo na preostalu dvojicu haških begunaca, već na način na koji će Srbija umeti da iskoristi ovu prilično veliku žrtvu prvih dana Tadićeve vladavine. Ne mislim tu na moralistički aspekt cele stvari, iako on nije nešto što bi obavezno trebalo propustiti. Nema nikakve sumnje da je Karadžić na ovaj ili onaj način odgovoran za neke veoma zle stvari koje su se desile u Bosni. Jednako nema nikakve sumnje da u makar pet ozbiljnih svetskih država danas vladaju ljudi za koje se to isto može reći, ali ih ne traži Tribunal, svetski mediji ih ne nazivaju zločincima, obasuti su državničkim počastima.\nTa mala činjenica ozbiljno ruši onu moralističku tezu kako je i pojedincima i državama život posle počinjenog zločina nemoguć bez iskupljenja. Moguć je, još kako, jer da nije tako, svet bi bio uređen sistem koji počiva na pravdi, a ne na sili. Problem je, međutim, drugi: koliko god da je moguć život posle zločina, život posle poraza zaista je nemoguć, samo što poraz ovde nije pravna, već istorijska kategorija, dok je zločin ipak pitanje prava. Hoću da kažem da Karadžića ne bi trebalo amnestirati od zločina koji mu se pripisuju, ali bi dobro bilo da o tome govorimo otvoreno i kažemo da njega Hag ne traži zbog Srebrenice, koliko god bilo monstruozno ono što se tamo dogodilo, nego ga traži zato što je pacerski vodio jedan rat i zato što ga je pacerski izgubio.\nKaradžić luzer zato je Hagu tema tek onoliko koliko je taj sud sredstvo manifestacije političke volje jednog internacionalnog poretka. Ali Karadžić luzer za Srbiju je mnogo više od simboličke vrednosti, on je za nju nešto kao leganje u krevet sa mrtvacem, on je jedan potpuno aistoričan predmet, nešto čega se čovek koji živi u realnom istorijskom vremenu mora otarasiti svestan da ne postoji nijedan način da s tim u krevetu ide napred i jednako svestan da, ako se toga otarasi, još uvek ne znači da je krenuo napred.\nProblem je tu, dakle, sa jednom aistoričnošću ovdašnjih poraženih vođa od Slobe, preko Karadžića, do Mladića. Hajde da ne idemo suviše daleko u razmatranju toga kako se svetska istorija rešavala balasta svojih poraženih vođa, koji su obično svoje gubitke preživljavali tek onoliko da bi mogli da ih konstatuju i nestanu. Dovoljno je setiti se dvojice najslavnijih srpskih luzera: nikada ne bi sijala odsečena Lazarova glava da mu je pretekla još koju godinu posle bitke, da je morao svakoj budali koju bi posle toga sreo da odgovara na pitanje gde mu je Kosovo i da li je na Gazimestanu ostavio onolike junake da bi bio Bajazitov vazal, što ga ne bi promašilo da je nekim slučajem pretekao. Lazara su u istoriju upisali njegova vera, njegov poraz, ali, ne manje od toga, i njegov brzi kraj, koji su samo zato vekovima kasnije mogli da čine sveto trojstvo jedne nacionalne mitologije.\nNi Karađorđu istorija ne bi dala veću ulogu od one u kojoj je jedan svinjarski trgovac hrabro podigao Srbe na jedan od ustanaka, kojih je celog tog veka bilo, i koji je izgubio da njegov poraz Miloš nije pretvorio u pobedu serijom malih koraka. A sad, što je prvi korak te pobede, ono što je bilo neophodno iako ne i dovoljno, bila je Karađorđeva glava odnesena Porti, lakše će razumeti ovi nego oni savremenici.\nNaravno, ne pada mi na pamet da pravim poređenje između onoga iza čega je Miloš stao u Radovanjskom lugu i ovoga iza čega je stajao Boris u autobusu gradskog prevoza. Jer ono sa Milošem i Lazarom bila je arhaična žrtva, ovo s Radovanom nešto je drugo: kao tumor koji vas neće ubiti, ali će vas ubiti hiljadu drugih stvari koje zbog tog tumora ne možete da rešite.\nZato je ovde reč o nečem drugom: tri najveća luzera srpskih ratova iz prošle decenije - Milošević, Karadžić i Mladić - godinama posle svojih poraza ostali su na sceni, istina kao pasivni politički faktori, ali zbog toga ne manje važni, ne manje pogubni. Oni su tako postali izuzetak od važnog istorijskog pravila prema kojem se ozbiljne nacije, kada se posle velikih istorijskih poraza obnavljaju, najpre rešavaju svojih vladara pod čijim zastavama su izgubili i koji ih na taj poraz podsećaju.\nKada je to razumeo Zoran Đinđić i kada je Miloševića poslao u Hag, on je razumeo istoriju na taj način, ali njegov problem je bio u tome što se obračunavao sa ljudima koji su bili istorijski balast uz pomoć ljudi koji su bili to isto i koji su se okrenuli protiv njega kada su videli da istorija nije izbor nejlepšeg i najkooperativnijeg, već jedan princip koji mete pred sobom sav onaj bagaž prošlih vremena bez kojih se ne ide napred.\nZa razliku od Đinđića, Koštunica je verovao da se te suprotnosti mogu rešiti nekom vrstom društvenog sleganja, koje je on voleo da naziva pomirenjem. Ali kosturi iz ormana su izlazili i on ih je vraćao nazad. Neke je uspeo da nagovori da nestanu zauvek, ali to nije bilo dovoljno. Umesto da se na vreme obračuna s tim, Koštunica je danas u prilici da, izjašnjavajući se o Karadžićevom hapšenju, izgovara teško razumljive stvari ne shvatajući da mu prilike postavljaju drugo pitanje - da li je i on takav bio deo tog pretprošlog sveta, bez čijeg odstranjivanja Srbija ne može da uradi ništa sa sobom.\nDa je tu stvar sa Hagom zauvek završio Đinđić, to bi bio veliki poduhvat; da je tu stvar završio Koštunica, bilo bi to hvatanje u koštac sa stvarima koje vam ne daju da ih zaobiđete; danas, kada tu stvar radi Boris, to jeste svest o tome da Srbija beskrajno može da raspravlja o svim stvarima, ali da joj one jednako ostaju da ih završi kao nešto o čemu se više ne da raspravljati na način koji može da ponudi bilo kakve plodove.\nNaravno, sada ostaje da se vidi kako će tu stvar s Radovanom prihvatiti srpska politička elita. Nešto mi kaže da Vučić, kada Srbiju poziva na demonstracije, zapravo otaljava posao podsećajući svoje birače da je on ipak čovek iz nacionalne priče. Nešto mi takođe kaže da bi ta čaša zaobišla Vučića da je nekim slučajem dobio mesto gradonačelnika. Kada Koštunica kaže da je hapšenje Karadžića stvar pritiska Zapada da se Srbiji otme Kosovo, nisam siguran da razumem išta više od toga da je on danas u takvoj vrsti političkog ćorsokaka iz kog ne može sve to ni da pozdravi ni da osudi.\nKada pak Dačić kaže da u tome nije učestvovala njegova policija, to onda nije samo njegov problem sa lojalnosti partneru već i znak da njegovo razumevanje istorije Srbije nije više od razumevanja istorije njegove stranke. Ali svi oni - uz Borisa, koji je to uradio - saglasni su na ovaj ili onaj način u jednom: svaka smislena rasprava o tome da li Radovan treba da bude u Beogradu ili u Hagu iza nas je koliko i pitanje kako raste kupus.\nNaravno, u svemu tome ostaje samo jedno veliko pitanje, koje će narednih meseci mučiti najviše Borisa. Dakle, da li će na Zapadu prevladati ona škola mišljenja koja razume šta je u ponedeljak urađeno u Beogradu. Ako prevlada razumevanje za Borisov doživljaj istorije, Radovan će vremenom biti jedna mala tačka na putu koji se morao preći; ako prevlada stav da je Srbija bila dužna da to uradi i da joj ne treba ništa dati za isplatu tog duga, tada će postati pravilo da se srpski proevropski vladari smeštaju u folder luzer zajedno sa nacionalnim liderima. I tada će Srbiji od pomoći biti samo amajlije duhovnog istraživača Dabića.


Sindikati poručili, štitićmo svoja prava, Đokić odgovara Vlada neće ugroziti zagarantovana prava | Hercegovina Press\nSindikati poručili, štitićmo svoja prava, Đokić odgovara Vlada neće ugroziti zagarantovana prava\nPredsjednik Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić i predsjednik Sindikata udruženih radnika energetike Slobodan Ostojić konstatovali su danas u Banjaluci da je u Srpskoj neophodno donijeti opšti kolektivni ugovor, s ciljem zaštite prava radnika.\nMišićeva je istakla da je neophodno jačati ulogu i solidarnost sindikata u zaštiti interesa i prava radnika.\n„Opšti kolektivni ugovor je važan za radnike u Srpskoj i učinićemo sve da što prije bude donesen. Ono što dogovori Sindikat u pregovorima isključivo mora važiti za članove sindikalnih organizacija“, rekla je novinarima Mišićeva.\nOna je naglasila da je na sastanku bilo riječi i o namjeri pojedinih poslodavaca, javnih preduzeća, pa i vlasti u Srpskoj, da kolektivni ugovor zamijene pravilnikom o radu.\n„Imali smo veoma jasan pokušaj da se to dogodi u `Elektroprivredi Republike Srpske`. Međutim, Savez sindikata Republike Srpske podržava nastojanja Sindikata udruženih radnika energetike da ne smije biti pravilnika o radu jer bi to značilo jednostrano uređivanje visine zarada, što je u suprotnosti sa Ustavom i zakonima“, kaže Mišićeva.\nOna je ocijenila da je nedopustivo da direktor „Šuma Republike Srpske“ Risto Marić daje uputstva na koji način da bude formirana sindikalna organizacija u ovom preduzeću.\nGovoreći o situaciji u „Željeznicama Republike Srpske“, Mišićeva je istakla da nije dobro što Svjetska banka rješava probleme u ovom preduzeću, kao i da se mora znati ko je odgovoran za rukovođenje u javnim preduzećima.\n„Onaj ko je rukovodio `Željeznicama`, kumulirao gubitak, zapošljavao nove radnike i nije isplaćivao plate koje su radnici zaradili, nije našao za shodno da se pojavi u veoma dramatičnom trenutku kada radnici ovog preduzeća štrajkuju. Ako će se sve adresirati na predsjednika Republike onda nešto nije uredu, i za mene je neshvatljivo da ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić nije došao među štrajkače“, rekla je Mišićeva.\nOstojić je naveo da je neophodno zaštititi dostignuta prava radnika.\n„U `Elektoprivredi Republike Srpske` nemamo opšti kolektivni ugovor i vjerujem da će biti brzo donesen. Pravilnikom o radu, koji su nam željeli nametnuti, bio bi izgubljen smisao sindikalnog organizovanja, a poslodavac bi mogao da radi šta hoće“, kaže Ostojić.\nĐokić – Vlada neće uskratiti zagarantovna prava radnika\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić poručio je da Vlada Srpske nema namjeru da uskrati prava zagarantovana zakonom ili kolektivnim ugovorom, ali da nije uvijek moguće izvršiti neku obavezu u definisanom roku.\nĐokić je rekao da se u tom slučaju razgovara sa socijalnim partnerima da bi se postigao dogovor u vezi sa načinom i rokom izvršenja određene obaveze.\nOn vjeruje da će predstavnici četiri sindikata budžetskih korisnika postići dogovor sa predstavnicima Vlade o dugovanjima po osnovu kolektivnog ugovora.\nĐokić vjeruje da će kompromis i dogovor biti postignut i kada je riječ o sindikatu i menadžmentu preduzeća „Elektroprivreda Republike Srpske“, a u vezi sa kolektivnim ugovorom.\nOn je poručio da Zakon o radu treba biti jednak za sve radnike u Republici Srpskoj i da je njegove odredbe prihvatio veći dio radnika u Srpskoj, te očekuje da niko neće tražiti posebna privilegovana prava.\nĐokić je ocijenio da uslovi rada nisu isti za sve zaposlene u „Elektroprivredi“, imajući u vidu poslove rudara, radnika na termoelektranama ili u administraciji.\n„Mora se dogovoriti pitanje zaštite prava radnika, posebno onih koji rade u posebnim uslovima i ne bi trebalo da budu oštećeni, već naprotiv – zaštićeni“, istakao je Đokić.


Najave Događaja | - Page 2\nBASF, najveća nemačka hemijska kompanija, ove godine će podržati startap ideje mladih inovatora iz regiona, uključujući i mlade inovatore iz Srbije. Start-up Science Demo Day predstavlja jedinstvenu priliku na kojoj će mladi inovatori moći da predstave svoje startap ideje i potencijalno osiguraju ulaganje u njihov dalji razvoj. Najbolja startap ideja dobiće početni kapital u iznosu\n22. Septembra 2020. 22. Septembra 2020. AdminLeave a Comment on Izložba „Staro i nestalo voće Srbije”\nIzložba „Staro i nestalo voće Srbije”, autora Aleksandra Savića, biće otvorena u utorak, 29. septembra, u 12 časova, u Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode, Radnička 20a, u Novom Sadu. Na otvaranju će govoriti dr Slobodan Puzović, pomoćnik direktora PZZP, dr Milan Paunović, direktor Prirodnjačkog muzeja Beograd, i autor Aleksandra Savić, muzejski savetnik. Organizator i moderator\nEU info centar, u saradnji sa Evropskim pokretom u Srbiji, održaće onlajn debatu “Poljoprivreda i investicije u Srbiji” u utorak 22. septembra, u 11 časova. Na debati će se govoriti o spremnosti Srbije da učestvuje u poljoprivrednoj politici EU i sledećim neophodnim koracima na putu ka EU, o usklađivanju sa zakonodavstvom EU, posebno u oblasti\n16. Septembra 2020. AdminLeave a Comment on Otvoren foto-konkurs Natura 2000 u kadru\nUkoliko ste ljubitelj prirode i borite se za njeno očuvanje – ovo je pravo mesto za Vas! Ako volite fotografiju i uživate u slikanju zanimljivih trenutaka u prirodi – nećete pogrešiti! Ukoliko ste od onih koji brinu o zaštiti prirode i retkih bilnjnih i životinjskih vrsta – Vas tražimo! Pozivamo Vas da učestvujete na eko foto-konkursu „Natura\nSajam poslova i praksi za studente i diplomce tehničko-tehnoloških i prirodno-matematičkih fakulteta „JobFair ─ Kreiraj svoju budućnost!” održaće se ove godine šesnaesti put, 2. i 3. novembra. Zbog epidemije virusa i bezbednosti učesnika i posetilaca, Sajam će se ove godine održati online. Organizatori događaja su neprofitne i apolitične organizacije: Udruženje studenata tehnike Evrope – Beograd\nPronađi alternativu i zasluži nagradu\n7. Septembra 2020. AdminLeave a Comment on Pronađi alternativu i zasluži nagradu\nZnaš li da Srbija godišnje generiše oko 45 miliona tona CO2, a 15% dolazi od saobraćaja? Neophodno je da se taj nivo emisije smanji kako bi priroda i društvo bili zdraviji, ali to ne može da se desi preko noći i samo od sebe. Potrebno je da se probudi kolektivna svest, a da bi se\n29. Avgusta 2020. AdminLeave a Comment on EXIT Festival Life Stream\nEXIT Festival, jedan od najvećih kulturnih, društvenih i zabavnih događaja na svetu, koji se održava na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, osnovan je 2000. godine, a nastao je kao ishod društvenog aktivizma mladih. Za 20 godina postojanja izrastao je u svojevrsnu platformu za razvoj kulturnih, turističkih i kreativnih potencijala naše države. 2013. i 2017. osvojio\nIzložba pod nazivom „Najlepša Srbija!” u organizaciji Ministarstva za zaštitu životne sredine otvorena je od 27. avgusta, na Sava Promenadi u Beogradu na vodi. Postavku izložbe „Najlepša Srbija” čine posebne fotografije nacionalnih parkova, parkova prirode, predela izuzetnih odlika, specijalnih rezervata prirode, spomenika prirode, odnosno područja u Srbiji koja su zbog svojih naročitih vrednosti i lepota\n25. Avgusta 2020. AdminLeave a Comment on Zajedno – na distanci!\nFestival ekološkog pozorišta za decu i mlade po prvi put u svojoj istoriji menja termin održavanja i seli se u onlajn prostor. Iako smo 25 godina odolevali svim nedaćama i uvek pronalazili načine da kraj avgusta ulepšamo našim najdražim najmlađim Bačkopalančanima, aktuelna situacija u celom svetu postavila je pred nas novi izazov i, nažalost, odložila\n5. Avgusta 2020. 13. Avgusta 2020. AdminLeave a Comment on Novi broj eekolista\nIzašao je novi – deveti broj magazina eEkolist. U ovom broju posebno se izdvajaju dve teme – cirkularna ekonomija i klimatske promene. Osnovni cilj cirkularne ekonomije je održivo korišćenje resursa i eliminisanje otpada – sve ono čemu težimo na našem putu ka Evropskoj uniji. Naravno, ta težnja nije samo deklarativna, jer verujemo da je to\n27. Juna 2020. AdminLeave a Comment on EUINFONET vebinar „Upravljanje vodama”\nEUINFONET-ov vebinar „Upravljanje vodama” održaće se u ponedeljak, 29. juna, od 18 do 19 časova. Svakog 29. juna, u Srbiji se obeležava Međunarodni dan Dunava (http://www.danubeday.org/), kada se koristi prilika da se kroz različite manifestacije vrši podizanje svesti o očuvanju Dunava kao jedne od najlepših evropskih reka, ističe značaj Dunava za ljude koji žive u\n19. Juna 2020. 19. Juna 2020. AdminLeave a Comment on Letnji market naša nova manifestacija\nPrethodnih godina Pokret gorana Novog Sada organizovao je manifestacije koje su postale tradicionalne i simboli našeg grada. Sada je vreme da uvedu nešto novo, drugačije, posebno i zanimljivo! Predstavljamo vam jednodnevnu manifestaciju Letnji market, koja će biti održana 4. jul (subota), od 11 do 20 časova, na platou ispred SPENS-a. Dobrodošli su: – izlagači cveća,\n16. Juna 2020. AdminLeave a Comment on Poziv Beograđanima da učestvuju u mapiranju klimatskih izazova\nKlimatske promene u našem gradu su žive i opipljive: beogradske zime postaju blage, snega gotovo da nema, a leta su nikad toplija. Svedoci smo sve češćih vremenskih ekstrema poput obilnih padavina i jakih suša. Centar za promociju nauke, uz podršku Sekretarijata za zaštitu životne sredine, ovog leta poziva građane da se i sami uključe u\n1. Juna 2020. AdminLeave a Comment on Novosadska cvetna pijaca\nUspešno je završena prva Novosadska cvetna pijaca. Veliki broj Novosađana i Novosađanki je iskoristio petak i subotu da nabavi sadnice i cveće za svoju terasu i baštu, proba zdrave proizvode i uživa u maštovitim rukotvorinama. Pokret gorana Novog Sada, kao organizator, i svi izlagači koji su nastupili se zahvaljuju posetiocima na poverenju uz poziv da\nKorali Crvenog mora ignorišu klimatsku krizu 8. Januara 2021.\nJP „Vojvodinašume” doniralo 630 sadnica Opštini Žabalj 29. Decembra 2020.\nKlimatski konsenzus o ekspres-loncu 28. Decembra 2020.\nSvi možemo da pomognemo 28. Decembra 2020.\nŠta nama zapravo znače klimatske promene? 28. Decembra 2020.\nArhive Odaberite mjesec Januar 2021 Decembar 2020 Novembar 2020 Oktobar 2020 Septembar 2020 August 2020 Juli 2020 Juni 2020 Maj 2020 April 2020 Mart 2020 Februar 2020 Januar 2020 Decembar 2019 Novembar 2019 Oktobar 2019 Septembar 2019 August 2019 Juli 2019 Juni 2019 Maj 2019 April 2019 Mart 2019 Februar 2019 Januar 2019 Decembar 2018 Novembar 2018 Oktobar 2018 Septembar 2018 August 2018 Juli 2018 Juni 2018 Maj 2018 April 2018 Mart 2018 Februar 2018 Januar 2018 Decembar 2017 Novembar 2017 Oktobar 2017 Septembar 2017 August 2017 Juli 2017 Juni 2017 Maj 2017 April 2017


Za mini mlekare i mesare 50 miliona dinara\nIzvor: Radio 021, 12.Nov.2015, 16:10\nMlekarima i mesarima je danas dodeljeno 26 ugovora bespovratnih sredstava u ukupnoj vrednosti od 50 miliona dinara.\nReč je o konkursu resornog sekretarijata u oblasti stočarstva, koji je namenjen opremanju mini mesara i mini mlekara.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Branislav Bogaroški uručio je korisnicima sredstava ugovore na Poljoprivrednom fakultetu, u prisustvu dekana ove visokoobrazovne institucije dr Nedeljka Tice i prof. dr Anke Popović- Vranješ, te korisnika >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << sredstava iz prethodne godine, koji su izneli svoja pozitivna iskustva u okviru projekta koji su realizovali uz podršku ovog konkursa u prošlom ciklusu.\n- Već sada imamo pozitivne primere iz prakse, gde smo mi finansirali mlekare kapaciteta od hiljadu do hiljadu i po litara mleka, i koje su sada već na deset hiljada litara i koje mogu da pokriju potrebe za otkupom kod onih malih proizvođača koji nisu interesantni velikim sistemima. U pitanju su, uglavnom, tradicionalni proizvodi malo višeg stepena kvaliteta i to je vrsta robe koja nedostaje našem tržištu, koja ima svoju prođu i svoje kupce - rekao je Bogaroški.\nOn je takođe dodao da će ove godine uspeti da finansiraju 26 mini mlekara i mesara.\n- Uveren sam da će sledeće godine moći da se uradi mnogo više po tom pitanju i da će se ići u pravcu pravljenja i brendiranja tipično vojvođanskih proizvoda, jer, da bi ste uopšte pričali o razvoju sela i ruralnom turizmu, prvo morate da ponudite nešto kvalitetno, a Vojvodina to ima. Samo treba malo truda da se ljudima pomogne i usmeri ih u dobrom pravcu - zaključio je predsednik.\nZa mini mesare i mlekare 50 miliona\nIzvor: Blic, 12.Nov.2015\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu uručio je danas 26 ugovora u ukupnoj vrednosti od 50 miliona dinara bespovratnih sredstava, dodeljenih poljoprivrednicima u pokrajini na konkursu za opremanje mini mesara i mlekara...“Ove godine ćemo uspeti da finansiramo 26 mini...


Da li je u nadležnosti Skupštine Kantona Sarajevo donošenje Zakona o porijeklu imovine koji bi se, naravno, primjenjivao na teritoriji Kantona Sarajevo? Ukoliko jeste, tražim od Ministarstva da što prije moguće krene u proceduru izrade zakona. | Skupština Kantona Sarajevo\nDa li je u nadležnosti Skupštine Kantona Sarajevo donošenje Zakona o porijeklu imovine koji bi se, naravno, primjenjivao na teritoriji Kantona Sarajevo? Ukoliko jeste, tražim od Ministarstva da što prije moguće krene u proceduru izrade zakona.\n"Da li je u nadležnosti Skupštine Kantona Sarajevo donošenje Zakona o porijeklu imovine koji bi se, naravno, primjenjivao na teritoriji Kantona Sarajevo? Ukoliko jeste, tražim od Ministarstva da što prije moguće krene u proceduru izrade zakona. "


Zgrada Vlade Kosova - ilustrativna fotografija\nI dok predstavnici vlasti mogućnost dijaloga između Prištine i Beograda o tehničkim pitanjima vide kao pokušaj relaksiranja odnosa između dve države i deo evropske perspektive, politički analitičari na Kosovu smatraju da su razgovori između Prištine i Beograda o praktičnim pitanjima neizbežni.\nIstovremeno, u poslednje vreme se jasno i nedvismisleno ističe da međunarodna zajednica priprema teren za održavanje razgovora između dve zemlje o tehničkim pitanjima i da su to prvenstveno bili ciljevi poseta visokih međunarodnih zvaničnika Prištini i Beogradu.\nČlan Predsedništva Skupštine Kosova i podpredsednik Deokratskog saveza Kosova, Eqerem Kryeziu ističe da razgovori o tehničkim pitanjima predstavljaju deo kriterijuma za evropske integracije.\n„Razgovori o različitim pitanjima, kao dve susedne zemlje su deo međunarodnih obaveza koje treba da ostvaruju Kosovo i Srbija. To ne zavisi mnogo od naše volje koliko od našeg puta prema Evropskoj uniji. Pitanja kao što su borba protiv organizovanog kriminala, korupcije, slobode kretanja roba, su standardi koje treba ispuniti region Balkana ako želi da bude deo evropskih integracija, to važi i za Kosovo i Srbiju“, kaže Kryeziu.\nPitanja kao što su borba protiv organizovanog kriminala, korupcije, slobode kretanja roba, su standardi koje treba ispuniti region Balkana ako želi da bude deo evropskih integracija, to važi i za Kosovo i Srbiju\nPolitički analitičar Driton Lajçi kaže da poslednje posete visokih zvaničnika EU, SAD i zemalja od autoriteta u međunarodnoj zajednici, kao i izjave predstavnika međunarodnog prisustva na Kosovu, pokazuju da će biti dijaloga između Kosova i Srbije.\n„To je rezultat odluka međunarodnih organizacija koje su uključene u pitanje Kosova. OUN-a , EU, posete ministara Francuske, Italija, predstavnika SAD su jednoglasne da između Kosova i Srbije treba da postoje kontakti“, kaže Lajci.\nBez razmatranja statusa\nOn ističe da to ne znači da će to biti politički pregovori. Međutim postoji konsenzus u međunarodnoj zajednici da treba da bude saradnje, susreta između zvaničnika Kosova i Srbije, ali ne o politčkim pitanjima.\nAnalitičar i univerzitetski profesor Ismail Hasani kaže kako između Kosova i Srbije, ima mnogo pitanja o kojima treba razgovarati, isključujući status zemlje.\n“Platforma međunarodnih faktora je da ne bude ponovnog razmatranja statusa Kosova, da nema podele i nema vojne intervencije, što znači da međunarodni faktori imaju jasan stav šta treba uraditi u odnosima između Kosova i Srbije“.\nPlatforma međunarodnih faktora je da ne bude ponovnog razmatranja statusa Kosova, da nema podele i nema vojne intervencije, što znači da međunarodni faktori imaju jasan stav šta treba uraditi u odnosima između Kosova i Srbije.\nHasani ocenjuje da je to sasvim dovoljna platforma koja tera međunarodne faktore da se rigorozno pridržavaju te agende, kako bi se obezbedilo da se da najveći doprinos rešavanju problema tehničke prirode.\nHasani odbacuje mogućnost da se u okviru mogućih tehničkih razgovora razgovara o statusu Kosova, pošto je Kosovo priznato od solidnog broja zemalja dok je nezavisnost zemlje nepovratna.\nLajci smatra da bi Kosovo i Srbija mogli razgovarati o pitanjima transporta, telekomunikacija, prometu roba i kretanju ljudi, što će olakšati život građana - i Albanaca i Srba.\nPredstavnici institucija Kosova ističu da su spremni da sa Srbijom razgovaraju samo kao suverene države. Zvaničnici Srbije pak smatraju da će se pitanje statusa Kosova kada tada vratiti na pregovarački sto.\nDa su zvaničnici Srbije spremni za tehničke razgovore sa Prištinom potvrđeno je našem radiju u Vladi Srbije. Poslednjih dana sve je više signala iz međunarodne zajednice da su mogući razgovori između Beograda i Prištine.\nPrema ovim nezvaničnim i neformalnim signalima na stolu bi se našla mnoga otvorena pitanja ali ne i status Kosova.\n„Kad se kaže normalizacija odnosa to tako politički zvuči. Ja bih radije rekao da je Beograd spreman da napravi tehničke kontakte na tehničkom nivou bez pominjanja pitanja statusa, ali uz napomenu da će to pitanje morati da se otvori pre ili kasnije“, rekao je državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije Oliver Ivanović.\nSve su prisutnije ocene o potrebi razgovora između Beograda i Prištine, a mediji prenose da su nedavne posete visokih evropskih i američkih zvaničnika regionu dale podsticaj početku tih razgovora. Pominje se i da bi razgovori o otvorenim pitanjima mogli da počnu na leto, odmah nakon konferencije o Zapadnom Balkanu u Sarajevu. Više o svemu, pročitajte u kopletnom tekstu OVDE


DA LI ĆE ZBOG MAME OSTAVITI DRAGANU MITAR: Vladimir Tomović tvrdi da ne postoji osoba koja će ga odvojiti od zadrugarke (VIDEO) : Nadlanu.com\nDA LI ĆE ZBOG MAME OSTAVITI DRAGANU MITAR: Vladimir Tomović tvrdi da ne postoji osoba koja će ga odvojiti od zadrugarke (VIDEO)\nObjavljeno 5. dec 2019. / 17:45:38\nVoditelj Darko Tanasijević pristigao je na velelepno imanje u Šimanovcima kako bi učesnicima treće sezone rijaliti programa "Zadruga" postavio pitanja koja gledaoce najviše zanimaju. Prvo pitanje bilo je za Vladimira Tomovića: "Kažeš da Minu gledaš kao prijatelja, a pobegao si od nje zbog mame, da li ćeš isto uraditi Dragani"?\n- Ukoliko bih ja bio srećan sa Draganom Mitar, nema te osobe koja bi me od nje razdvojila - rekao je Tomović.\nDalila Dragojević zamolila je Vladimira da joj odgovori na pitanje da li će majka prihvatiti komplikovanu Draganinu situaciju, što je razvedena i ima intrigantan odnos sa Edisom Fetićem.\n- Ne živim u okruženju gde je sve bajno i sjajno, ali ima razvedenih žena. Moja rođena sestra je razvedena, tako da ne mislim da će moja majka zameriti što Drgana ima dete i što je razvedena, to bi značilo da ne podržava ni moju sestru - objasnio je zadrugar.\nMnogi zadrugari tvrdili su da je Tomović bio zaljubljen u Minu Vrbaški, a da se njihov odnos promenio kada mu je majka sugerisala da se udalji od nje. Takođe, nekolicina zadrugara je istakla je da ne veruje da će Vladimirova majka prihvatiti Draganu, koja je u daleko komplikovanijoj situaciji.\ndalila dragojevićdragana mitarMina Vrbaškivladimir tomovićZadruga


» Brena snima film „Hajde da se volimo 4“\nDvadeset godina nakon posljednjeg filma ‘Hajde da se volimo 3’ Lepa Brena priprema se za snimanje četvrtog nastavka ovog filmskog serijala.\nkako kažu bliski prijatelji pevačice, trebalo da se bazira na njenom upoznavanju sa Bobom Živojinovićem i njihovoj ljubavi koja je počela 1987. godine, nakon premijere filma “Hajde da se volimo 1”.\nO snimanju filma „Hajde da se volimo 4“ pričalo se još pre pet godina, ali je Lepa Brena odlagala početak.\nU filmu bi, kako prenosi „Kurir“, trebalo da glumi i Emir Hadžihafisbegović, koji je igrao Amera u ovom filmskom serijalu. “Rado bih prihvatio ulogu u tom filmu. Siguran sam da će Brena sakupiti ekipu – izjavio je Hadžihafisbegović.\n„Svakako da Emir i ja imamo u planu da nam ovaj film u budućnosti bude na prvom mestu. Inače, on mi je veoma drag prijatelj i nadam se da ćemo uskoro ponovo sarađivati“, otkrila je Brena.\nPrva tri filma iz serijala “Hajde da se volimo” pogledalo je više miliona gledalaca, a zahvaljujući tome svrstan je među najgledanije filmove 80-ih. Kritičari su sve nastavke oštro kritikovali, proglašavajući ih najgorim filmovima svih vremena, ali to nije smetalo publici, koja je više uživala u Breninoj pojavi nego u njenim glumačkim kvalitetama.\nBrena izdaje DVD svojih koncerata\nTagovi: [ film, Hajde da se volimo 4", lepa brena ]\n3 komentara na “Brena snima film „Hajde da se volimo 4“”\n29 decembra, 2009, 0:32\nde mi recite sta je sa zikom koji je glumio u filmu lude godine ili koji je glumio vozaca autobusa hocel njega neko zamjeniti i vec sto\n10 aprila, 2010, 16:51\n7 avgusta, 2010, 9:20\n« Oliver Mandić popio batine!\nSeka se pridružila takmičarima u „Survivoru“ »


Prvenstvo Beograda – 3. i 4. oktobar 2015.\nKendo savez Srbije i Kendo savez Beograda organizuju jubilarno, deseto po redu međunarodno Kendo prvenstvo u Srbiji, na kome će u individualnom takmičenju učestvovati preko 300 učesnika iz 25 evropske države, kao i 36 ekipa u timskom takmičenju. „Beograd Trofej” je najveće kendo takmičenje u ovom delu Evrope i spada u 3 najveća klubska takmičenja u Evropi.\nNa turniru će biti istaknute sudije, sa višedecenijskim iskustvom, kako iz Evrope tako i iz Japana. Organizovanjem kendo takmičenja, seminara i škola, Kendo savez Srbije i Kendo savez Beograda žele da svim generacijama približe duh sporta, kako bi se njihova interesovanja usmerila ka aktivnostima koje podstiču psihički i fizički razvoj, kao i negovanje duha i tela.\nNa svečanoj ceremoniji otvaranja koja će se održati u subotu 3. oktobra 2015. godine u 9 časova prisutnim takmičarima, gostima i predstavnicima medija obratiće se Nj.e.g. Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije, g. Juićiro Omori, ataše za kulturu Japanske ambasade u Republici Srbiji, predstavnik Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, kao i predstavnici Gradskog sekretarijata za sport i omladinu grada Beograda.\n03. i 04. oktobra u Hali sportova na Novom Beogradu (Pariske komune 20) održaće se turnir, i to prema sledećem rasporedu:\n· Subota 03. oktobar 2015\n· Nedelja 04. oktobar 2015


Nova C40 Recharge linija-Provereni Volvo kvalitet uz obilje pogodnosti - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nNedugo nakon što je objave da kompanija Volvo postaje proizvođač električnih automobila od sledeće dekade, švedski brend predstavio je svo novi C40 Recharge opseg, potpuno električnih kupe SUV modela dostupnih za ekskluzivnu kupovinu putem mreže…\nVolvo C40 Recharge linija bazirana je na istoj CMA platformi kao i XC40 Recharge modeli, ali je u njenom slučaju švedska kompanija dobila prvi potpuno električni opseg.\nElektrični Volvo C40 Recharge prisvojio je karakteristične stilske linije kupe SUV varijanti, uključujući i nižu krovnu konstrukciju. Ostali dizajnerski detalji uključuju restilizovani prednji deo sa novim farovima, opremljenim vrhunskim piksel tehnologijama i opsegom karoserijskih boja art deko stila, u unikatnom paketu ekskluzivno vezanom za novu liniju.\nSnaga novih automobila dolazi iz duple pogonske postavke i dva motora smeštena na obe osovine, radi kombinovanog stvaranja 402 ks i 660 Nm obrtnog momenta. Ove dve jedinice dolaze sa baterijskim pakovanjem od 78 kWh, što omogućuje novom Volvo C40 Recharge modelu ukupan prelazni opseg od oko 420 kilometara između dva punjenja.\nDodatno, novi Volvo C40 Recharge modeli biće dostupni sa opcijom brzog punjenja baterije do osamdeset procenata za oko četrdeset minuta i dobijaće bežična softverska ažuriranja, što bi, sudeći prema kompaniji Volvo, dodatno trebalo da popravi ukupni kvalitet vozačkih karakteristika.\n"C40 Recharge linija predstavlja budućnost kompanije Volvo i pruža jasnu sliku pravca u kome se mi krećemo", izjavio je Henrik Grin, šef tehnološkog razvoja kompanije. "Ovi modeli su potpuno elektirčni, ponuđeni isključivo preko mreže sa brojnim pogodnostima i paketima, dok će njihova isporuka takođe biti veoma brza. Kupovina novog Volvo automobila nikada nije bila lakša."\nBaš kao i XC40 Recharge, novi Volvo C40 automobili posedovaće informativno zabavni sistem baziran na Android platformi, razvijen u saradnji sa kompanijom Gugl, nudeći brojne aplikacije i servise ovog brenda, kao što su Google Maps, Google Assistant i Google Play Store. Novi modeli takođe dolaze sa bezgraničnom internet konekcijom i predstavljaće prve Volvo jedinice poptpuno oslobođene kože.\nNovi Volvo C40 Recharge modeli startovaće sa proizvodnjom tokom ove jeseni i biće kreirani zajedno sa XC40 EV jedinicama u gentskoj fabrici proizvođača.


Albanski mediji: Priština „potpisala“ ukidanje taksi - 22.01.2020, Sputnik Srbija\nPrištinski portal „Gazeta ekspres“ objavio je dokument za koji navodi da je potpisan u Berlinu o uspostavljanju avio-linije Beograd-Priština, a prema kojem se... 22.01.2020, Sputnik Srbija\n08:28 22.01.2020 (Osveženo: 09:34 22.01.2020)\n© KANCELARIJA ZA KiMRadnje su zatvorene u znak protesta zbog taksi Prištine\nPrištinski portal „Gazeta ekspres“ objavio je dokument za koji navodi da je potpisan u Berlinu o uspostavljanju avio-linije Beograd-Priština, a prema kojem se Kosovo obavezuje i da ukine takse prema Srbiji, koje je odlazeći kosovski premijer Ramuš Haradinaj uveo još u novembru 2018. godine.\nPortal tvrdi da navodno poseduje kompletan dokument u odnosu na ono što su dve strane objavile kao „pismo o namerama“ i to kao zasebna dokumenta o onom na šta se dve strane pojedinačno obavezuju da isporuče za slobodne vazdušne koridore.\nKosovo se, prema dokumentu prištinske strane i Kfora sa „Lufthanzom“, takođe obavezuje i da će sporazumi o slobodi kretanja i IBM sporazum (Sporazum o integrisanom upravljanju prelazima) koji su postignuti u Briselu, primenjivati i na putnike, poštu i teret koji se budu prevozili na ovoj relaciji, prenosi „Kossev“.\n„KFOR zadržava pravo na kontrolu vazdušnog prostora iznad Kosova u skladu sa međunarodno priznatim sporazumima misije NATO-a na Kosovu. U skladu sa sporazumom i dogovorom Kosovska uprava civilnog vazduhoplovstva i KFOR uskladiće i potpisaće Dogovor o usklađivanju postupaka o liniji Beograd-Priština. U svakom trenutku Kosovska uprava civilnog vazduhoplovstva, aerodrom u Prištini i KFOR u obavezi su da obezbede bezbedan let, uključujući sletanja na relaciji Beograd-Priština“, navodi se u dokumentu.\nIstovremeno, prištinski list „Koha ditore“ ocenjuje da se „kosovska državnost dovodi u pitanje“ u dokumentu koji je kosovska strana potpisala u Berlinu, jer se izbegava upotreba naziva kosovskih institucija.\nU pismu koje je Kosovo potpisalo sa tri druge strane kosovska uprava civilnog vazduhoplovstva naziva se: „Vlast za civilno vazduhoplovstvo na Kosovu“.\nTako se nigde ne pominje ASHNA — skraćenica za državnu agenciju za navigaciju, a koristi se samo „Jedinica za vazdušni saobraćaj“ — termin koji je bio u upotrebi pre nego što je Kosovo proglasilo nezavisnost, prenosi Tanjug.


DODIKOV MEGAFON O OPOZIVU NAČELNICE DRVARA: "Sve se radi da Srbi nestanu s ovih prostora..." - Index.ba\nDODIKOV MEGAFON O OPOZIVU NAČELNICE DRVARA: “Sve se radi da Srbi nestanu s ovih prostora…”\nDonošenje zakona o VSTV-u RS-a je pravno nasilje / Ademović: Put u faktičku secesiju manjeg bh. entiteta\nPlenković o Milanoviću: Lažima moskovskog huškača stati na kraj\nKovačević ističe da oni koji su pokrenuli postupak opoziva načelnice Runić znaju da ona i narod ovih opština ima čvrstu, jasnu i vidljivu podršku institucija Republike Srpske i Srbije predvođenih predsjednicima Miloradom Dodikom i Aleksandrom Vučićem i da se to neće promijeniti.\nSrpski narod u FBiH je već dugo godina narod nižeg reda i dugo godina se provode politike koje imaju za cilj da Srbi nestanu sa prostora u kojima su manjina, a da se u opštinama u kojima je srpska zajednica značajna svedu na što manji broj.\nRekao je ovo portparol SNSD Radovan Kovačević, navodeći da su u službi tih politika i oni koji su pokrenuli opoziv načelnice opštine Drvar Dušice Runić. Naš narod u Drvaru, Grahovu, Glamoču, Bosanskom Petrovcu, ali i u drugim federalnim opštinama i gradovima može opstati samo ukoliko iza njega stoje Srpska, Srbija i ukoliko među svim političkim predstavnicima Srba u FBiH postoji jedinstvo.\nOno na šta su procijenili da mogu udariti, kaže Kovačević, jeste srpsko jedinstvo i volja srpskog naroda koja stoji iz Dušice Runić.\n– Nema sumnje da će referendum o opozivu Dušice Runić biti neuspješan, jer će iza nje i dalje stajati podrška koju do sada ima, kako ona od naroda, tako i ona od rukovodstava Srpske i Srbije, ali ostaje žal što postoje političke snage iz našeg naroda koje se stavljaju u službu onih koji ne žele dobro našem narodu – rekao je Kovačević, prenosi Srpskainfo, piše Slobodna Bosna.\nPročitajte: Dodik: Zašto u Schmidtovom izvještaju nema ni riječi o punim džamijama u BiH\nPrethodni članakErdogan u parlamentu Albanije: Teroristi FETO-a prijetnja su svim zemljama u kojim djeluju\nNaredni članakRobert Lewandowski drugi put najbolji fudbaler svijeta\nVučić: Najžešći pritisci po pitanju Kosova, imamo velike probleme\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se nalazimo u specifičnoj situaciji po pitanju svih dešavanja na i...\nU subotu borilački spektakl u Bosanskoj dolini piramida “Pyramid Cup 2022”\nErdogan: NATO da poštuje zabrinutost Ankare o sigurnosti


JEDINSTVENA SRBIJA FORMIRALA ODBORNIČKU GRUPU - Portal035\nPARAĆINSKI TURISTIČKI POTENCIJALI PREDSTAVLJENI NA SAJMU U POLJSKOJ\nJEDINSTVENA SRBIJA FORMIRALA ODBORNIČKU GRUPU\nOdbornik Nikola Dinić koji je izabran na listi SNS, a kasnije nezadovoljan politikom povereništva te stranke, sa Jovicom Rajićem napravio OG “Samostalni naprednjaci”, danas je pristupio “Jedinstvenoj Srbiji” i time omogućio da ova stranka u buduće u SO Paraćin ima svoju odborničku grupu.\nStranka “Jedinstvena Srbija” je na izborima 2016.godine zajedno sa SPS osvojila 4 odbornika, a nakon odluke socijalista da podrže lokalnu vlast, JS je ostao bez odborničke grupe.\nU saopštenju ove stranke se kaže da vladajuća koalicija u Paraćinu zanemaruje prave interese građana, i da ta priča nema pristojnu budućnost za Paraćince i omladinu Paraćina što pokazuje i postupak odbornika Nikole Dinića, koji se pridružio opštinskom odboru Jedinstvene Srbije.\n“Mi želimo da pratimo primer Jagodine gde se pokazalo da je ta politika realna i ostvariva, gde postoji besplatan gradski prevoz, gde se uspešno godinama unazad primenjuju razne mere borbe protiv bele kuge u vidu novčane pomoći trudnicama, porodiljama, parovima koji stupe u brak, deci do 18.godine, i što je najbitnije- gde se stalno stvaraju uslovi za privlačenje investitora i otvaranje novih radnih mesta. Opštinski odbor Jedinstvene Srbije Paraćin je otvoren za razgovor sa svakim ko ima iste ciljeve, i ko ne koristi politiku zarad ličnih interesa, već isključivo za bolju, stabilniju i srećniju budućnost Paraćina”, kaže se u saopštenju opštinskog odbora JS u Paraćinu. Interesantan je podatak da je Nikola Dinić u toku 2017. godine već bio član OG ove stranke kao pozajmljen odbornik SNS a pre nego što se pridružio Jovici Rajiću.


D. Basara - Blic\nSukob Vranješa i Marina u grčkom derbiju\nReprezentativac BiH Ognjen Vranješ i Srbin sa nemačkim državljanstvom Marko Marin, koji je poreklom iz okoline Gradiške, imali su manji sukob tokom 190. derbi susreta između AEK-a i Olimpijakosa u revanš susretu četvrtfinala Kupa Grčke.\nOD NAS SAZNAO DA JE POSTAO SELEKTOR Prosinečki za Blicsport: I da hoćemo, ne možemo da igramo defanzivno\nRobert Prosinečki je jednoglasno imenovan za novog kormilara A reprezentacije, a protivkandidat mu je bio Amar Osim. Nekadašnjem fudbaleru i treneru Crvene zvezde poslednji posao je bio na čelu reprezentacije Azerbejdžana.\nProsinečki: Cilj je plasman na Evropsko prvenstvo\nSrećan sam što mi je ukazana čast da vodim vrsnu ekipu igrača kakvu ima reprezentacija BiH i zahvalio bih se na ukazanom poverenju. Znam da nas čeka težak posao, tako da ćemo brzo krenuti sa dogovorima oko sastava tima, a potom i vrlo brzo sa pripremama za prve utakmice, rekao je Robert Prosinečki.\nOTPISAN POBEDIO TUMOR Oko fudbalskog sudije ljudi umirali svakodnevno, a on dobio bitku života\nŽivot piše romane, stara je izreka, a ono što se desilo Dobojliji Draženu Vasiljeviću je na kraju imalo srećan kraj. Polovinom prošle godine saznao je da ima tumor na testisu, a posle nešto više od godinu dana borbe pobedio je opaku bolest i vratio se na fudbalske terene.\nVojvodina i Čukarički mogu na Krstajićev Radnik u kvalifikacijama za Ligu Evrope\nVojvodina i Čukarički mogli bi da se u prvom krugu kvalifikacija za Ligu Evrope sastanu sa Radnikom iz Bijeljine, čiji je predsednik naš nekadašnji reprezentativac Mladen Krstajić, sada pomoćni trener u "A" selekciji Srbije.\nVazura: Partizan u Banjaluci 25. marta\nBorac ove godine slavi 90. rođendan, a u sklopu obeležavanja jubileja prvi gost biće Partizan s kojim će odigrati prijateljski susret 25. marta u Banjaluci s početkom u 20.15 časova.\nNAŠA POSLA Opljačkan fudbalski stadion, ukraden - traktor!\nNije baš čest slučaj da fudbalski stadioni budu meta klasičnih lopova, ali kada se to već dogodi, za očekivati je da ukradu nešto "fudbalsko", ili novac. Međutim, desio se i jedan sasvim neobičan slučaj.\nPredrag Mijatović za “Blic”: O Partizanu ne govorim bez emocija!\nNjegova karijera bila je iz snova... Uradio je mnogo toga, podigao veliki broj trofeja i dao pregršt sjajnih golova, ali... Predrag - Peđa Mijatović za „Blic“ kaže da još uvek pamti dve stvari sa zelenog terena.\n"Delfini" se u Banjaluci spremaju za Evropsko prvenstvo\nVaterpolo reprezentacija Srbije jednu pripremnu utakmicu pred naredno Evropsko prvenstvo odigraće u Banjaluci.\n"Blic" u domu Srđana Babića: Tresla se Banjaluka, ražanj je spreman i mesto za medalju\nBanjaluka se ponosi imenom Srđana Babića, štopera "orlića" koji su pobedom protiv Brazila (2:1) nemoguće učinili mogućim i osvojili Svetsko prvenstvo.\n"Blic" u poseti porodici "orlića" Babića: Banjaluka na nogama, sprema se vo na ražnju\nFinale ćemo gledati sa članovima porodice, kumovima, prijateljima, komšijama, a verujem da ćemo proslaviti zlatnu medalju uz vola na ražnju, kaže Milanko Babić, otac našeg asa Srđana.\n"Orlić" Babić za "Blic": Idemo u finale, hoćemo da budemo kao "Čileanci"\nMečevi ‘’orlića’’ na Svetskom prvenstvu za igrače do 20 godina sa velikom pažnjom se prate u Banjaluci, a razlog je činjenica da dres Srbije nosi Srđan Babić. Momak koji je ponikao u Borcu, a dokazao se u dresu Vojvodine, bio je među strelcima sa bele tačke u trijumfu nad Amerikancima u osmini finala. Kaže da je sreća bila na strani izabranika selektora Veljka Paunovića.\nŠabanadžović za "Blic": Maradona teži za čuvanje od Mesija\nIgrati protiv Maradone 1990. godine bilo je teže nego čuvati Mesija u današnje vreme, tvrdi nekadašnji reprezentativac bivše SFRJ Refik Šabanadžović.\nBlicsport saznaje: Buvač zove Ibrahimovića u reprezentaciju Republike Srpske!\nŽeljko Buvač, pomoćni trener vicešampiona Evrope Borusije Dortmund i od prošlog utorka selektor A-reprezentacije Republike Srpske, trebalo bi da debituje na ovoj funkciji u prijateljskom susretu sa Srbijom do kraja tekuće godine. Njegova želja je da u tom meču na raspolaganju ima što jači tim, a u ekskluzivnom intervjuu za Blicsport.rs kaže da će se na njegovom spisku naći imena veziste Čelsija na pozajmici u Sevilji Marka Marina i napadača PSŽ-a Zlatana Ibrahimovića.\nOblak: Potezi Štimca mogu biti kao bumerang\nBranko Oblak, bivši fudbaler ljubljanske Olimpija, splitskog Hajduka, te nemačkih bundesligaša Šalkea i Bajerna, smatra da je Hrvatska za nijansu bliža pobedi, ali i da selekcija Srbije ima šanse za dobar rezultat.\nOgnjen Vranješ: Uvrede su nam dale dodatnu snagu\nSrpski fudbaleri u dresu Šerifa su pokopali snove zagrebačkog Dinama o plasmanu u Ligu šampiona. Banjalučanin Ognjen Vranješ je u društvu Aleksandra Volkova, Miloša Adamovića i Vladimira Brankovića, te ostalih prvotimaca moldavskog šampiona, prikazao odličnu partiju na „Maksimiru“, a posebno zapamćeno ostaće njegovo radovanje nakon pobede posle penala.\nLev bez zamene za Balaka\nVest da vezista Čelsija Mihael Balak zbog povrede u meču protiv Portsmuta neće moći da igra za selekciju Nemačke na Mondijalu u Južnoj Africi odjeknula je poput bombe. Selektor ‘’pancera’’ Joakim Lev ostao je bez predvodnika tima, a nemački mediji već se uveliko bave špekulacijama ko će da zameni povređenog kapitena.\n„Orlovi“ neće lako izaći na kraj s Ganom i Australijom\nMiodrag Belodedić, fudbaler koji je sa Steauom i Crvenom zvezdom uspeo da osvoji titulu klupskog prvaka Evrope, smatra da reprezentacija Srbije neće imati lak posao u prvoj fazi Mondijala u Južnoj Africi, te da bi za izabranike Radomira Antića ulazak u drugi krug Svetskog šampionata predstavljao uspeh.\nČitajte novi "Blic" ODMAH! Naučnici širom sveta na korak od REŠENJA ZA KORONU!\nPORED KORONE PRETI NAM JOŠ JEDAN OPASAN VIRUS Susretali smo ga i prethodnih leta, evo kako se PRENOSI i koji su SIMPTOMI


Lukšić na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja Zapadnog Balkana | EUME\nNaslovnica Info Najave Lukšić na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja Zapadnog Balkana\nLukšić na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja Zapadnog Balkana\nPotpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova i evropskih integracija Igor Lukšić učestvovaće 30-31. marta na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja Zapadnog Balkana koje se održava u Draču.\nOsim šest ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana, na sastanku će učestvovati evropski komesar za susjedsku politiku i pristupne pregovore Johanes Han, generalni sekretar Savjeta za regionalnu saradnju (RCC) Goran Svilanović, ministar vanjskih poslova Republike Češke Lubomir Zaoralek, u funkciji predsjedavajućeg Višegradskom grupom (V4), kao i državni sekretar za evropske poslove Francuske Arlem Dezir.\nGlavne teme sastanka biće sumiranje rezultata projektne aktivnosti nakon osam mjeseci od Samita Zapadno-balkanske šestorke (WB6) u Beču i priprema za julski Samit u Parizu, uspostavljanje Fonda za Zapadni Balkan i Regionalne kancelarije za saradnju mladih Zapadnog Balkana i migratorna politika.\nRegionalna inicijativa WB6 pokrenuta je 2013. godine na osnovu ideje o intenziviranju saradnje Albanije, Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Kosova i Crne Gore u periodu do pristupanja EU i podsticanju ekonomskog rasta i razvoja kroz infrastrukturno povezivanje i podsticanje investicija, usklađivanje regulatornih politika u oblasti saobraćaja i energetike, kao i saradnji u oblasti mladih, nauke, obrazovanja i drugih oblasti. Crna Gora je imala ulogu koordinatora u procesu razvoja ovog koncepta, podržanog od strane EU, čiji su krajnji ciljevi kontinuirani dobrosusjedski odnosi i politička zrelosti zemalja da same iniciraju i sprovode zajedničke projektno-orjentisane aktivnosti i na taj način doprinesu ukupnom procesu evropskih i evro-atlantskih integracija Zapadnog Balkana.


Lizing kompanije inicirale dopunu Zakona o subvencijama u poljoprivredi\nzlatarinfo.rs 26. јун 2014. године Економија Пољопривреда Коментари\nAsocijacija lizing kompanija Srbije inicirala je pred Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede dopunu Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, kojim se reguliše subvencionisano finansiranje u poljoprivredi.\nAsocijacija lizing kompanija Srbije inicirala je pred Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede dopunu Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, kojim se reguliše subvencionisano finansiranje u poljoprivredi, kako bi se poljoprivrednim proizvođačima, pored subvencionisanog kreditiranja, omogućilo i subvencionisano finansiranje nabavke poljoprivredne mehanizacije na lizing. Takvim potezom bi se podstakla konkurencija na finansijskom tržištu i stvorili povoljniji uslovi finansiranja za poljoprivrednike, što je i suština podsticaja u poljoprivredi.\n„Lizing predstavlja još jedan vid finansiranja, pored bankarskih kredita, pa bi uključivanje lizinga u program podsticaja za nabavku poljoprivredne mehanizacije bilo u interesu poljoprivrednika koji bi dobili mogućnost izbora na koji način žele da finansiraju svoje poslovanje. Takođe, konkurentnost bi uticala na formiranje sve povoljnijih uslova finansiranja za poljoprivredna gazdinstva. Predložena izmena Zakona, bila bi u interesu poljoprivrednika, te verujemo da će Ministarstvo poljoprivrede prepoznati ovaj potencijal.” objašnjava Teodora Milenković, generalni sekretar Asocijacije lizing kompanija Srbije.\nPrema njenim rečima, osnovne prednosti lizinga u odnosu na ostale vidove finansiranja leže u ceni i činjenici da lizing ne zahteva dodatna sredstva obezbeđenja u vidu hipoteke, već zalog predstavlja nabavljeni predmet lizinga. Dodatne pogodnosti su brzina obrade zahteva, jednostavne procedure, mogućnost finansiranja čak i polovne mehanizacije, ali i prilagođavanje lizing rate potrebama proizvođača i karakteru proizvodnje.\nAsocijacija lizing kompanija Srbije dostavila je nadležnom Ministarstvu predlog dopune i izmene Zakona kojim bi se u subvencionisani program uključio i lizing, što bi, imajući u vidu pogodnosti lizinga, podstaklo rast investicija u poljoprivredi.\nDa podsetimo, donošenjem Zakona o finansijskom lizingu 2003. godine, uveden je nov način finansiranja koji postaje kvalitetna alternativa bankarskim kreditima, usmeren prevashodno na finansiranje nabavke osnovnih sredstava privrednih društava, najviše malih i srednjih preduzeća u koje spadaju i poljoprivredna gazdinstva. U poslednjih deset godina, putem finansijskog lizinga je finansirano preko četiri milijarde evra, a prema poslednjim podacima, oko četvrtine poljoprivrednih vozila, mašina i opreme se godišnje nabavi putem lizinga. Najčešće finansirani predmeti na lizing su traktori, kombajni, priključna mehanizacija, silosi, sušare, sistemi za navodnjavanje, rashladne komore, plastenici, mešaone hrane i sistemi za prijem i isporuku mleka.


Odžić: Rezolucija i Predlog zakona o Vojvodini dobar test za vladajući režim i srpsku opoziciju | Autonomija\n"Krajnje je vreme da se taj problem reši"\nPredsednik Vojvođanske partije Aleksandar Odžić izjavio je danas da su Rezolucija o Vojvodini i predlog Zakona o finansiranju Vojvodine koje je Skupštini Srbije podnela poslanička grupa Lige socijaldemokrata Vojvodine i o kojima će se raspravljati 20. marta, “dobra prilika za vladajući režim, ali isto tako i za srpsku opoziciju da zaista pokažu šta misle o Vojvodini i svim njenim građanima”.\n“Iskreno se nadam da najnovija inicijativa neće doživeti sudbinu svih prethodnih koje nisu imale priliku ni da budu deo skupštinske rasprave, a pogotovo da budu predmet glasanja. Od vladajućeg režima očekujemo da prihvatanjem obavezujućeg zakona i nesporne Rezolucije o Vojvodini, na delu pokažu interes za sve građane države Srbije, a od opozicije da preboli dečije bolesti i prihvatanjem ovih predloga prizna i sebi i javnosti da su pogrešili što u vreme svog mandata nisu imali sluha za jedno od najvažnijih životnih pitanja za Vojvodinu i sve njene građane”, naveo je Odžić u saopštenju za javnost.\nPodsetio je da je prošlo deset godina od kada je istekao ustavni rok za usvajanje Zakona o finansiranju Vojvodine i dodao da je “krajnje vreme” da se to pitanje reši, a građankama i građanima Vojvodine omogući da samostalno raspolažu finansijskim sredstvima koja ostvaruju na teritoriji pokrajine u kojoj žive.\n“Uspostavljanjem Poreske uprave Vojvodine od 2020. godine, kako je predviđeno ovim zakonom, jasnom preraspodelom finansijskih sredstava, kao i efikasnijom kontrolom nad javnim finansijama koja se ostvaruju u Vojvodini, značajno pravednije bi se uredili budžetski odnosi između republičke i pokrajinske administracije”, ocenio je Odžić.\n“Podsećam da je u ne tako davnoj prošlosti Vojvodina već imala svoju Poresku upravu i pravo raspolaganja javnim finansijama. Ta Poreska uprava je bila jedna od najefikasnijih u okviru tadašnje Jugoslavije, a rezultati takvog vida decentralizacije bili su više nego korisni, ne samo po Vojvodinu, nego i za čitavu državnu zajednicu”, naveo je Odžić.


Story.rs - Upoznajte poznate - Dragana Mirković\nDragana Mirković capricorn\nRođen(a): 18. Januar 1968, selo Kasidol kod Požarevca, Srbija\nJedna od najvećih zvezda domaće narodne muzike, Dragana Mirković, put do uspeha i srca publike gradila je isključivo pesmama i reputacijom dobre devojke iz komšiluka.\nVižljasta devojčica iz Kasidola sa svega petnaest godina snimila je prvu ploču za Diskos, a od tada je njen put ka estradnom vrhu popločan desetinama hitova, uspešnim turnejama i visokobudžetnim spotovima koji su pomerali granice u domaćem šou-biznisu.\nUprkos armiji fanova i ogromnoj popularnosti, crnokosa pevačica oduvek je vodila miran i povučen život bez skandala, a nakon veze sa menadžerom Zoranom Bašanovićem, mirnu luku pronašla je kraj austrijskog biznismena Tonija Bijelića sa kojim ima ćerku Manuelu i sina Marka.\nTokom aprila austrijska imigraciona i finansijska policija upada u zamak Ebenfurt. Kao tvrdi Mirkovićeva, radilo se o rutinskoj kontroli rada deset građevinskih firmi koje su angažovane na popravci velelepnog zdanja. Nekoliko radnika privedeno je jer su gradili dvorac bez radne dozvole i dozvole boravka, a Dragana, niti Toni nisu imali kontakta sa policijom.\nPopularno luče iz Kasidola snima spot za numeru Drugovi u svom zamku Ebenfurt.\nJelena Karleuša pružila je podršku iskusnijoj koleginici na društvenim mrežama, tvrdeći kako Mirkovićeva nema nijednu mrlju ni i u životu ni u karijeri. Zahvalna folk diva zauzvrat joj je poklonila plaketu sa JK inicijalima od Swarovski kristala.\nU ispovesti za magazin Story, Mirkovićeva se priseća dana kada je bila uplašena za sopstveni život i tvrdi kako i danas ima neprijatelje koji joj rade o glavi, plasirajući laži o njoj u medijima.\nPevačica snima duet sa popularnim sarajevskim bendom Plavi orkestar, a pesma je ekranizovana neobičnim video spotom.\nAustrijska nacionalna televizija ORF napravila je dokumetarnu reportažu o životu Dragane Mirković, njenoj popularnosti u zemljama bivše Jugoslavije a snimila je i pevačicin luksuzni dom u Austriji.\nU martu folk zvezda nastupa sa kolegom Zdravkom Čolićem u hali u Frankfurtu.\nNa radost armije svojih fanova, popularna folkerka snima dve nove pesme koje premijerno predstavlja na svojoj televiziji.\nDragana u junu snima video spot za pesmu Jedini posvećenu njenom voljenom životnom saputniku Toniju, u kome učestvuju i njihova deca Manuela i Marko. Krajem juna, sa koleginicom Vesnom Zmijanac slavna pevačica održava koncert pred 10.000 fanova u Sofiji.\nTokom leta porodica Mirković- Bijelić provodi dva meseca van doma, prvo u Draganinom rodnom mestu Kasidolu, potom u Italiji i na kraju u Grčkoj.\nKao ambasadorka Evopskog prvenstva u odbojci, koje je održano u septembru, Mirkovićeva je zajedno sa svojim najbližima prva čestitala osvojenu zlatnu medalju srpskoj reprezentaciji.\nSredinom januara pevačica proslavlja svoj četrdeset drugi rođendan sa porodicom u ekskluzivnom švajcarskom zimovalištu Sen Moric. Njeni mališani Marko i Manuela čestitali su joj rođendan tačno u ponoć, a od supruga Tonija dobila je na poklon najnoviji model automobila maybach.\nU februaru Dragana postaje vlasnica dvorca i kulturnog spomenika Ebenfurt u Austriji, postavši, kako kaže, prva žena posle habzburške vladarke Marije Terezije koja poseduje zamak. Krajem septembra direktorka televizije DM Sat proslavlja desetogodišnjicu savršenog braka sa najuspešnijim biznismenom iz Austrije Tonijem Bijelićem. Povodom decenije zajedničkog života pevačica iz Kasidola poklanja svom suprugu pesmu Jedini, koju je tajno snimila.\nU video intervjuu za portal story.rs Dragana otkriva kako je teško podnela odlazak iz Srbije, da se plaši zlih ljudi i da je dalje rokerka u duši.\nTri godine zaredom duetska pesma Dragane Mirković i Danijela Đokića Život moj je najgledaniji spot iz Srbije na Youtube kanalu sa preko šest miliona pregleda.\nU okviru akcije Veliko srce, kojom se prikupljaju sredstva za pomoć osobama sa invaliditetom, folk zvezda održava nezaboravan koncert u prepunom Sava centru nakon dvanaest godina pauze. Tokom sat i po vremena programa slavna umetnica otpevala je listu numera po želji posetilaca portala story.rs, koji su pre koncerta imali mogućnost da glasaju za one Draganine hitove koji su specijalno hteli da čuju uživo.\nU intervjuu za magazin Story Mirkovićeva otkriva da priželjuje treće dete i da se nada trudnoći uprkos svojim godinama.\nKao devojčica maštala je da završi fakultet, postane turistički vodič i proputuje ceo svet, a pevanje je smatrala samo hobijem\nOd malih nogu obožavala je da sluša rok muziku, dok je njena starija sestra Dušica na tranzistoru stalno tražila narodne pesme\nAnimirani spot za pesmu Za mene si ti bio je najskuplji video klip ikada snimljen kod nas, a zbog sjajnih koreografija Dragana je smatrana najboljom igračicom među svojim koleginicama\nSa suprugom Tonijem Bijelićem upoznala se u Beču, a nakon godinu i po dana platonske ljubavi spakovala je dva kofera i otišla iz Beograda. Toni ju je zaprosio u kolima, za vreme crvenog svetla na semaforu, a mesec dana kasnije su se venčali\nDragana je prva domaća pevačica koja je uradila remiks jedne svoje pesme, a umesto klasičnog mikrofona na koncertima je počela da nosi bubicu


Cicović: Srpska ima puno pravo da samostalno traži svoj put do slobode\nU Beogradu se održava tribina "Sloboda i samostalnost Republike Srpske", a šef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović rekao je na početku skupa da pritisci i prijetnje daju puno pravo Srpskoj da samostalno traži svoj put do slobode.\n- Veći pritisci i prijetnje sa Zapada, dalje urušavanje dejtonskog sporazuma i njegovog Aneksa 4 - Ustava BiH i Dejtonske strukture BiH, koju čine dva entiteta i tri konstutivna naroda, daju puno pravo Republici Srpskoj da samostalno traži svoj put do slobode, jer je za nas sloboda drugo ime za Republiku Srpsku - rekao je Cicović u pozdravnoj riječi.\nOn je na skupu, na kojem učestvuje srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i analitičari iz Srpske i Srbije, napomenuo da je sloboda prirodno stanje čovjeka, te da to uvjerenje vidi kao polaznu tačku svakog promišljanja i kazivanja o slobodi i ljudima, o slobodi i narodima.\n- Činjenica da je BiH pod protektoratom visokih predstavnika govori nam da je naša sloboda ograničena i da se moramo politički boriti da se teror, pritisci i ucjene zapadnih zemalja i njihovih predstavnika zaustave i sve u BiH vrati na izvorni Dejtonski sporazum, kao jedini mogući opstanak posrnule BiH - rekao je Cicović.\nCicović je napomenuo da je srpski narod kroz istoriju uvijek ustajao da samo brani i odbrani svoju slobodu, nikad i nigdje nije posegao za tuđom slobodom.\nIsto tako, dodao je, kad god su Srbi uspjeli da odbrane svoju slobodu, našao bi se neko da prijeti i ucjenjuje – ne da bi od Srba zaštitio slobodu nekog drugog naroda, nego samo da bi njegovu slobodu sveo na minimum.\n- Koliko daleko i bezočno napadaju na našu slobodu, ovih dana to demonstriraju i napadima na ideju `srpskog svijeta`, ideju koja nije nikakav akcioni program osvajanja bilo čije zemlje i slobode - naveo je Cicović.\nTo je, dodao je on, obrambena politika nacionalnog identiteta srpskog naroda, naše kulture i tradicije, jezika i pisma, ćirilice, vjere pravoslavne, svetosavske u ovo vrijeme ucjena i prijetnji koje ne prestaju na srpski narod i na srpske zemlje.\nTribinu su organizovali Predstavništvo Republike Srpske u Srbiji, te portali "Sve o Srpskoj" i "Fakti".


Položiti račune za nestale pare – BiGportal.ba\nPoložiti račune za nestale pare\nPredstavnici Evropske unije ponovo su intenzivirali pregovore sa političarima u BiH kako bi u što skorije vreme bio usvojen zakon o akcizama, ali većina koja bi podržala taj zakon još se ne nazire. – Insistiranjem na povećanju akciza bez prethodno položenih računa gde su otišle milijarde maraka akciza koje su bile namenjene za puteve je čisti bezobrazluk, kaže Mladen Bosić.\nSituaciju bi dodatno mogla da zakomplikuje naredna sednica Predstavničkog doma, zakazana za sredu, na kojoj bi trebalo da se raspravlja o izveštaju o radu Saveta ministara BiH, a koji bi, po očekivanjima mnogih parlamentaraca, mogao da padne, čime bi izvršna vlast BiH bila dovedena u dodatnu krizu.\n– Verujemo da ne postoji parlamentarna većina koja će podržati taj izveštaj i da će to proizvesti potrebu da se ovaj Savet ministara smeni posle letnje pauze. Bitno je naglasiti i da većina oko aktuelnog Saveta ministara nije obezbedila prohodnost zakona o akcizama, pre svega zbog njihovih politički montiranih aspiracija da se napravi još teža situacija u RS – kaže šef poslaničkog kluba SNSD Staša Košarac.\nPoložiti račune za nestale milijarde\nIstovremeno, iz SDS, koji su deo aktuelne većine na nivou BiH, potvrđuju da oni neće podržati zakon koji predviđa poskupljenje goriva u BiH.\n– Ovo što rade Vigemark i pojedini predstavnici međunarodne zajednice, tražeći da se usvoje akcize, začuđujuće je. Zašto je toliki pritisak, kada akcize na gorivo uopšte nisu predviđene u Reformskoj agendi? Očigledno se radi o nečijem finansijskom interesu.Insistiranjem na povećanju akciza bez prethodno položenih računa gde su otišle milijarde maraka akciza koje su bile namenjene za puteve je čisti bezobrazluk. Hoće li se nekim ucenama ili pregovorima obezbediti potrebna većina – videćemo. Međutim, začuđen sam na koji način se ne prihvata dignitet i samostalnost parlamenta BiH, koji je već dva puta odbio taj zakon – kaže zamenik predsedavajućeg Predstavničkog doma BiH i poslanik SDS Mladen Bosić.\nVigemark: Pronaći rešenje\nŠef delegacije EU u BiH Lars Gunar Vigemark istakao je prilikom poslednje posete Banjaluci da mora biti pronađeno rešenje za zakon o akcizama, naglašavajući da EU nije tražila konkretan iznos akciza, već da je to pitanje koje domaće vlasti moraju usaglasiti.\nVigemark je dodao da se, u suprotnom, usporava evropski put i naglasio da je neprihvatljivo da bilo koja politička stranka ili lideri, bilo da su na vlasti ili u opoziciji, jednostavno kažu da ne mogu da se usaglase ili pasivno sa strane čekaju razrešenje situacije.