Studiranje se i dalje plaća - oradio.rs\nStudiranje se i dalje plaća\nPrimena preporuke Ministarstva prosvete o tome da se svi dodatni studentski troškovi uključe u već postojeće školarine moraće da sačeka odluku Radne grupe koja je formirana kako bi se rešilo ovo pitanje na Novosadskom univerzitetu.\nUkidanje većine troškova koji godinama opterećuju budžete studenata, prijave ispita, overe i upisi te suludo plaćanje posete dekanu, ostaće u cenovniku svih novosadskih fakulteta uprkos ranije najavljenoj preporuci Ministarstva o ukidanju ovih naknada.\nPrimena preporuke Ministarstva prosvete o tome da se svi dodatni studentski troškovi uključe u već postojeće školarine moraće da sačekaju odluku Radne grupe koja je formirana kako bi se rešilo ovo pitanje na Novosadskom univerzitetu.\nKako je Beogradski univerzitet već delimično primenio ovu preporuku, pa tako studenti na Fakultetu političkih nauka prva dva ispita prijavljuju besplatno, situacija na novosadskim fakultetima je ista, a studenti još plaćaju čak i papir na kojem dobiju spisak položenih ispita.\nMeđutim, jedan od predstavnika Radne grupe, prodekan za finansije na Akademiji umetnosti Siniša Bokan kaže da, kada je reč o Akademiji umetnosti, preporuka Ministarstva se ne može uzeti u obzir jer ne postoje drugi izvori prihoda osim od malobrojnih studenata na ovom fakultetu.\n„Pozicija Akademije umetnosti, kao i svih drugih fakulteta umetnosti je vrlo specifična, jer se upisuje veoma mali broj ljudi, nekada jedan student godišnje. Akademija tako ne može kompenzovati prihode koji se ostvaruju od studenata“, objasnio je Bokan.\nOn kaže da su sredstva koja se inače dobijaju od studenata u potpunosti usmerena u nastavni proces, a ne u plate profesora.\n„Godišnji budžet za sve fakultete u Vojvodini je 12 miliona, a Akademija umetnosti dobija srazmerno tome koliko studenata ima, pa je odnos novca koji se dobija manji u odnosu na fakultete koji čak imaju i svoje prihode. Ali generalno rečeno, to je moj stav, mislim da fakulteti nemaju uslove da primene ovu preporuku Ministarstva.“, izričit je Bokan.\nSa druge strane, pokrajinski sekretar za obrazovanje i nauku Vladimir Pavlov kaže da fakulteti ne bi trebalo da se bave ekonomskim pitanjima i da pritom budu autonomni u tome, jer je to prvenstveno zadatak privatnih fakulteta, što oni nisu.\n„Tako bi bilo sasvim legitimno pitanje – ako bi studenti morali da dotiraju za određene troškove na fakultetu, kao što je grejanje ili struja, zašto se ne bi uzelo u obzir da stručan i nastavni kadar to plati kako bi zadržali svoja radna mesta?“, pita se Pavlov.\nPavlov podseća da se pitanje autonomije univerziteta odnosi isključivo na pitanja u vezi sa obrazovanjem.\n„Smatram da državni univerziteti koji se samim tim finansiraju preko državnog budžeta moraju biti deo programskog rešavanja materijalnih problema, a ne da budu autonomni, pa da tako mi rešavamo probleme koji su na relaciji student - fakultet. Ovde se radi o materijalnom iscrpljivanju već materijalno ugroženih studenata“, zaključio je pokrajinski sekretar Pavlov.\nMeđutim, dok fakulteti ne odluče da li će se odreći novca koji studenti dodatno plaćaju, cene prijave ispita za master studije su i dalje jedne od najviših. Upravo na Filozofskom fakultetu cena prijave ispita za studente na budžetu iznosi 800 dinara, dok je za one na samofinansiranju 1.200. Sličnu cenu prijava imaju i master studenti na Pedagoškom fakultetu u Somboru, gde je za budžetlije cena prijave 700 dinara, a za one na samofinansiranju 1.100. Međutim, njima je overa semestra čak 5.500 dinara.\nKoliko studentima, naročito onima na masteru teško padaju ove cene prijave, govori i to da je na master programu komunikologija veoma mali broj odbranjenih master radova od nastanka programa.


"Pomirenje, a ne premeštanje granice je rešenje za Kosovo" - B92.net\nNemaèki ministar spoljnih poslova Hajko Mas je izrazio zabrinutost za pregovore Srbije i Kosova.\nIzvor: Beta èetvrtak, 20.09.2018. | 19:05\nMas je naveo da pokušaj "ukidanja razlièitosti premeštanjem graniènih linija jeste opasan". Has je u sredu posetio Tiranu, a danas Atinu, gde je to rekao u intervjuu za grèki "Katimerini"\nMas je to rekao odgovarajuæi na pitanje današnjeg izdanja tog atinskog lista o tome kako Nemaèka koja je vatreni pristalica sporazuma Grèke i Makedonije o rešavanju spora oko naziva, pritom smatrajuæi da taj sporazum doprinosi stabilizaciji Balkana, vidi u tom kontekstu pregovore Srbije i Kosova.\n"Bio sam veoma impresioniran time s koliko su strpljenja i izdržljivosti Atina i Skoplje razraðivali rešenje. Ako se taj sporazum sprovede... to će biti uspeh svih koji veruju u moć diplomatije i pomirenja. A i izmeðu Srbije i Kosova treba da bude istinskog pomirenja", rekao je Mas.\nNemaèki ministar je rekao da smatra da je "jedini odgovarajući naèin da se to desi, veća tolerancije i prihvatanje razlièitosti. Suprotno tome, smatram da pokušaj da se ta razlièitost ukine premeštanjem granica, jeste opasan".\nNa pitanje o strahovanju od uticaja Rusije u vreme pripreme proširenja EU na Zapadni Balkan, Mas je rekao da "evropska ideja nije odreðivanje sfera uticaja", veæ se "Unija zasniva na temeljnim principima slobode, demokratije i solidarnosti".\nDo širenja EU ka istoku dolazi, rekao je Mas, "jer narodi u tim krajevima traže upravo te principe i jer su demokratski odluèili da to traže. Isto je s narodima na Zapadnom Balkanu, koji su već skoro dve decenije potpuno privrženi Evropi".\n"Na vladama je odgovornost da ispune taj san i da hrabro sprovedu neophodne reforme, s naglaskom na dobrom upravljanju, demokratiji i vladavini prava", izjavio je nemaèki ministar.\nNa pitanje o amerièkoj politici "Najpre Amerika", Mas je odgovorio da "naš odgovor (EU) na 'Najpre Amerika', ali èak i na 'Najpre Rusija' ili 'Najpre Kina' može biti samo: 'Ujedinjena Evropa' ".\n"Ako mi, kao Evropska unija, želimo da budemo jaki i efikasni u svetskoj politici, to možemo postići samo zajedno. Ni Nemaèka ne može da sama svetu nametne svoje mišljenje, niti Grèka. I jedni i drugi smo pojdinaèno veoma mali za to", rekao je Mas.\nNastavio je rekavši da "moramo da govorimo jednim glasom. Samo kao kontinent od pet stotina miliona stanovnika možemo da iznesemo u svetu naše zajednièke ciljeve i interese. Pregovaraæemo pod ravnopravnim uslovima samo ako se ovde, u Evropi, dogovorimo o zajednièkim stavovima, makar morali da stalno naporno radimo da bismo to postigli".\nUpitan o budućnosti transatlantskih odnosa jer je ranije rekao da Evropa ne može da se oslanja samo na Belu kuću, veæ da mora da bude " sigurnija u sebe", Mas je rekao da æe "Evropi i dalje trebati saradnja sa SAD, meðutim, ne možemo se pretvarati da se ništa nije promenilo, u budućnosti ćemo mnogo puta ostati sami".\n"Ali, ovu situaciju vidim i kao priliku: pošto se više ne možemo skrivati iza 'velikog brata', moramo preuzeti više odgovornosti. Mi, Evropljani nemamo alternativu sem da ujedinimo svoje snage. Ponavljam: naš odgovor na 'Najpre Amerika' je 'Ujedinjena Evropa'", rekao je nemaèki ministar.\nNa pitanje o tome da izgleda da Maðarska i Poljska odstupaju od evropskih vrednosti, a ishod italijanskih izbora je izazvao zabrinutost evropskih vlada, Mas je rekao da je vladavina prava jedan od osnovnih principa EU "i svi mi ćemo morati osigurati da ga poštuju sve države èlanice".\n"Moramo zaštititi i ojaèati fundamentalne principe, pre svega kroz direktni dijalog naših vlada i dijaloga graðana. To je upravo ono što radimo u sluèaju Maðarske i Poljske. Mi smo u stalnom dijalogu, unutar EU, ali i bilateralno, èak i o teškim pitanjima kao što je vladavina prava. Sa italijanskom vladom, takoðe smo u bliskom kontaktu, naravno da ne izbegavamo razgovor o kljuènim pitanjima", rekao je nemaèki ministar.\nMas je rekao da se "moramo jasno zauzeti stav, iznova i iznova, protiv rasizma i krajnje desnièarskog ekstremizma. Tiha većina mora podići svoj glas i snažno podržavati toleranciju, poštovanje i razlièitost. Novi Evropski parlament biće izabran u maju 2019. Ne smemo prepustiti te nacionalistima i populistima, nesposobnim za kompromise. Moramo dati odgovore na konkretna pitanja koja se tièu naših graðana, i možda èak i pokušati više od toga: da gledamo svet tuðim oèima".\n"Rasprava o upravljanju pitanjem migracija preti da podeli naša društva, kako u Nemaèkoj, tako i u drugim zemljama EU", i to pitanje se "èesto eksploatiše radi polarizacije", a "strahovanje od imigracije se podstièe i eksploatiše: zabrinutost za penziju, brigu, radno mesto, sigurnost, obrazovanje...", izjavio je Mas.\nSvi ti izazovi, nastavio je on, "nemaju neki odreðen odlik, ne možemo ih kriviti, ali ni ignorisati. Meðutim, umesto traženja odgovora na te teške izazove, evropski populisti upiru prstom u izbeglice i migrante. Ne bi trebalo da im dozvolimo da nastave tu taktiku", rekao je šef nemaèlke diplomatije u intervjuu za "Katimerini".


- U pitanju je veliki projekat čija je vrednost oko dve milijarde dinara i kojim će biti izgrađeno 2,7 kilometara šina sa obe strane mosta. To je onaj prostor koji sada izgleda prazan, a koji je, kada je most izgrađen, predviđen za postavljanje tramvajskih šina - naveo je Vesić i dodao da je sada "konačno" došlo do toga da se krene sa realizacijom.\nGradski menadžer ističe da je za Beograđane u vezi sa tim projektom bitno to što će biti povezani Banovo brdo i Novi Beograd, a put tramvajem između ta dva dela grada će biti skraćen na 10 do 15 minuta.\nOsim samog postavljanja šina, kaže Vesić, predviđena je i izrada kompletnih prilaza šina, i to iz Radničke ulice, kako bi se spojile sa postojećim šinama na Banovom brdu i s druge strane, na Novom Beogradu, prema šinama koje sada prolaze pored mosta Ulicom Jurija Gagarina, odnosno Đorđa Stanojevića.\nNa novoj tramvajskoj trasi, naveo je on, predviđena su dva stajališta - "Blok 42" na novobeogradskoj strani i "Petlja Radnička" odmah nakon glavnog raspona Mosta na Adi, na desnoj obali Save.\nTramvajski saobraćaj na Mostu na Adi najavljuje se već godinama unazad, te je ovakav tender već bio raspisan. Ipak, početkom proleća ove godine Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju tri pristigle ponude ocenila je kao neprihvatljive.\nTramvaji preko Mosta na Adi neće krenuti pre 2019. godine. Sve tri ponude pristigle na tender, poljske, austrijske i francuske kompanije za izgradnju šina preko ove saobraćajnice Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju ocenila je kao neprihvatljive i obustavila postupak.\nPodsetimo, Most na Adi otvoren je 1. januara 2012. godine.\nRaspisano još 10 tendera\nIstovremeno, dodaje Vesić, u Direkciji za građevinsko zemljište raspisano je još 10 različitih tendera, među kojima su i veliki tenderi vrednosti oko 300 miliona dinara.\nTo su tenderi, naveo je Vesić, poput izgradnje kanalizacije u Batajnici, zatim tender za završetak Jelezovačkog kolektora na Banjici koji će omogućiti da se Jajinci i okolna naselja priključe na kanalizaciju.\nPored toga, raspisan je i tender za postrojenje za preradu otpadnih voda u Međulužju.


Sistemi upravljanja zaposlenima: efekti i koristi\nYou are at:Home»Prethodna izdanja»129»Sistemi upravljanja zaposlenima: efekti i koristi\nSvaka firma kao i svaki sistem upravljanja su različiti, pa su zato i ciljevi koje su naši klijenti imali, kao i koristi koje su ostvarivali, bili vrlo različiti. Ovaj tekst pre svega ima za cilj da pokaže na koji su način neke firme upotrebile sistem, kao i da prenesemo neka iskustva vezana za koristi koje su dolazile iz istog.\nPrva stvar od koje zavise koristi koje će jedna firma imati je to koliko su procesi bili ranije uređeni. Tako na primer firme koje posluju preduzetnički i pokušavaju da formalizuju svoje poslovanje, kao i firme koje su brzo porasle ili očekuju rast, pre svega dobijaju koristi od sistematizovanog upravljanja i bolje kontrole rada. Ovo im omogućava da proizvodi ili usluge koje pružaju ostanu na istom nivou kao i sada, kao i da kontinalno povećavaju broj klijenata. Sistem upravljanja sam po sebi neće povećati broj klijenata, ali će zato omogućiti da firme i dalje rade na prepoznatljiv način. Kako je ovo jedan od najčešćih razloga za neuspeh u prelasku iz firme male u firmu srednje veličine, ova korist je često nemerljivo velika. Takođe, uvođenje ovakvih sistema omogućava da produktivnost ne opadne, da broj grešaka ostane na sličnom nivou (ili da se smanji), kao i da se uvedu neki potpuno novi procesi koje firma mora da ima. Kod ovakvih firmi, sistem upravljanja zaposlenima praktično daje okvir bez koga je dalji rast značajno teži.


EVO KADA RUSIJA ULAZI U IGRU I REŠAVA PITANJE KOSOVA... OTKRIVA DAČIĆ | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tEVO KADA RUSIJA ULAZI U IGRU I REŠAVA PITANJE KOSOVA… OTKRIVA DAČIĆ\nEVO KADA RUSIJA ULAZI U IGRU I REŠAVA PITANJE KOSOVA… OTKRIVA DAČIĆ\n– To je sve još na nivou spekulacija. Nije izvodljivo da Vašington bude deo zvaničnih pregovora, a da Rusija s druge strane to ne bude.\nPonavljam Beograd će u tom slučaju tražiti i da Rusija bude tu. Moskva to jedva čeka – kaže nam Dačić i dodaje:\n– Vrlo je teško za očekivati da EU preda palicu SAD. Bar se to u neko skorije vreme neće desiti.\nJasno je da Albanci samo slušaju Ameriku i da bi voleli da to bude taj scenario, ali zato ćemo i mi tražiti da Rusija bude tu, što da ne i Kina?\nNajoptimističniji scenario koji je u opticaju glasi da će se pregovori o rešenju za Kosovo nastavi za par meseci, ali da će trajati makar do završetka američkih predsedničkih izbora.\nPodsećamo američki predsednički izbori trebalo bi da se završe na jesen 2020. godine.\nU 2003. i 2004. godini Riker je obavljao funkciju portparola Stejt departmenta. Sa te pozicije odlazi na funkciju zamenika šefa diplomatske misije u Mađarskoj, gde se zadržava do sredine 2007. godine.\nPosle toga, godinu dana provodi u američkoj ambasadi u Iraku, gde je bio savetnik ambasadora.\nNa funkciju dolazi sa mesta zamenika civilnog komandanta Evropske komande SAD (EUCOM).\nRiker se naravno tokom obavljanja funkcije zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD bavio i pitanjem Kosova.\nU skladu sa tadašnjom politikom Vašingtona u januaru 2012. godine je rekao da ne može biti podele Kosova niti promene granica, te da će Srbi sa severa Kosova biti integrisani u kosovske institucije.\nA, upravo Riker, kako pišu grčki mediji bićezadužen za proces normalizacije odnosa Srbije i tzv. Kosova, kao pristupanja Albanije Evropskoj uniji.


Kosovska vlada odobrila budžete za četiri severne opštine | KoSSev\nKosovska vlada odobrila budžete za četiri severne opštine\nPonedeljak 04. maj 2015, 17:34\nFoto: Kancelarija Premijera Kosova\nKosovska vlada je, na svojoj današnjoj redovnoj sednici, odobrila budžete za četiri severne opštine sa Severa Kosova - Severnu Mitrovicu, Zvečan, Zubin Potok i Leposavić, saopšteno je iz kancelarije kosovskog premijera. Budžeti su odobreni nakon što su skupštine ovih opština usvojile izmene i dopune opštinskih budžeta u koje su uključene plate radnika zdravstva i prosvete koji rade na Severu. Nije poznato, međutim, da li današnje odobrenje budžeta znači da su momentalno odblokirani i opštinski računi, koji su bili blokirani od početka marta. Računi su bili blokirani, jer je Priština od opština na Severu Kosova tražila da u svoje budžete ubace školstvo i zdravstvo, a što su ove opštine do kraja aprila i odbijale da urade.\n"Vlada je na sastanku odobrila odluku da se odobri budžet za 2015. godinu za opštinu Severna Mitrovica, nakon ponovnog odobrenja skupštine opštine Severna Mitrovica," navodi se u saopštenju sa današnje sednice vlade.\nU saopštenju se dalje dodaje da su budžeti za 2015. godinu usvojeni i za ostale opštine na Severu, a uz objašnjenje da je to učinjeno, kao i u slučaju opštine Severna Mitrovica - nakon što su skupštine opštine "ponovo odobrile" budžete.\nSkupštine opština sa Severa Kosova - Severna Mitrovica, Zvečan, Leposavić i Zubin Potok su 24. aprila, na vanrednim i gotovo istovremenim sednicama, usvojile izmene i dopune opštinskih budžeta u koje su uključene plate radnika zdravstva i prosvete koji rade na Severu.\nNa ranijim sastancima srpske i kosovske strane, te centralne i lokalne vlasti, dogovoreno je, međutim, da se umesto dosadašnje prakse - da trezor u Prištini isplaćuje plate onim radnicima školstva i zdravstva sa Severa, koji su pored plata iz Srbije, do sada primali i plate iz Prištine - tzv. "evre", a na osnovu naloga kosovskog ministarstva finansija, platne spiskove zaposlenih u ove dve oblasti sastavljaće gradonačelnici, koje će potom slati kosovskom trezoru, odakle će se isplaćivati plate. On se ipak neće isplaćivati sve dok sadašnji spiskovi zaposlenih sa Severa Kosova u ovim oblastima ne budu "revidirani", te ne bude formirana Zajednica srpskih opština.\nOpštine sa Severa su usvojile odluku o usvajanju izmena i dopuna budžeta uz napomenu da se usvajanjem budžeta sa informacijama o zaposlenima u zdravstvu i obrazovanju "ne prejudicira status" ustanova iz ovih oblasti, te da do formiranja i "konačne operacionalizacije" nadležnosti Zajednice srpskih opština, status ovih ustanova ostaje nepromenjen.\nPotpisan sporazum o realizaciji LEGO projekta. Jevtić: Važan za podršku nevećinskim narodima na Kosovu\nUhapšena kriminalna grupa: Krijumčarili migrante sa KiM-a u Zapadnu Evropu


"9. januar" - Dan Republike Srpske nose nazivi ulica i trgova širom Republike Srpske. Na referendumu o Danu Republike građani su jasno rekli da ne žele ni jedan drugi datum osim 9.januara, pa su tako lokalni parlamenti donijeli jednoglasnu odluku da najvažniji dan, rođendan Republike Srpske bude zaštitni znak svake opštinske i gradske zajednice.\n"Moram reći da ne postoji ni jedna lokalna zajednica u RS, bila opština ili grad koja nije u svom mjestu, ulici itrgu, naseljenom mjestu ili bilo kom javnom sadražaju dala naziv 9.januar odnosno dan, odnosno Dan Republike Srpske", izjavio je Ljubiša Ćosić, predsjednik Saveza opština i gradova Republike Srpske.U Istočnom Sarajevu donesene su odluke o izgradnji ulica i trgova. Donesena je odluka iu najjužnijem gradu Srpske. Trebinjci znaju koja je ulica najreprezentativnija I na kojoj će uskoro da okaće tablu "9. januar".\n"Ima ulica, samo što se trenutno to naselje gradi. Ulica koja treba da bude gdje su fakulteti, gdje je Elektroprivreda, a ostatak ulici gdje treba da bude u nastavku naselja Luč", rekao je Mirko Ćurić, gradonačelnik Trebinja.\n"Grad Doboj će napraviti park, gdje će biti spomen park ibiće centralni spomenik, ono što smo već krenuli u eksproprijaciju zemlje, to će biti jedan od kapitalnih projekata isigurno će biti za buduće generacije", kazao je Boris Jerinić, gradonačelnik Trebinja.\n"Mi hoćemo neki nov trg da napravimo da se zove 9.januar I to ima šanse da bude tamo kod kasarne ili novi trg koji ćemo da uredimo vinter gaju, uglavnom imaćemo trg 9. januar", kaže Mićo Mićić, gradonačelnik Bijeljine.\nPored ulica i trgova, u Srpskoj će "9.januar" ponijeti ili već nose kulturno-sportski I obrazovni centri. Auto-put od Banjaluke do Doboja nazvan je pod Danu Srpske"9.januar" izašao je ivan granica Republike Srpske, pa tako grad Zrenjanin može da se pohvali da ima ulicu sa datumom najznačajnijim za Srpsku, kao I Kosovska Mitrovica, gdje je izgrađen Dnevni centar za djecu sa poteškoćama u razvoju.


Nedimović: Tržište Emirata veliki prostor za proizvode iz Srbije\nApsolutno su otvoreni za sve naše poljoprivredne proizvode, naročito u sektoru voća, mleka, kao i vina, naglasio je ministar\n– Apsolutno su otvoreni za sve naše poljoprivredne proizvode, naročito u sektoru voća, mleka, u sektoru vina, i tu postoji dobar prostor za naš izvoz, da povećamo cifre koje smo imali do sada – rekao je Nedimović, koji boravi u poseti UAE sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n– Kolege iz Emirata su nam ponudile da budu logistički ”hab” za izvoz u čitav zaliv, gde su najbogatije zemlje na svetu, Bahrein, Katar, Oman, Saudijska Arabija… Ovde možemo dobro da prođemo, da se vratimo posle 30-40 godina na ovo tržište, na kojem nas od raspada Jugoslavije nije toliko bilo, a nekada smo bili dominantni – rekao je Nedimović.\nMože li „domaća“ rakija na festival i u prodaju?\nPrave čuda s aronijom: Jedinstven proizvod iz Srbije sada osvaja i region\n– To je naučno-fantastična cifra – rekao je Nedimović.\n– Kako se korona bude razvijala, videćemo u kom pravcu mogu da idu investicije, ali pre svega, biće fokus na razvoj Al Dahre, na njihove farme, fabrike stočne hrane, na sve što je prateći deo uz poljoprivrednu proizvodnju – rekao je ministar.\nBranislav Nedimović tržište Ujedinjeni Arapski Emirati


Sekretar Božić najavio Dan otvorenih vrata za mlade poljoprivrednike - AgroSmart\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić sastao se sa predstavnicima Srpskog udruženja mladih poljoprivrednika Milanom Borićem i Aleksandrom Milovanovićem.\nTema sastanka, kako je saopšteno iz Pokrejnskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo bila je pomoć mladim poljoprivrednicima.\nBožić je ovom prilikom istakao da je za poljoprivredu na ovim prostorima, kao i za resorni sekretarijat, posebno važna saradnja i stalna komunikacija sa poljoprivrednicima, a naročito sa udruženjima mladih poljoprivrednika kako bi se kroz kontinuirani dijalog lakše savladali specifični izazovi u ovoj oblasti. On je dodao da očekuje da će sredstva po planiranim konkursima biti podsticaj za još veću poljoprivrednu proizvodnju.\n– Planiramo da do kraja godine u saradnji sa Srpskim udruženjem mladih poljoprivrednika organizujemo onlajn Dan otvorenih vrata Sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, gde ćemo u okviru predloženih tema imati mogućnost da predstavimo programe i planirane konkurse mladim poljoprivrednicima. Onlajn Dan otvorenih vrata osmišljen je tako da, pored komunikacije u vezi sa programom podrške mladima, bude reči i o uvođenju inovacija u poljoprivredni sektor na ovom području. Mladi će na taj način moći da dobiju odgovore od relevantnih predstavnika Sekretarijata, pa i samog sekretara, kao i da pokrenu određene inicijative, koje su, naravno, pozitivne za ovu oblast“, rekao je Božić.\n– Predstavili smo naše funkcionisanje, i izneli određene inicijative u cilju unapređenja poljoprivrede. Srpsko udruženje mladih poljoprivrednika (SUMP) osnovano je kako bi, između ostalog, pomoglo mladima u ruralnim područjima da kroz edukaciju, udruživanje i bolju informisanost o merama agrarne politike i mogućnostima finansiranja iz domaćih i evropskih izvora, doprinesu napretku poljoprivrede i kvalitetnijem životu onih koji se njome bave. Evropska asocijacija kojoj je SUMP pristupio veoma je uticajna i reprezentativni je predstavnik mladih iz ruralnih evropskih područja u Briselu. Našim članstvom ostvarili smo mogućnost organizovane saradnje i razmene iskustava sa udruženjima iz Evropske unije. Želja nam je da njihove najbolje primere iz prakse primenimo u Srbiji, rekao je Milan Borić, predsednik SUMP.


Godinu dana intervencije koja je promenila odnos snaga na Bliskom istoku - Sputnjik Srbija\n16:08 28 Mart 2020\n14:55 30.09.2016 Preuzmite kraći link\n„Vašington je tražio od Rusije da prati američke interese u Siriji, a jasno je koji su to interesi: rušenje Asada i uništavanje sirijske državnosti. Rusija je počela vojnu operaciju jer je protiv takvog scenarija. I dok Sjedinjene Države u Siriji rešavaju sopstvene geopolitičke zadatke, mi i dalje rešavamo zadatak broj jedan – a to je obračun sa terorizmom. Sva ostala pitanja rešavaćemo političkim putem, uz pomoć dijaloga, ali tek nakon što terorizam bude poražen. Ne bi trebalo gajiti iluzije o tome da je moguća uspešna saradnja sa Amerikancima. Naši interesi u tom regionu su dijametralno suprotni“, rekao je Boris Smolin, Ruski institut za strateška istraživanja.\nNa slici: Ruska avio-baza Hmejmim u Siriji\nTeroristi u Siriji se razbežali kao miševi (foto)\nAmazonke Bliskog istoka protiv Islamske države\nruska vojna operacija u Siriji, Hmejmim, Latakija, Sirija


HDZ BiH: Bošnjačka strana odbija sprovođenje potpisanog dokumenta - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH HDZ BiH: Bošnjačka strana odbija sprovođenje potpisanog dokumenta\nHDZ BiH: Bošnjačka strana odbija sprovođenje potpisanog dokumenta\nHDZ BiH pozvao je potpisnike Sporazuma o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, koji su prije dvije godine potpisali HDZ BiH, SDA i ključni međunarodni akteri, da hitno pristupe njegovom sprovođenju da bi predstojeći izbori imali sve političke i pravne norme za primjenu izbornih rezultata.\nHDZ BiH podsjeća da su danas navršene tačno dvije godine otkako je potpisan ovaj sporazum, a da su načela sadržana u tom sporazumu trebala biti osnova za konačno rješenje onemogućavanja političke majorizacije i primjene svih presuda Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava.\n– Predsjednik SDA Bakir Izetbegović posljednje dvije godine obmanjuje javnost raznim lošim izgovorima, svjestan političke krize koju izaziva ignorisanjem obaveza koje je preuzeo stavljanjem vlastitog parafa. Legitimno političko predstavljanje konstitutivnih naroda temelj je Dejtonskog mirovnog sporazuma i Vašingtonskog sporazuma kojim je nastala Federacija BiH – saopšteno je iz HDZ-a BiH.\nIz HDZ-a su istakli da pokušaji političkog avanturizma utemeljenog na majorizaciji i nastavku diskriminacije od bošnjačkih stranaka vodi dominantno prostor FBiH u nesagledive posljedice i još dublju političku krizu.\nPrethodni članakTUGA U BOSANSKOM PETROVCU Iznenada preminula mlada majka troje djece\nNaredni članakDijete od 14 godina lažno prijavilo bombe u školama SBK


Tajnom vatrogasnom akcijom spasena praistorijska vrsta australijskog drveća – EKO KUCA magazin\nSpecijalne vatrogasne jedinice uspele su da spasu praistorijske vrste drveća koju koš nazivaju i živi fosili ili „dinosaurus drveće“.\nTajnom operacijom specijalnih vatrogasnih jedinica u poslednji čas je pred naletom požara spasen poslednji lug volemije (australijskog stribora – Wollemia nobilis), praistorijske vrste drveća koje još zovu i živi fosili ili „dinosaurus drveće“.\nMel Kin, ministar zaštite životne sredine Novog Južnog Velsa, operaciju je nazvao „neviđenom operacijom zaštite životne sredine“.\nKako bi se stabla zaštitila od turista, njihova lokacija je tajna. „Ilegalni posetioci bili su velika pretnja opstanku volemija u divljini jer bi mogli poremetiti regeneraciju i doneti neke bolesti koje bi za njih bile pogubne“, rekao je Kin.\nPrethodni članak Od aerozagađenja i(li) od virusa: Od čega nas štite hirurške maske?\nSledeći članak Otkrivena nova vrsta ptice za faunu Srbije\n26. нов, 2019.\n07. феб, 2020.\nIstražite Meteore – „lebdeće“ manastire smeštene na stenama


PUNA PODRŠKA ZAŠTITI ŽIVOTNE SREDINE U SLIVU ZAPADNE MORAVE · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI PUNA PODRŠKA ZAŠTITI ŽIVOTNE SREDINE U SLIVU ZAPADNE MORAVE\nPUNA PODRŠKA ZAŠTITI ŽIVOTNE SREDINE U SLIVU ZAPADNE MORAVE\nU Kraljevu predstavljen Nacrt zakona o klimatskim promenama.\nNa skupu koji je organizovao Tim koordinatora gradova i opština sliva Zapadne Morave, U Kraljevu predstavljen Nacrt zakona o klimatskim promenama.\nNacrt zakona o klimatskim promenama, s kojim su građani upoznati širom Srbije u okviru javne rasprave koja je trajala od 16. marta do 20. aprila 2018, izazvao je veliko interesovanje. Na skupu organizovanom u Kraljevu, u čijem radu je učestvovao ministar zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Goran Trivan, prisutnim predstavnicima gradova i opština sliva Zapadne Morave predstavljena su zakonska rešenja, mere i aktivnosti koje donosi zakon o klimatskim promenama s ciljem efikasnije borbe protiv klimatskih promena i ublažavanja njihovih posledica.\n„Svedoci smo sve češćih klimatskih ekstrema – bujičnih poplava, suša i brojnih drugih posledica globalne promene klime. Usvajanjem jednog od naših najznačajnijih zakona, doći će do promena u skoro svim sektorima, jer se mere koje zakon donosi primenjuju kroz različite sektorske politike. Međutim, ono što ćemo najpre morati da menjamo, to je kako se kao pojedinci ponašamo prema životnoj sredini“, naglasio je ministar Trivan.\nU širokoj diskusiji koja je usledila, ministar Trivan je ukazao na nekoliko najznačajnijih ekoloških pitanja u Srbiji i aktivnosti Ministarstva na njihovom rešavanju. Predstavnici lokalnih samouprava na području sliva Zapadne Morave bili su zainteresovani da čuju, ne samo šta će doneti zakon o klimatskim promenama, već i kakvi su planovi i mogućnosti saradnje u rešavanju različitih ekoloških pitanja u ovom delu Srbije, naročito kada je u pitanju rad regionalnih deoponija, sanacija divljih deponija, funkcionisanje Zelenog fonda, itd. Ministar Trivan izrazio je spremnost na razvijanje saradnje sa lokalnim samoupravama radi zajedničkog cilja. „Ovo područje je ekonomski i ekološki značajno, i neophodan je ozbiljan i temeljan pristup projektima kojima će se rešavati pitanje prečišćavanja otpadnih voda, upravljanja otpadom, remedijacije zemljišta, ali i drugih aspekata zaštite životne sredine. Ministarstvo zaštite životne sredine će pružiti punu podršku i stručnu pomoć lokalnim samoupravama da se ovi ekološki problemi uspešno rešavaju, u interesu građana, ne samo područja u slivu Zapadne Morave, već i celokupne Srbije“, zaključio je ministar.\nNacrt zakona o klimatskim promenama donosi promene u skoro svim segmentima zaštite životne sredine, izjavio je u Kraljevu resorni ministar Goran Trivan, izražavajući spremnost za razvijanje saradnje sa lokalnim samoupravama na tim pitanjima. Na predstavljanju nacrta tog zakonskog akta, koji je organizovao Tim koordinatora gradova i opština sliva Zapadne Morave, predstavljena su zakonska rešenja, mere i aktivnosti koje donosi zakon o klimatskim promenama s ciljem efikasnije borbe protiv klimatskih promena i ublažavanja njihovih posledica. „Svedoci smo sve češćih klimatskih ekstrema – bujičnih poplava, suša i brojnih drugih posledica globalne promene klime. Usvajanjem jednog od naših najznačajnijih zakona, doći će do promena u skoro svim sektorima, jer se mere koje zakon donosi primenjuju kroz različite sektorske politike. Međutim, ono Što ćemo najpre morati da menjamo, to je kako se kao pojedinci ponašamo prema „Životnoj sredini“, naglasio je Trivan.\nOn je rekao da je da otrovne materije iz Lukavca preko reke Bosne stužu do Save, i da se sitacija prati i da je pod kontrolom. On je dodao da je zadovoljan prvim izrečenim kaznama za nepropisno odlaganje otpada.\nO kakvoj ekološkoj svesti priča ministar u gradu koji svoje otpadne/fekalne vode ispušta direktno u Ibar, bez ikakvog filtriranja i obrade. Ako vam treba dokaz, spustite se u Sijaće Polje pa zatim Rudopoljskom ulicom do Ibra. Posle toga samo pratite svoj nos. Žao mi je onih ljudi čije su kuće na 50 metara od te ekološke katastrofe.


Finansijsko tržište u Srbija| Kapital RS Inc. a.d.\nFinansijsko tržište u Srbiji\nHome/Edukacija/Stručni tekstovi/Finansijsko tržište/Finansijsko tržište u Srbiji\nFinansijsko tržište u Srbiji fxliderWb 2017-01-13T18:49:50+00:00\nForex u Srbiji kakvog poznajemo danas nalazi svoje različite prvobitne oblike kroz istoriju, a u procesu raspada SFRJ menja svoje ime, najpre ACI Serbia and Montenegro, da bi danas osamostaljenjem Republike Srbije dobio konačan naziv – Forex Srbija. Naime, 1975. godine nastao je Jugoslovenski Forex klub koji je najpre imao status posmatrača, da bi na 17. Međunarodnom kongresu održanom u Veneciji konačno bio primljen u članstvo ACI (The Internacional Cambistes Association). Forex Srbija se nalazi pod ingerencijom Udruženja banaka Srbije koje je svih godina od 1975. pa do danas davalo odgovarajuću potrebnu logističku i finansijsku podršku osnivanju i funkcionisanju ove institucije. Podrška se uglavnom odnosi na dva segmenta i to na poslovanje na Međubankarskom deviznom tržištu, kao i organizaciju edukativnog programa za zaposlene u bankama, što je imperativ profila dilera. Naravno, nije slučajna uloga Udruženja banaka Srbije obzirom da se međubankarski poslovi odvijaju pod veoma specifičnim uslovima i po strogo propisanim pravilima poslovanja. Otuda je i potreba za profesionalnim kadrovima koji su angažovani na poslovima trgovanja na međunarodnom finansijskom tržištu, čiji rad koordinira institucija Forex Sbija pod okriljem Udruženja banaka Srbije.\nDakle, Forex u Srbiji od svog osnivanja 1975. godine pa do danas konstantno beleži svoj napredak kao posledicu brzog razvoja međunarodnih ekonomskih odnosa, naročito posle Drugog svetskog rata. Zapravo, od samog početka rada ovakva vrsta poslovanja je zahtevala angažovanje stručnjaka-dilera (francuski – cambistes) koji su neizostavno međusobno komunicirali na međunarodnom nivou. Obzirom na određena kruta pravila ponašanja u komunikaciji potpuno logično je proizišla potreba za osnivanje posebne profesionalne organizacije, kakva je danas Forex Srbija. Potrebe u našoj tadašnjoj zemlji za jednom takvom organizacijom potekle su usled stvaranja Jugoslovenskog deviznog tržišta koje je pratilo svetske finansijske trendove tih godina. Procesi komunikacije sa kolegama iz inostranstva i neophodna usavršavanja, zapravo su doveli do institucijalnog razvoja i neminovnog napretka koji je pretrpeo Forex u Srbiji.\nSvakodnevno unapređivanje uslova za rad i komunikacije putem elektronskih platformi, mogućnost trgovanja putem dealing sistema, obezbeđivanje blagovremenog informacija značajno modifikuje Forex tržište, što je uslovilo istovremeno i razvoj institucije Forex Srbija. Sve više je trejdera na Forex tržištu koji ne posluju u međubankarskom sektoru, već u vidu investicionih fondova, kao i fizičkih lica koja trejduju za svoj račun. Takva mogućnost je uspostavljena, pre svega činjenocom da je Forex Market postao necentralizovano tržište, kao i pojavom investicionih posrednika i forex brokera. Dakle,Forex Srbija se više ne odnosi samo na trgovanje unutar međubankarskog sektora, već se pojam proširio na trgovanje na finansijskom tržištu ravnopravno za sve učesnike, velike investitore i individualne trejdere. Svakako da daljem razvoju i unapređenju Forex-a pomaže i pojava inostranih investitorskih kuća (Forex brokera) koja posredstvom svojih predstavništva u Srbiji rade na edukaciji trejdera, kao i da pružaju kompletnu profesionalnu podršku u radu.


Promovisana knjiga o jednom od najstarijih živih srpskih književnika | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Promovisana knjiga o jednom od najstarijih živih srpskih književnika\nPromovisana knjiga o jednom od najstarijih živih srpskih književnika\nISTOČNO SARAJEVO – U Istočnom Sarajevu večeras je promovisana knjiga Dušana Zurovca “Ko to ne smije da nas nasmije: život i djelo Sima Klarića”, koja predstavlja osvrt na život i djelo jednog od najstarijih književnika u Republici Srpskoj i BiH.\nZurovac je rekao da je knjigu o Klariću napisao na temelju njegove hrabrosti da u davno vrijeme – vrijeme komunističkog jednoumlja vješto izbjegne da doživi “Goli otok”.\n“Klarić je u svoj književni opus veoma vješto uklopio tri dimenzije – čovjeka, vrijeme i prostor. Nažalost, u ovom vremenu se mnogo više piše, nego što se čita”, rekao je Zurovac novinarima.\nZa potrebe škola u Srbiji priredio je veliku knjigu izbora iz poezije i proze Branka Ćopića “Zlatne bajke o ljudima – Branko Ćopić u sto lekcija”. Klarić je sa još dvanaest humorista zastupljen u prvoj jugoslovenskoj antologiji humora “Savremeni jugoslovenski smijeh”, štampanoj 1959. godine.\nPrethodni članakAforističari će ponovo ispravljati “Krivu Drinu”\nNaredni članakOtvorena Peta revija ruskog filma


Vučić: Vreme da se na Srbiju koja pobeđuje naviknu i svi drugi\nN1info\t28.06.2019 21:05\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija danas nikome ne predstavlja problem već šansu za sve i dodao da je vreme da se na Srbiju koja pobeđuje "naviknu i svi drugi".\nOn je na svečanosti kod Kraljeva, na otvaranju aerodroma za civilni saobraćaj Morava, rekao da Srbija danas "ne gubi ni u jednoj sferi" i da "krupnim koracima korača u pobede koje ne znače poraze bilo koga drugog".\n"To je nova Srbija koju stvaramo, Srbija rada i Srbija koja pobeđuje, koja želi da pomogne svom narodu ne ugrožavajući bilo koga drugog", kazao je Vučić.\nGovoreći o Vidovdanu, on je rekao da je to dan velikih srpskih poraza, ali i pobeda, kao i da je Srbija danas naučila kako da izvuče pouke iz tih poraza.\n"Danas moramo da biramo ne aplauze nego rad, autoputeve, nove aerodrome, radnike i nove poslove kao našu budućnost, ne odričući se onog najvažnijeg i najsvetijeg u našoj istoriji, a to je očuvanje našeg imena i prezimena. Moramo u korak sa svetom ne dajući nikom za pravo da naša deca ne uče srpski jezik i da ne znaju dobro šta je bilo u Jasenovcu i Jadovnu, na Solunskom frontu ili u sukobima 90-ih", naveo je predsednik Srbije.\nVučić je kazao da je "posebno ponosan" što, kako je rekao, "više nismo žrtve i što danas nema potrebe da se tako obraćamo ni svojoj, ni međunarodnoj javnosti".\n"Danas sami stvaramo svoju sudbinu, o njoj sami odlučujemo. Ne tražimo uzroke za slabije rezultate u drugima nego u nama samima, svesni da od našeg truda zavisi naša budućnost. Srbija danas veruje u sebe i ne pada joj napamet da bilo koga ugrožava, ali i nema potrebe da izgovaramo velike reči kako bi dobijali poene od našeg naroda", kazao je Vučić.\nOn je kazao da Srbija želi da živi u miru sa svima ali i dodao da "niko neće moći da je komada niti da proganja Srbe kao u prethodnim decenijama i vekovima".\n"Ekonomski razvoj i veća snaga naših oružanih snaga više od busanja u prsa govori da smo spremni da sačuvamo našu zemlju. Osnovna razlika u odnosu na vreme kada smo verovali samo u naše ratničke sposobnosti je u činjenici da Srbija više ne gubi. Ne lupamo u ratničke talambase ali ćemo znati kako da sačuvamo zemlju i narod tražeći mir i stabilnost", kazao je Vučić.\nOn je poručio vlastima u Prištini da ne napadaju Srbe na Kosovu, kako one na severu tako i one koji žive južno od Ibra, navodeći da ako u njihovu zaštitu ne stanu oni čiji je to posao, postoje oni koji će "čuvati i zaštititi svoj narod".\nDodao je da od zemalja regiona ne traži ništa više osim toga da Srbe u tim zemljama poštuju "baš onoliko koliko mi cenimo vas".\n"Ne tražimo ništa ni od koga nego samo kažemo da smo jedan isti narod i u Srbiji, i u Crnoj Gori, BiH, Hrvatskoj, Severnoj Makedoniji i da nema razlika između Srba koji žive u različitim državama regiona i da ćemo se međusobno pomagati i živeti jedni za druge. Sa svima želimo dobre odnose, ništa tuđe nećemo ali poštujte Srbiju onoliko koliko mi cenimo vas", kazao je predsednik Srbije.\nGovoreći o otvaranju aerodroma Morava, Vučić je rekao da je to "mala pobeda koja najavljuje mnogo velikih pobeda u budućnosti".\n"Ovo je jedno od mnogih novih mesta sa kojih Srbija može preko neba do novih ciljeva i rezultata. Aerodrom Morava je prvi civilni aerodrom koji otvaramo u Srbiji posle 33 godine ali nije poslednji. Naći ćemo načina da to uradimo sa Ponikvama i između Bora i Zaječara, da završimo sve autoputeve, a da ne ugrozimo javni dug", rekao je Vučić.\n"Nećemo dozvoliti da bilo ko u regionu ugrožava identitetska prava Srba"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija neće nametati svoju volju drugim državama, ali da "neće dozvoliti da bilo ko u regionu ugrožava identitetska prava Srba", poput prava na jezik i ćirilično pismo.\nObraćajući se novinarima posle sastanka sa predstavnicima Srba iz regiona koji su prisustvovali otvaranju aerodroma Morava kod Kraljeva za civilne letove, Vučić je kazao da Srbija neće ponavljati greške iz prošlosti ali da će, poštujući sve druge države, "podržavati borbu za opstanak našeg naroda na vekovnim ognjištima".\n"Pokazali smo jedinstvo na ovom sastanku, opredeljeni da se za naše ciljeve borimo mirnim sredstvima, ne ugrožavajući integritet drugih. Razmatrali smo položaj Srba u svakoj zemlji regiona, kako možemo da pomognemo. Govorili smo o stvarima koje nisu lake, posebno kada je reč o situaciji u Crnoj Gori. Gradićemo mnogo toga, a posebno ćemo raditi na identitetskim pravima Srba", kazao je Vučić.\nKomentarišući naslovnu stranu lista Danas u vezi sa obećanjima koje je posle poplava dao stanovnicima beogradskih naselja sa leve obale Dunava, Vučić je kazao da će izgradnja kanalizacije u tom delu glavnog grada početi odmah nakon što 4. jula bude potpisan ugovor između Grada Beograda i Evropske investicione banke.\n"To je jedino dugoročno rešenje. Ogroman novac je u pitanju, ali ćemo ispuniti obećanje građanima", rekao je Vučić i dodao da je "zadovoljan" trudom ljudi na otklanjanju posledica poplava.\n1. Како да не "побеђује" назадна Србија тако што сваке године отера 60000 младих који беже од лопова на власти\n2. u cemu pobedjuje i koga, jado jadni


23/07/2015 Mirza Musanovic\t0 Comments\nFahrudin Radončić, predsjednik SBB-a, nakon sastanka sa kolegama iz DF-a i SDP-a, rekao je da su razgovarali o tome kuda ova zemlja treba da ide, da je to bio jedan prijateljski i neformalan razgovor, te da nisu razgovarali o tome da nekoga isključe iz vlasti.\n„Nismo razgovarali o formiranju većine, nego kako da se uspostavi reformski blok koji će se držati na okupu u interesu građana, neovisno o tome koje na vlasti”, rekao je Radončić.\nUpitan da kaže da li će njegova stranka podržati reformske zakone, bez obzira od koga odlaze, Radončić je rekao da SBB neće podržati ništa što dolazi od Bakira Izetbegovića i SDA.\n„Niko nas ne može plašiti reformskim agendama na način da se odnese Zakon o radu koji je na štetu radnika. Nećemo podržati zakone koji dolaze od jednog vrlo nekompetentnog premijera”, rekao je Radončić.\nVlada FBiH juče je na dnevni red stavila Nacrt Zakona o radu, te je najavljeno da bi on u parlamentanru proceduru trebao iči do kraja jula mjeseca.\nI Željko Komšić, lider DF-a izjavio je da nisu dogovarali nikakvu koaliciju, da su razgovarali o tome šta se dešava u BiH i kako dalje.\n„SDA ima izborni legitimitet i ona bi tebalo da napravi novu parlamentanru većinu”, rekao je Komšić te dodao da je na sastanku bilo riječi i o spornom Zakonu o radu, te poručio da SDA neće uspjeti „progurati” zakon s kojim se nije složio sindikat.\nUpitan da prokomentariše početak pregovora SDA sa drugim strankama oko formiranja nove većine, Komšić je rekao, „neka rade ono što hoće”.\n„Što se tice DF-a, mi imamo poziciju preko potpredsjednika FBiH, neka imaju stabilnu većinu i ok”, rekao je Komšić, te dodao da stabilnom većinom smatra 50,51 glas u Parlamentu.\nNermin Nikšić, predsjednik SDP-a BiH rekao je da je prošla Vlada FBiH, na čijem je čelu bio on barem donosila zakone koji su prolazili u parlamentu, te da ova Vlada ne može ni dnevni red da usvoji. Potvrdio je konstataciju da nisu ragovarali o formiranju nove parlamentarne većine, nego da su se informisali zbog toga što dijele zabrinutost zbog situacije u zemlji.\nSva trojica kazali su da će, ako u Predstavnički dom FBiH dođe inicijativa za izglasavanje nepovjerenja Vladi FBiH, to podržati.\n← Vlada FBiH utvrdila Prijedlog zakona o radu\nSindikat ne pristaje na umanjenje prava radnika →


Komunikacije 21.09.2019 13:09:32\nSES-SATELIT-OTT / Kompanija SES redefiniše prenose uživo sinhronizacijom satelita i OTT platformi\nAmsterdam (MEDIA EXPRES) / 21. septembar 2019. / Najnovije rešenje kompanije SES, koje je predstavljeno na sajmu IBC 2019 u Amsterdamu, sinhronizuje over-the-top (OTT) i satelitski prenos isporukom IP signala do OTT platformi podjednako brzo kao i putem satelita, čime se obezbeđuje bolje iskustvo gledanja prenosa uživo.\nNovo rešenje, pod nazivom satelitska i OTT sinhronizacija, pruža radio i televizijskim stanicama mogućnost doslednijeg prenosa za gledaoce na bilo kom ekranu, čak i na više ekrana istovremeno, uklanjajući kašnjenje slike između TV prenosa i OTT usluga.\n- Današnje RTV stanice žele da zaštite i razviju svoje poslovanje pružajući najbolje moguće iskustvo tokom prenosa uživo, posebno kada je reč o vrhunskom sportu. Kada navijač gleda važnu utakmicu na OTT platformi i čuje kako masa na ulici slavi pre nego što sam vidi gol, razočarenje je očigledno – izjavio je Ferdinand Kejzer (Ferdinand Kayser), izvršni direktor za SES Video.\nKompanija SES je vodeća u industriji sa dosegom od preko 355 miliona TV domaćinstava (ili milijardu ljudi) i distribuira više od 8.200 programa putem satelita. Nedavno spajanje podružnice MX1 koja je u potpunom vlasništvu kompanije SES sa poslovnom jedinicom Video, znači da kompanija SES sada upravlja sa preko 525 programa i isporučuje više od 8.400 sati onlajn video prenosa, uključujući više od 620 sati vrhunskog sporta i prenosa uživo.


Vest - A šta može sneg putarima ?!\nA šta može sneg putarima ?!\nPrema informaciji iz Preduzeća za puteve Zaječar punkta u Klokočevcu, svi putevi u opštini Majdanpek danas su prohodni. Vozačima se ipak savetuje oprez i upotreba obavezne zimske opreme. Posebna pažnja neophodna je na prevoju Popadija, na Djerdapskoj magistrali, mostovima i u tunelima. Povećana pažnja preporučuje se i pešacima s obzirom da i na gradskim ulicama ima ugaženog snega, mestimično i leda.


KLJUČNE POZICIJE PRIPALE DAMAMA: U novoj španskoj vladi 11 žena i pet muškaraca - GlobalCir\nNova socijalistička španska vlada objavila je danas sastav Kabineta, koji čine pet muškaraca i čak 11 žena na ministarskim mjestima, pri čemu su ženama pripale ključne pozicije – ministarstva ekonomije, finansija i odbrane.\nPotpredsjednica nove vlade, koja će biti zadužena za obnovljeno Ministarstvo za jednakost, bit će Karmen Kalvo, inače stručnjak za ustavno pravo i ministarka kulture od 2004. do 2007. godine.\nZa hvatanje u koštac sa željom Katalonije za nezavisnocću, koja će biti i jedan od ključnih izazova nove administracije, bit će nadležna Meričet Batet – katalonska poslanica i pravni ekspert za pitanja ustava.\nDolores Delgado, dosadašnja tužiteljka za antiterorizam, biće ministarka pravosuđa, dok je Izabel Sela ministarka obrazovanja, a Magdalena Valerio – ministarka rada.\nIstovremeno, bivši predsjednik Evropskog parlamenta i katalonski političar koji se zalaže za jedinstvo sa Španijom, Žozep Borel, imenovan je za ministra spoljnih poslova, što je razljutilo neke separatiste.\nSančes je obavijestio kralja Felipea Šestog o imenovanjima prije objavljivanjana novog sastava vlade, a novi ministri će na dužnost stupiti sutra.\nU saopštenju, Sančes je poručio da će njegova administracija biti “napredna, modernizujuća i sa Evropom na umu”.\nNovi premijer je obećao i da će početi pregovore s novom vladom Katalonije, ali je napomenuo da bilo kakvo rješenje mora biti u skladu sa španskim ustavom, u kojem stoji da je zemlja “nedjeljiva”.


Arhiva vesti/2016 godina\nO nama\tOTPdirekt\nOTP grupa: Rezultati za prvih devet meseci 2016. premašili očekivanja analitičara\nRezultati bankarske grupe premašili su očekivanja analitičara za treći kvartal. Konsolidovana računovodstvena dobit je iznosila 69,8 milijardi forinti u trećem kvartalu (-3% u odnosu na prethodni kvartal), što je dovelo do povećanja računovodstvene dobiti u prvih devet meseci na 176 milijardi forinti, gotovo pet puta više nego u baznom periodu.\nTokom prvih devet meseci 2016. godine, OTP Grupa je zabeležila usklađenu dobit nakon oporezivanja od 172,9 milijardi forinti, što je znatno više od neto zarade ostvarene u baznom periodu (103,6 milijardi forinti). Povećanje u odnosu na prethodnu godinu je skoro u potpunosti opravdano značajnm poboljšanjem učinka Rusije i Ukrajine; pored toga, dobit članica grupe Centralne i Istočne Evrope – uključujući Mađarsku – za prvih devet meseci 2016. godine takođe premašuje dobit ostvarenu u baznom periodu za 4%.\nPovećanje neto zarada u prvih devet meseci (+67% u odnosu na prethodnu godinu) je uzrokovano u najvećoj meri ublažavanjem troškova rizika.\nKonsolidovani kreditni portfelj usklađen u stranoj valuti je porastao za 1% u odnosu na prethodni kvartal (-1% u odnosu na prethodnu godinu), dok su naplativi krediti već povećani za 2% od početka godine. Može se videti značajan rast naplativih kredita OTP Core, DSK Banke i Srbije (+4,3, 5,5 i 11,9% istim redosledom). U ostalim članicama grupe došlo je do pada u naplativim kreditima od početka godine, gde su u okviru navedenog OTP banka Rusija i Rumunija pretrpele najveće padove od početka godine (-7,9% i 5,8% istim redosledom). Ovaj drugi je uzrokovan negativnim uticajem obima sopstvene šeme konverzije banke za hipoteke u švajcarskim francima. Što se tiče ostalih segmenata proizvoda, naplativi krediti za MSP i velike klijente privrede su porasli za 11% i 9%, dok se portfelj potrošačkih kredita smanjio za 0,4% a hipoteka za 3% od početka godine.\nKvalitet kreditnog portfelja se donekle pogoršao u trećem kvartalu, a obimi novih DPD90+ su porasli za 14,5 miliona forinti (prvi kvartal: 35,3 milijarde, drugi kvartal: 7,7 milijardi usklađeno sa stranom valutom i bez efekta prodaje i otpisa). U apsolutnom smislu, najveći priliv je registrovan u Rusiji, ali je zabeležen i trend opadanja (u milijardama forinti, prvi kvartal: 17, drugi kvartal: 12,7, treći kvartal: 10,5). Istovremeno, portfelj kvaliteta se nije pogoršao u Mađarskoj i Bugarskoj: krediti ranije klasifikovani kao DPD90+ su izbačeni iz DPD90+ kategorije. Konsolidovani racio DPD90+ je opao na 15,8% (-0,6 procentnih poena u odnosu na prethodni kvartal), a njegova pokrivenost je iznosila 95,0%.\nStopa troškova rizika na nivou grupe u trećem kvartalu je opala na 0,56%, a shodno tome stopa troškova rizika u prvih devet meseci je pala ispod 1,0% (0,91%) nasuprot 3,24% zabeleženih pre godinu dana.\nObimi depozita usklađenih sa stranom valutom su porasli za 3% u odnosu na prethodni kvartal i za 4% u odnosu na prethodnu godinu. Među većim članicama grupe, obimi depozita u OTP Core i OTP Ukrajina su porasli za 4% i 3% istim redosledom u odnosu na prethodni kvartal, dok je portfelj Bugarske ostao nepromenjen a ruski depoziti opali za 2%. Na godišnjoj osnovi, obimi u DSK Banci su značajno povećani (+12%), dok je OTP Core zabeležila rast od 3%.\nKonsolidovani neto racio kredita i (depozita+obveznica stanovništva) je dostigao 68%.\nUsklađena dobit nakon oporezivanja OTP Core (osnovna delatnost u Mađarskoj) je dostigla 38,8 milijardi forinti u trećem kvartalu 2016., što je dovelo do poboljšanja od 26% u odnosu na prethodni kvartal i rasta od 7% u odnosu na prethodnu godinu. Kao rezultat navedenog, usklađeni profit u prvih devet meseci je dostigao 98,4 milijarde forinti (+3% u odnosu na prethodnu godinu). Dobit iz poslovanja bez jednokratnih stavki prihoda je porasla za 17%, što je opravdano višim ukupnim prihodom za 3% u odnosu na prethodni kvartal i padom operativnih troškova za 5%.\nŠto se tiče učinka stranih supsidijara, svi strani supsidijari osim Touch Bank su ostvarili dobit u trećem kvartalu, a zabeležen je i rast neto zarada kod bugarskih, ruskih, ukrajinskih, hrvatskih i crnogorskih supsidijara.\nOsnov za poboljšanje ukrajinskog i ruskog učinka leži u preusmeravanju pojedinačnih doprinosa dobiti u okviru konsolidovane prilagođene dobiti tokom trećeg kvartala i prvih devet meseci nakon oporezivanja: OTP Core i DSK Banka su zadržale svoje dominantne pozicije dok su ruski i ukrajinski supsidijari postali značajniji, a hrvatski supsidijar je takođe uspeo da postepeno poboljša svoj učinak. Svi ostali supsidijari iz Centralne i Istočne Evrope su takođe ostvarili dobit u trećem kvartalu. Shodno tome, udeo poslovanja Centralne i Istočne Evrope u ukupnoj dobiti iznosi 59,8 milijardi forinti, dok su Rusija i Ukrajina doprinele sa 10,7 milijardi forinti. Touch Bank i dalje ostvaruje gubitak sa rezultatom od -1,4 milijardi forinti.\nDo kraja septembra 2016. godine pozicija likvidnosti Grupe je ostala stabilna: rezerve operativne likvidnosti Grupe su bile u iznosu ekvivalentnom 7,6 milijardi evra (+0,8 milijardi evra u odnosu na prethodni kvartal). Do kraja trećeg kvartala 2016. godine konsolidovani racio zajedničkog akcijskog kapitala prvog nivoa prema MSFI je iznosio 13,2%, nepromenjeno u odnosu na prethodni kvatal. Neto rezultat za prvih devet meseci nije bio obuhvaćen, a obračunati iznos dividende nije bio odbijen od propisanog kapitala prilikom izračunavanja konsolidovanih pokazatelja adekvatnosti kapitala prema MSFI. Uključivanjem ovih stavki, racio zajedničkog akcijskog kapitala prvog nivoa bi iznosio 15,2%. Samostalni racio zajedničkog akcijskog kapitala OTP Banke je iznosio 25,9% u trećem kvartalu 2016. godine (+0,3% procentnih poena u odnosu na prethodni kvartal).


Pokazaću koliko vredim | Glas javnosti\nPočetna > Sport > Pokazaću koliko vredim\nTRENER PARTIZANA GORAN STEVANOVIĆ RADI BEZ OPTEREĆENJA BEZ OBZIRA NA KLUPSKE IZBORE\nPredsednička trka u Partizanu, koja polako ulazi u završnu fazu, osim izbora prvog čoveka kluba, trebalo bi da reši i pitanje šefa stručnog štaba. Goran Stevanović, sadašnji trener srpskog šampiona ima potpisan ugovor do kraja jesenjeg dela sezone, a Savo Milošević i Dragan Đurić, koji zasad pretenduju na čelnu poziciju kluba u Humskoj, nisu iznosili imena potencijalnih kandidata. U takvim okolnostima, ako se zna da crno-beli zaostaju za Crvenom zvezdom četiri boda, nije nimalo prijatno raditi, ali popularni Plavi tvrdi da se ne opterećuje mnogo.\n- Odnos prema poslu mi je isti, bez obzira da li ću u klubu ostati još deset godina ili ćemo se rastati u decembru. Imam privilegiju da radim u Partizanu i trudim se da je iskoristim. Poslednje što nam u ovom trenutku treba je ste da kukamo i kroz suze pokušamo da rešimo situaciju, već treba jakim radom da se izdignemo iznad toga. Svako ko me poznaje zna da se neću predati i maksimalno sam posvećen ekipi i svlačionici - kaže Stevanović.\nNije tajna da u Partizanu postoji mnogo ljudi koji bi vam najradije videli leđa, jer vam zameraju da ste „običan pomoćnik“, pa kako izlazite na kraj s tim problemima?\n- Period dok sam bio pomoćnik Iliji Petkoviću u reprezentaciji SCG mnogo mi je značio, kako bih proverio svoja razmišljanja i naučio nešto od njega. Pre toga sam radio sa mlađim kategorijama, a onda i sa seniorskim timom Železnika. Smatram da sam kao pomoćnik ostavio značajan doprinos, gde god da sam radio, a tu mislim i na dve godine u Partizanu, dok mislim da sam kao prvi trener pokazao svoju filozofiju. Neću da se upuštam u pričanje tračeva, jer to nije tlo gde se dobro snalazim. Moje mesto je teren i tu ću pokazati koliko vredim.


Tramp razgovarao sa republikancima i demokratama o kontroli oružja - Sputnjik Srbija\n10:20 15 Decembar 2019\n22:45 01.09.2019 Preuzmite kraći link\nTramp je rekao da najnovija pucnjava nije promenila ništa u pripremama paketa zakona o oružju, koje su u toku, prenosi Rojters.\nOn je dodao i da ne veruje da bi bezbednosne provere onih koji kupuju oružje sprečile napade.\nBroj žrtava jučerašnje pucnjave u Odesi u zapadnom Teksasu porastao je na sedam, a policija navodi da je bar još jedna osoba, koja je ranjena u pucnjavi, u životnoj opasnosti.\nPucnjava u Odesi desila se samo četiri sedmice nakon što je u teksaškom gradu El Paso ubijeno 22 ljudi, preneo je Tanjug.\nJučerašnji napad je 25. masovno ubistvo od početka ove godine u SAD, čime je izjednačen broj ubistava za celu prošlu godinu, a broj žrtava je dostigao 142, čime je već sada premašen prošlogodišnji bilans.


08.06.2018 09:20 3763 3 0\nU popularnom turističkom gradu Budva, duž šetališta su postavljeni novi saobraćajni znaci, koji strogo zabranjuju vožnju motorom na pešačkom dijelu šetališta,koji se nalazi u neposrednoj blizini obali.\nSaobraćajni znaci su postavljeni Ministarstvom stambenih i komunalnih djelatnosti Crne Gore.\nTakođe, Ministarstvo je saopštilo da od 7. juna u Budvi važi novi saobraćajni režim duž šetališta za teretna vozila. Tako, u dionici od Slovenske obale, na šetalištu, od 5 do 11 sati dozvoljen je ulazak vozila ukupne težine do 3,5 tona (mala teretna vozila tipa kombi i caddy) za isporuku robe.\nPredstavnici Ministarstva su obratili svim vlasnicima radnja u ovom dijelu i njihovim dobavljačama da poštuju ovaj saobraćajni režim,u cilju bezbedosti velikog broja pešaka na šetalištu.\nDetaljnije 4299 9\nDetaljnije 3251 11\nDetaljnije 926 11\nDetaljnije 8572 1\nDetaljnije 6770 9\nDetaljnije 3382 12\nDetaljnije 4983 9\nDetaljnije 4171 7\nDetaljnije 6556 8\nDetaljnije 4669 4


DOSIJE MIŠA BANANA! Sretao se sa Dačićem, PAO SA ŠARIĆEM, pevačica I SE*S BOMBA mu posvetila ČUVENI HIT (FOTO)\nRodoljub Radulović, Foto: Kurir.rs\nKada je 2011. godine doveden u vezu sa klanom Darka Šarića, nedostupan je srpskom pravosuđu i policiji\nObjavljeno: 09.10.2019. 11:57h\nApelacioni sud u Beogradu pravosnažno je danas oslobodio Branka Lazarevića, nekadašnjeg šefa kabineta bivšeg ministra policije, od optužbi za odavanje poverljivih policijskih informacija kriminalnoj grupi Darka Šarića.\nPodsećanja radi, Rodoljub Radulović (69), zvani Miša Banana ili Miša Amerikanac, iz Kotora je došao u Beograd 1975. kao mladi ekonomista, da bi izrastao u lice sa poternice koje je optuženo za šverc kokaina iz Južne Amerike.\nRodoljub Radulović u žižu javnosti dospeo je 2009. godine, tokom istrage koju je srpska policija pokrenula protiv narko-bosa Darka Šarića i njegovih saradnika zbog šverca kokaina i pranja novca.\nTada su utvrđeni brojni kontakti Šarića sa Radulovićem, "biznismenom" koji se poslovima bavio uglavnom u Americi, ali koji je često boravio i u Srbiji, gde je imao veze sa uticajnim ljudima iz podzemlja.\nRekao je da "nema šta da krije"\nKakve veze ima Dačić sa Bananom?\nDve godine kasnije, 2013. godine, srpsku javnost uzburkala je veza Ivice Dačića, tadašnjeg premijera države, i Miše Banane. Dačić je medijima potvrdio da se nekoliko puta susreo sa Radulovićem, ali da tada, na osnovu policijskih informacija, nije znao ko je on. Dodao je i da je sa Radulovićem vodio privatne razgovore i da nikada tema nije bila Darko Šarić. Ovako je Dačić komentarisao navodno hapšenje.\nSEĆATE LI SE ADVOKATA KOGA JE PREBIO ŠEŠELJEV GORILA, A ONDA SU REKLI DA SE OKLIZNUO O KORU BANANE To je ovaj desno\nRodoljub RadulovićMiša BananaMiša AmerikanacDarko ŠarićŠverc drogeDosijePolicija


Radikalna mekoća u Galeriji Drina - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Radikalna mekoća u Galeriji Drina\nRadikalna mekoća u Galeriji Drina\nAleksandra Ćuk02.02.2018. 13:00\nIzložba „Radikalna mekoća“ koja će biti otvorena sutra od 19 sati u galeriji Drina (Andrićev venac 4) predstavlja radove četiri umetnice Olivere Parlić, Marijane Ćurčić, Mie Ćuk i Valentine Savić.\nKustoskinja izložbe je Aleksandra Lazar, a sve četiri umetnice donose novi pristup efemernom materijalu i ideji o ostavljanju traga kroz objekt. „Radikalna Mekoća“ je izazov da se progovori sažeto, jasno i upečatljivo. Ona predstavlja stecište polazišta četiri narativa umetnica potaknutih istraživanjem često sakrivenih aspekata sveta.\n„NJihov izazov je bio da zadaju pravac kroz temperovani objekat – tu živu-neživu stvar – i kroz proces koji zgušnjava stvarnost i inicira empatiju, nežnost, oštrinu i humor. Izazov za kustosa je dozvoliti priči da nesputano teče, evokativno i elokventno, u četiri smera koji se susreću u prostoru liminalne materijalnosti“, navodi Aleksandra Lazar u tekstu kataloga izložbe.\nOliveru Parlić karakteriše transformisanje prepoznatljivih kućnih predmeta u simbolične i poetične objekte. Mia Ćuk se koristi fotografijom kao polaznom tačkom za analizu kako samog medijuma tako i ideje o prolaznosti, sećanju i hvatanju trenutka. Marijana Ćurčić problematizuje jednu od najprimamljivijih i najadiktivnijih supstanci današnjice – šećer, dok Valentina Savić kroz svoje skulpture posmatra telo i njegove liminalne granice. Izložba će biti dostupna publici do 17. marta.


Neonacizam i liderski narcizam\nDa je neko ko ne poznaje dobro političke prilike u Srbiji, proteklih dana pratio zasedanja Narodne skupštine i informativne emisije pojedinih elektronskih medija, stekao bi utisak da je Srbija duboko prožeta i temeljno ugrožena od neonacizma i fašizma.\nSrbija nema odgovarajuće zakonske odgovore na nacističko ili drugo ekstremno ponašanje. Neonacizam i fašizam su teški oblici diskriminacije, a takve odredbe nema ni u jednom ovdašnjem zakonu. Kako bi takvo diskriminaciono ponašanje bilo i na adekvatan način sankcionisano, ono mora biti definisano u ...\nIzostala osuda neonacista\nGoran Davidović, vođa „Nacionalnog stroja“, čiji su cinični osmeh kamere zabeležile prilikom prekjučerašnjeg hapšenja u Novom Sadu, sudeći prema neozbiljnosti rasprave poslanika, i ima razloga za zadovoljstvo. Umesto jednodušne osude, u Skupštini Srbije juče su dominirale različite ocene, jeftina ...\nSaslušanja i zatvor za neonaciste\nNovi Sad, Bratislava -- U Prekršajnom sudu u Novom Sadu juče i prekjuče saslušane 43 osobe privedene posle sukoba na antifašističkom skupu. Svima je na teret stavljeno remećenje javnog reda i mira, a tri privedena osuđena su na zatvorske kazne od 10 do 25 dana.\nTrojici neonacista od 10 do 25 dana zatvora\nTrojica neonacista, privedenih posle skupa Stop fašizmu u nedelju u Novom Sadu, osuđeni su danas na kazne zatvora od 10 do 25 dana, zbog remećenja javnog reda i mira. Starešina organa za prekršaje u Novom Sadu Vladan Stanojev rekao je agenciji Beta da je protiv 14 osoba obustavljen postupak, dok su ...\nSaslušanje uhapšenih neonacista\nBeograd, Novi Sad -- Na jučerašnjem skupu uhapšen je lider Nacionalnog stroja Goran Davidović i još 57 osoba, koje je danas saslušao istražni sudija. Starešina organa za prekršaje u Novom Sadu Vladan Stanojev rekao je agenciji Beta da su do sada dve prijave odbačene, da je jednoj osobi određena ...\nUhapšeno više od 50 neonacista\nNovosadska žandarmerija uhapsila je juče oko 17 časova Gorana Davidovića Firera, neformalnog lidera neregistrovane neonacističke organizacije „Nacionalni stroj“ i preko 50 članova ove organizacije koji su iz bašte Doma Vojske Srbije kamenicama gađali učesnike antifašističkog skupa preko korodona ...\nI Skupština Srbije o neonacistima\nBeograd -- Skupština raspravljala o Nacionalnom stroju i antifašističkom skupu, polemika je prekinuta, a sednica se nastavlja sutra. Poslanici Skupštine Srbije nisu govorili o temama na dnevnom redu, već o Nacionalnom stroju i jučerašnjim događajima u Novom Sadu.\nJovanović traži ostavku Koštunice zbog marša neonacista\nLider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović rekao je danas da bi premijer Srbije Vojislav Koštunica trebalo da se povuče s funkcije premijera, jer nije stvorio mogućnost da država efikasno odgovori na jučerašnji marš neonacista u Novom Sadu.


Vujas oduševljen: ''Ovo je budućnost srpskog vaterpola!'' - Sportske.net\nVujas oduševljen: ''Ovo je budućnost srpskog vaterpola!''\nTrener reprezentacije Srbije Vladimir Vujasinović rekao je da je pred tom ekipom velika budućnost sa mladim vaterpolistima, koji su činili većinu u večerašnjoj pobedi nad Francuskom.\nSrbija je u kombinovanom sastavu savladala Francusku sa 12:9 na početku Svetske lige, iako je na kraju treće deonice gubila sa tri gola.\n"Videlo se da su mladi igrači veoma emotivno i s velikim grčom počeli utakmicu. Pokušali smo da im pomognemo sa iskusnim Filipom Filipovićem i Andrijom Prlainovićem, ali smo tako njih dvojicu opteretili.\nBez obzira na sve, najbitnija je pobeda, mladi igrači su pokazali da su naša budućnost i mislim da smo na kraju zasluženo pobedili", rekao je Vujasinović novinarima posle utakmice u Beogradu.\nVujasinović, koji je umesto selektora Dejana Savića vodio reprezentaciju na duelu sa Francuskom, kazao je da mu je bilo veliko zadovoljstvo što je sedeo na klupi.\n"Bilo mi je veliko zadovoljstvo što sam sedeo na klupi A reprezentacije. Srećan sam zbog toga, a to bih isto rekao i da smo izgubili ovu utakmicu", kazao je Vujasinović.\nKapiten reprezentacije Srbije Filip Filipović čestitao je mladim saigračima na igri i pobedi.\n"Pokazali su da nas čeka blistava budućnost. Ne bih mnogo pričao o utakmici jer su ovde vest naši mladi vaterpolisti. Možda će neko reći da oni još nisu dorasli A reprezentaciji, možda i jeste tako, ali su pokazali veliko srce i da će biti tu", rekao je Filipović.\nOn je dodao da je sa Andrijom Prlainovićem bio u ekipi da bi pomogao, ali da su mlađi saigrači "pokazali kako se igra".\nGavril Subotić je rekao da je Srbija pokazala da je bolja ekipa od Francuske i da u svim narednim utakmicama mora da ima ozbiljan pristup.\n"Igrali smo dobro na početku, ali je usledio pad, pa smo celu utakmicu bili u zaostatku. Takve stvari više ne bi trebalo da se dešavaju, to treba da nam bude za nauk. Možda je bio i problem što nismo potpuno uigrani, jer smo nastupili u kombinovanom sastavu, ali dobro, bitna je pobeda", rekao je Subotić.\nSrbija će u narednom kolu dočekati Španiju 17. novembra.


U ruskoj fabrici nameštaja u Vranju 1.000 novih radnih mesta\nGradonačelnik Vranja dr Slobodan Milenković sa saradnicima, razgovarao je danas sa Andrejem Hodaševičem, suvlasnikom kompanije za proizvodnju nameštaja „Mnogo Mebeli“ i Aleksandrom Komarovim, direktorom novoosnovanog preduzeća „Spilit“ Doo Vranje.\nPravno – poslovna škola ovih dana domaćin je ruskih učenika i profesora iz Sank Peterburga. Tokom boravka u Nišu gosti iz Rusije učestvovaće u nekoliko akcija, ali i obilaziti istorijske spomenike i prirodne znamenitosti ovog kraja.\nRuski pogon tapaciranog nameštaja u "Jumku" Vranje\nRuska kompanija ,,Mnogo Mebeli“ koja se bavi proizvodnjom tapaciranog nameštaja i ima 1.000 prodajnih salona u ovoj zemlji, planira da zakupi prostorije površine 10.000 kvadrata u HK "Jumko" i za početak zaposli oko 350 radnika.\nOpšta tuča i divljanje Rusa i Poljaka sinoć u Nišu\nKako su potvrdili u PU Niš, sinoć oko 23.15 došlo je do narušavanja javnog reda i mira u jednom niškom lokalu. Učestvovala su sedmorica muškaraca, četiri sa jedne i trojica sa druge strane.\nTeniski meč između reprezentacija Srbije i Rusije\nPosle pet godina teniska reprezentacija Srbije odigraće u hali Čair mečeve prvog kola Svetske grupe protiv selekcije Rusije od 3. do 5. februara ove godine, rekao je član Gradskog veća resorno zadužen za sport Branislav Kačar.\nRadnički FK Kuršumlija SNS Pirot Preševo Prokuplje DS Goran Cvetanović Vladičin Han Zoran Perišić Aleksinac Bujanovac ubistvo recept Beograd Klinički centar Niš studenti Gradina Darko Bulatović Klinički centar Leskovac Južna Srbija Info saobraćaj Niš košarka Medijana gradska opština Koronavirus poplava Aleksandar Vučić saobraćajna nezgoda Vlada Republike Srbije Vranje policija fudbal investicije Skupština grada Niša Dom zdravlja SPC Tržnica JP Niška Banja


Papa Franja sa vernicima u Vatikanu\nPoglavar Rimokatoličke crkve papa Franja sutra stiže u jednodevnu posetu Sarajevu sa porukama mira, dijaloga i ohrabrenja za miran suživot u Bosni i Hercegovini.\nPoglavar Rimokatoličke crkve, papa Franja, sutra stiže u jednodevnu posetu u Bosni i Hercegovini u kojoj je poseta šefa Vatikan najveći događaj u godini kada se navršavaju dve decenije od Dejtonskog sporazuma.\nTreći boravak jednog pape u Bosni i Hercegovini ujedno je prva takva poseta koja će imati i državni karakter, za razliku od onih iz 1997. i 2003. kada je tadašnji papa Jovan Pavle Drugi boravio u pastoralnoj poseti Sarajevu, odnosno Banjaluci.\nReformator i ljubitelj opere koji se vernicima obraća i jednostavnim “braćo i sestre” ne putuje puno i ovo će mu biti tek osmo putovanje u inostranstvo za dve godine - u Sarajevo dolazi nakon poseta Šri Lanki i Filiipinima, Turskoj, Francuskoj, Albaniji, Južnoj Koreji, Izraelu, Jordanu i Palestini.\nUoči dolaska u Sarajevo papa je u video poruci rekao da dolazi katolicima, ali i svima drugima u Bosni i Hercegovini, ističući svoje prijateljstvo i poštovanje za sve, pozivajući ih da mu se pridruže u molitvi da njegova poseta donese “plodove” za hrišćansku zajednicu, ali i za čitavo društvo.\nPapina poseta dolazi u jeku odluke Evropske unije da počne da sprovodi dugo odlagani sporazum o uspostavljanju bližih odnosa sa Bosnom i Hercegovinom, kao prvim korakom ka mogućem članstvu.\nPotez je deo nove inicijative Zapada za podsticanje političkih i ekonomskih reformi uz pomoć sredstava Evropske unije, potrebnih radi rešavanja pitanja nezaposlenosti, korupcije i siromaštva, koji su izazvali žestoke proteste u februaru prošle godine.\nU međuvremenu, u Republici Srpskoj pozivi za proglašenje nezavisnosti jačaju nakon ruske akcije u Ukrajini, kao i indicija da je Moskva ponovo zainterersovna za Balkan. U delu hrvatskog stanovništva Bosne i Harcegovine, takođe se javljaju glasovi za uspostavljanje trećeg, hrvatskog, entiteta u zemlji.\nMeđutim, papa je u svojoj video poruci katolicima u BiH uputio ohrabrenje da budu uz svoje sugrađane, doprinoseći izgradnji društva koje “se kreće ka miru, suživotu i saradnji”.\nSarajevo je već danima u znaku papine posete, dok su u toku poslednje pripreme za doček.\nCentralna manifestacija dočeka i papino obraćanje planirano je na stadionu Koševo, gde je na 25 metara visokom postolju postavljen oltar, posebno izrađen za ovu priliku u Tomislavgradu. Očekuje se da će biti prisutno nekoliko desetina hiljada ljudi. Jedan muslimanski drvodelja izradio je stolicu za papu odbijajući da bude plaćen od lokalne katoličke parohije.\nTokom sastanka sa predsavnicima tri vere, papa će istaći ulogu svake od vera u prevazilaženju podela.\nČlanovi dečijeg hora Superar iz Srebrenice, sastavljenog od sve tri nacionalnosti, izvešće pred papom Franjom 6. juna u Sarajevu pesmu pod nazivom "Love people".


Medjunarodne organizacije: Odmah prekinuti kampanju koja KRIK povezuje sa mafijom\nBeta 23. jula 2021. 23:10\nMedjunarodne nevladine organizacije Komitet za zaštitu novinara (CPJ) i Reporteri bez granica (RSF) osudili su napade na Mrežu za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) i pozvali na momentalan prekid kampanje koja taj srpski nezavisni medij dovodi u vezu sa organizovanim kriminalom.\nProgramska koordinatorka CPJ za Evropu i Centralnu Aziju Gulnoze Said izjavila je za Glas Amerike da „nastojanja da se KRIK ućutka moraju odmah prestati“ i da „vlasti treba da omoguće bezbednost novinara tog medija“.\n„Izveštavanjem o slučajevima navodne korupcije i organizovanog kriminala KRIK mnogo čini za javnost Srbije. Rad tog medija je neizostavan i potrebno ga je čuvati i ceniti. Predugo smo svedoci da vlasti nastoje da pronadju načine da ometaju rad KRIK-a i ućutkaju novinare tog medija“, navela je Gulnoze.\nNavela je da vlasti Srbije time „pokazuju da su netolerantne prema nezavisnom izveštavanju“, uz ocenu da „klevete, pretnje i drugi vidovi maltretiranja, koje primenjuju zvaničnici u Srbiji, novinare KRIK-a izlažu znatnim rizicima“.\nKRIK se našao na meti oštrih napada provladinih medija i vladajućih političara nakon što je objavio delove iskaza Veljka Belivuka, osumnjičenog da je predvodnik kriminalne grupe koja je činila brutalne zločine. Belivuk je govorio o povezanosti njegovog kriminalnog klana sa državnim vrhom i naveo da mu je predsednik Srbije Aleksandar Vučić tražio razne usluge.\nVučić je negirao da se ikada video, sastajao ili na bilo koji način razgovarao sa članovima Belivukove grupe i dodao da je spreman da o tome govori pred svim nadležnim organima i da se javno podvrgne poligrafu.\nPredstavnik Reportera bez granica za Evropsku uniju i Balkan Pavol Salaj osudio je novu klevetničku kampanju koja novinare KRIK-a povezuje sa mafijom.\n„Time se namerno pravi zabuna izmedju žrtava i kriminalaca, s obzirom da je organizovani kriminal ugrožavao novinare KRIK-a u prošlosti. Tabloidna klevetnička kampanja opasna je iz najmanje dva razloga. Prvo, njen cilj je diskreditovanje pouzdanih novinara koji poštuju novinarsku etiku. Oni deluju u javnom interesu i potrebno je da vlasti doprinesu izgradnji poverenja u takvo novinarstvo. Drugo, takva kampanja ugrožava bezbednost novinara jer doprinosi fizičkim ili napadima u virtuelnoj sferi“, naveo je Salaj za Glas Amerike.\nSličnih napada na KRIK bilo je i tokom marta ove godine, nakon hapšenja Belivuka i drugih osumnjičenih pripadnika njegove grupe. Tada je nekoliko provladinih tabloida i predstavnika vlasti tvrdilo da su novinari KRIK-a povezani sa Belivukovim klanom, o kojem su dugo pisali. Kampanja je prekinuta nakon što je Vučić više puta javno apelovao na svoje stranačke kolege da prestanu sa napadima na KRIK.\nSalaj navodi da ovonedeljna kampanja protiv KRIK-a predstavlja „izuzetno zabrinjavajuće ponavljanje“.\n„Takva kampanja protiv KRIK-a vodjena je u martu, a kasnije su joj doprinosili političari vladajuće većine. Delovalo je da je predsednik Vučić to zaustavio kada je to već otišlo predaleko, a sada se čini da je samo bilo privremeno obustavljeno. Političari ne doprinose zaštiti novinara, a Regulatorno telo za elektronske medije (REM) ne sankcioniše kršenje novinarske etike“, kazao je Salaj.\nSalaj navodi i da su se Reporteri bez granica u martu, u saradnji sa drugim organizacijama za odbranu slobode medija, obratili Vučiću i premijerki Srbije Ani Brnabić, ali da nisu dobili nikakav odgovor.\n„Članovi radne grupe za bezbednost novinara, koji su se povukli zbog martovske kampanje, nisu imali razloga da se vrate. Koliko dugo moramo da čekamo pre nego što političari i institucije počnu da rade svoj posao? Moraju li, pre toga, novinari biti fizički napadnuti? Pozivamo političare i REM da osude kampanju blaćenja KRIK-a pre nego što bude prekasno“, dodao je Salaj.\nSrbija je ove godine zauzela 93. mesto od 180 zemalja u Indeksu slobode medija u svetu, koji RSF objavljuje. Prema Indeksu, Srbija spada medju tri države sa najslabijim učinkom u oblasti slobode medija na području Evropske unije i Balkana. U obrazloženju rejtinga Srbije navedeno je, izmedju ostalog, da su novinari svakodnevno na meti vlasti i provladinih medija.\nOpština Zubin Potok: Moguć uzrok požara zastarele…\nIzvučene nagrade u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi…\nJasmina Milutinović na čelu Advokatske komore Srbije\nPreminuo novinar Miloš Vasić, osnivač nedeljnika…\nRadojicic: Veliko interesovanje za bicikle, 2022. više para


Završeni radovi na demontaži konstrukcije kosog lifta na Ciglanama - Akta.ba\n06.09.2018. 14:10 / Izvor: Akta.ba\nKako je predviđeno, radnici firme "Europrost" iz Gračanice su tokom ove sedmice okončali radove demontaže konstrukcije jedne trase kosog lifta na Ciglanama.\n"Uspjeli smo prije dva dana završiti sa radovima na demontaži lifta. Očekujemo da tokom današnjeg dana budu završena geološka ispitivanja koja su potrebna za izradu elaborata. S obzirom na dinamiku dosadašnjih radova očekujemo da do kraja ove godine završimo sa radovima na izgradnji novog, funkcionalnog i modernog panoramskog lifta na Ciglanama", objasnio je Fikret Begović vlasnik firme "Europrost“" iz Gradačca.\nTakođer prije montaže nove konstrukcije i kabine lifta biće potrebno uraditi glavni projekat na osnovu čega će biti izdata odobrenja za gradnju. Projekat izgradnje novog lifta na Ciglanama zajednički finansiraju Općina Centar i Vlada Kantona Sarajevo. Od ukupnog iznosa troškova izgradnje Općina je obezbijedila 525 hiljada KM, a Vlada Kantona Sarajevo 300 hiljada KM. Za građevinski dio radova je zadužena firma "Džekos" iz Sarajeva.\nZa sve stanovnike ovog dijela naselja Ciglane Općina Centar je obezbijedila redovnu kombi liniju koja besplatno prevozi naše sugrađane umjesto kosog lifta u terminu od 8,30 do 17 sati svakim radnim danom i subotom.


Danas je Svetski dan čistog vazduha - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\nSvetski dan čistog vazduha obeležava se 3. oktobra.\nU sastavu vazduha odnos između kiseonika i ugljen-dioksida, koji se beleži kao 21 odsto prema 0,03 odsto, održava se stabilnim zahvaljujući biljnoj vegetaciji i procesu fotosinteze. Ipak, ukoliko se ovaj odnos naruši, dovoljno je samo za 1 odsto, dolazi do trovanja. Zato je zagađenost vazduha, odnosno aerozagađenje, veoma opasno za živa bića.\nČovek umnogome oseća posledice ovih zagađenja. Najčešća oboljenja prouzrokovana štetnim dejstvom zagađenja vazduha su: astma, (hroničan) bronhitis, kancerogena oboljenja disajnih organa i dijabetes. Posebno štetno dejstvo zagađenje vazduha ima na osobe osetljivijeg zdravlja, decu, trudnice, hronične bolesnike i starije osobe.


Proizvodi Tigra AD na Međunarodnom sajmu privrede u Tirani | Pirot vesti\nPočetna/Ostale vesti/Proizvodi Tigra AD na Međunarodnom sajmu privrede u Tirani\nProizvodi Tigra AD na Međunarodnom sajmu privrede u Tirani\nKompanija Tigar predstavlja svoj proizvodni program u okviru nacionalnog štanda Srbije na 25. Međunarodnom sajmu privrede u Tirani, koji se održava u periodu od 21. do 24. novembra 2018. godine u Albaniji.\nNa sajmu u Tirani, u organizaciji Privredne komore Srbije i Razvojne agencije Srbije u cilju podrške i promocije izvoza, Kompanija Tigar predstavlja program zaštitne, radne, profesionalne obuće, kao i deo programa tehničke gume i programa lepila. Prema rečima Generalnog direktora Tigra a.d., Vladimira Ilića, tržište Albanije je nedovoljno pokriveno, odnosno mogućnosti plasmana Tigrovih proizvoda su znatno veće i ovo je dobra prilika da predstavimo naše proizvodne programe, izvozne mogućnosti, učvrstimo postojeće i uspostavimo nove poslovne veze sa partnerima iz Albanije i izlagačima iz drugih zemalja.\nMeđunarodni sajam privrede u Tirani je po broju izlagača i posetilaca najznačajnija sajamska manifestacija u Albaniji koja će okupiti izlagače iz više od 20 zemalja. Prošle godine sajam je posetilo preko 20.000 posetilaca.\nJavni poziv Ministarstva privrede - 90 miliona evra za…\nSocijalno-ekonomski savet u Pirotu: Traži se sastanak u…\n"Tigrove" fabrike "Tehnička guma" i "Hemijski proizvodi"…\nistaknuto pirot sajam privrede tirana tigar ad\nPotpune obustave tek u ponedeljak\nATLETIKA: Mina Stanković ispunila normu za Evropsko prvenstvo\nŽeljko Vasić peva za sve Piroćanke\nKnjige streljanih i lične stvari Draže Mihailovića na izložbi “U ime naroda”-(Video)


Foto izveštaj sa letnjih kampova Plivačkog saveza Srbije\nLetnji plivački kampovi koji su po prvi put u organizaciji PSS-a pokrenuti ovog leta uspešno su završeni u Kikindi, Bečeju i Nišu. Kampom je ukupno bilo uključeno 180 plivača, 24 trenera, dve plivačke sudije, dva koordinatora i jedan član stručne komisije. U prilogu pogledate foto izveštaj koji su pripremili Boris Drobac, Tomislav Okičić i Branislav Kovačević.\nDoček Srpskih Olimpijaca iz Singapura\nOlimpijski tim Srbije, vratio se iz Singapura sa I Olimpijade mladih. Đorđe Višacki Generalni sekretar Olimpijskog komiteta Srbije ocenio je na današnjoj konferenciji za medije (na aerodomu "Nikola Tesla") da je iskustvo stečeno na takmičenju u Singapuru od neprocenjivog značaja. Višacki je istakao da su Srbiju na Olimpijadi u Singapuru (14.-26. avgust) predstavljala 32 mlada olimpijca u osam sportova. Sa odličjem su se vratili "zlatni" košarkaši i plivač Velimir Stjepanović koji je osvojio srebrnu medalju na 100 metara slobodno i "bronzu" na 100 metara delfin stilom.\nNovi broj LEN magazina\nPlivački savez Srbije posredstvom LEN-a predstavlja vam treći ovogodišnji broj zvaničnog LEN Magazina u naslovu The Return of Swimming (Povratak plivanja) koji po prvi put u elektronskoj formi možete preuzeti i pročitati OVDE (na engleskom jeziku).\nStart B Prvenstva Srbije u Kljajićevu\nU organizaciji Plivačkog saveza Srbije, za plivačke klubove članove PSS koji svoje programske i dr. aktivnosti realizuju uglavnom na otvorenim bazenima, tokom letnje sezone, u Vojvođanskom mestu Kljajićevo kod Sombora u Subotu (28.08) održava se B Prvenstvo Srbije 2010. Prema već objavljenoj startnoj listi, svoje učešće na ovom prvenstvu prijavilo je ukupno 10 srpskih klubova sa ukupno 145 plivača (4 tima člana regionalnog saveza PSCS i 6 klubova iz PSV). Startne liste i on-line rezultate možete pronaći OVDE.


KRAVČENKO: NIS bi trebalo da izađe na neku svetsku berzu\nGeneralni direktor "Naftne industrije Srbije" (NIS) Kiril Kravčenko izjavio je 6. maja da bi, prema mišljenju uprave tog preduzeća, deo akcija te kompanije trebalo da se nađe na\nnekoj od svetskih berzi.\n- Sadašnja cena akcija NIS-a na Beogradskoj berzi ne odslikava pravu vrednost kompanije zbog toga što je ta berza mala i nema dovoljno velikih investitora - kazao je on novinarima predstavljajući strategiju poslovanja do 2020. godine.\nKravčenko je naglasio da izlazak NIS-a na neku od međunarodnih berzi zavisi isključivo od akcionara kompanije.\n- Ako akcionari odluče da deo akcija NIS-a iznesu na međunarodno tržište, videće se prava vrednost kompanije - istakao je on.\nKravčenko je kao dokaz nerealne cene akcija NIS-a naveo da je bruto dobit te kompanije 2010. bila upola niža od dobiti hrvatske "Ine", a da tržišna vredost NIS-ovih akcija iznosila jednu šestinu vrednosti Ininih.\nZamenik generalnog direktora NIS-a Nikolas Petri je kazao da bi, prema strategiji poslovanja, bruto dobit (EBITDA) NIS-a do 2013. trebalo da se poveća dva puta, na oko 60 milijardi dinara, što znači da bi vrednost akcije trebalo da bude 2.000 dinara.\nDo 2020. godine, kako je dodao, EBITDA treba se uveća četiri puta, na oko 130 milijardi dinara, tako da bi vrednost akcije NIS-a bila 5.000 dinara.\nUslovi za to je, kazao je Petri, i realizacija ambicioznog plana investicija od oko milijardu evra.\nPetri je precizirao da bi NIS do 2013. trebalo da investira 90 milijardi dinara u razvoj poslovanja od čega 50% u Rafineriju u Pančevu, 30% u proizvodnju i istraživanje nafte i 20% u razvoj maloprodaje i prometa.\nPlan investicija do 2020. godine trebalo bi da bude poznat na kraju ove godine pošto se još razmatra kolika ulaganja će biti potrebna u koncesije za istraživanje i vađenje nafte.\nSkupština usvojila set zakona iz oblasti finansija - Omogućen lizing nekretnina\nSkupština Srbije usvojila je juče nekoliko zakona iz oblasti finansija, među kojima i Zakon o tržištu kapitala, koji bi trebalo da doprinesu boljem uređenju i liberalizaciji finansijskog tržišta i većoj zaštiti investitora.\nUsvojene su izmene zakona o platnom prometu, o finansijskom lizingu, o deviznom poslovanju, visini stope zatezne kamate, o dobrovoljnim penzijskim fondovima , kao i izmene Zakona o investicionim fondovima.\nNovi Zakon o tržištu kapitala trebalo bi da omogući da više domaćih i stranih investitora učestvuje u trgovini i razvoju srpskog tržišta kapitala, kako bi ono u značajnijoj meri ostalo izvor finansiranja domaće ekonomije.\nZakon o tržištu kapitala, kako je obrazložila Vlada Srbije, trebalo bi da doprinese i suzbijanju zloupotreba u trgovanju hartijama od vrednosti.\nIzmenama Zakona o deviznom poslovanju omogućeno je da inostrane finansijske institucije izdaju u Srbiju dugoročne dinarske obveznice, što bi trebalo da poveća ponudu kredita u dinarima i stimuliše ulaganja u Srbiji.\nPredviđeno je uvođenje jedinstvenog registra deviznih računa pravnih lica i preduzetnika, što bi trebalo da olakša njihovu kontrolu, kao i dalja liberalizacija kretanja kapitala.\nIzmenama će, kako je navedeno u zakonu, biti ukinut niz restrikcija za plaćanje u stranoj valuti na teritoriji Srbije.\nIzmenama Zakona o finansijskom lizingu omogućava se lizing nepokretnosti i ukida minimalni rok od dve godine na koji mora da glasi ugovor o lizingu. Te dve promene neophodne su, kako se navodi u zakonu, za sprovođenje sveobuhvatne reforme propisa.\nUvode se i odredbe kojima će biti poboljšana zaštita prava korisnika usluga finansijskog lizinga, posebno fizičkih lica.\nCilj je, naveli su predstavnici vlade, otklanjanje problema u poslovanju finansijskog lizinga, pružanje adekvatnije zaštite, razvoj tržišta lizinga i sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma.\nIzmenama Zakona o platnom prometu ukida se dnevna uplata pazara, a uvodi obaveza uplate jednom u sedam dana, što će smanjiti troškove poslovanja privrednih subjekata.\nPredviđeno je i uvođenje institucije registra menica, čime će sve menice u prometu biti evidentirane, što bi trebalo da poveća pravnu sigurnost onih koji uzimaju menicu kao sredstvo obezbeđenja.\nPredloženim izmenama Zakona o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima biće pojačan nadzor i omogućeno da štednja položena u fond bude iskorišćena kao garancija za kupovinu prvog stana.\nIzmene Zakona o investicionim fondovima predviđaju da se društva za upravljanje investicionim fondovima mogu baviti i upravljanjem portfolija i pružanjem investicionih saveta drugim klijentima koji nisu članovi tog investicionog fonda.\nU izmenjeni zakon unet je i pojam "custody banka" i definisan delokrug njenih usluga i uslova za dobijanje dozvole za rad. "Custody" banka je banka koja trguje u svoje ime za račun klijenta i na taj način se pojavljuje na berzi.\nDo kraja godine 2011. od EBRD-a 200 mil EUR kredita za železnicu\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) trebalo bi da do kraja 2011. godine odobri Srbiji još oko 200 mil EUR kredita za železnički Koridor 10 kroz Srbiju, izjavio je 6. maja direktor sektora za infrastrukturu te banke Tomas Majer.\nTaj kredit će biti za potrebe "Železnica Srbije", kako bi bila obnovljena pruga na koridoru 10, rekao je Majer novinarima pre početka sastanka s ministrom za infrastrukturu Srbije Milutinom Mrkonjićem.\n- Pregovori o novom kreditu su u toku, nadam se da će do kraja trećeg kvartala ove godine projekat biti predstavljen bordu direktora naše banke, a nakon toga biti spreman za potpisivanje - kazao je Majer.\nOn je podsetio da je EBRD u poslednje dve godine za infrastrukturne projekte u Srbiji obezbedila 350 mil EUR, od čega je 200 miliona bilo namenjeno za železnicu, za dva projekta od po 100 miliona, a 150 mil EUR za drumski Koridor 10.\nPrema rečima Majera, na projektima koji su odobreni za drumski Koridor 10 ostvarene su uštede od oko 50 mil EUR i taj novac će biti iskorišćen za obnovu i izgradnju novih puteva.\nPomoćnik ministra za infrastrukturu Srbije Dejan Lasica kazao je da će novi kredit EBRD-a od 200 mil EUR, peti u poslednjih 10 godina, biti namenjen za tri projekta železničkog saobraćaja.\n- Najveći deo te pozajmice od oko 105 mil EUR biće utrošen za rekonstrukciju pruge između Stalaća i Đunisa u dužini od 15 kilometara, kako bi se otklonilo usko grlo na deonici između Beograda i Niša - kazao je Lasica.\nPrema njegovim rečima, drugi deo kredita, u iznosu od oko 35 mil EUR, biće namenjen modernizaciji pruge na deonici od Beograda do Resnika u dužini od 15 kilometara, gde su male brzine.\nLasica je dodao da će preostali iznos, nešto manji od 60 mil EUR, biti potrošen na sanaciju najgorih mesta na Koridoru 10 tamo gde vozovi idu 20 i 30 kilometara na sat.\nMrkonjić je rekao da očekuje da 1. septembra počne realizacija prva dva projekta koji će se finasirati ruskim kreditom od 800 mil USD, a to su završetak pruge od Valjeva do Loznice i pruga Beograd-Pančevo.


Slavković kaže, navodi portal Jugmedia, da bi sa dobijanjem ponuda istovremeno trebalo da krenu i prve isplate građanima.\n"Grad Niš poslao je Železnici Srbije procenu vrednosti svih parcela na osnovu tarife uz pomoć koje Republička poreska uprava odreduje vrednost zemljišta i visinu poreza", kaže Slavković.\nŽeleznica će u narednom periodu poslati ponudu za isplatu svakom vlasniku eksproprisanog zemljišta, piše portal.\nZbog izgradnje dvokolosečne obilaznice oko Niša duge 22 kilometra, podsećaju, biće eksproprisano 1.650 parcela i 47 objekata na potezu od sela Popovca do sela Prosek.\n"Još ne znamo kako će biti isplaćeni objekti na trasi koji su izgrađeni bez građevinske dozvole. Za one koji imaju dozvolu, radiće se procena tržišne vrednosti", izjavio je Slavković.\nKompletan postupak eksproprijacije zemljišta i objekata na trasi buduće obilaznice, kako navode, trebalo bi da bude završen do kraja ove godine.\nIzgradnja železničke obilaznice oko Niša trebalo bi da krene početkom 2019. godine, a završetak je planiran za 2022. godinu.\nProcenjuje se da će izgradnja obilaznice koštati 80 miliona evra, dok će čitav projekat rekonstrukcije pruge od Niša do Dimitrovgrada koštati oko 300 miliona evra.


UEFA održala video konferenciju, 27.maja konačna odluka o baražu sa Norveškom - Sportska centrala\nUEFA održala video konferenciju, 27.maja konačna odluka o baražu sa Norveškom\n21 apr 2020. 19:10\nZa danas je najavljena video konferencija svih 55 članica UEFA na kojoj se razgovaralo o kalendaru takmičenja koje će, neminovno, uskoro uslediti, uprkos tome što pandemija i koronavirusa i dalje traje.\nPreporuka UEFA je da se prvenstva završe u postojećim formatima, ukoliko je to moguće, izjavio je generalni sekretar FŠ Jovan Šurbatović nakon današnjeg video sastanka.\n– Sastanak je protekao u veoma konstruktivnoj atmosferi. UEFA prati razvoj situacije sa virusom KOVID 19 i svi Savezi su dobili preporuku da sa nacionalna takmičenja završe u postojećim formatima. Ukoliko to nije moguće, formati se mogu menjati u skladu sa okolnostima, ali se ide kao tome da se okončaju i prvenstva i kup takmičenja u svim raspoloživim terminima, izjavio je Šurbatović za sajt FSS.\nŠto se tiče baraža za plasman na Evropsko prvenstvo, moguća su tri scenarija za odigravanje polufinalnih i finalnih utakmica: septembar i oktobar, oktobar i novembar, obe utakmice u novembru.\n– Učesnici baraža bi trebalo da pošalju stvoj stav u UEFA, koja će konačnu odluku o terminima baraža doneti 27. maja na sednici Izvršnog odbora, kaže Šurbatović.\nRival Srbije biće selekcija Norveške. Pobednik tog meča sastaće se sa boljim iz duela Škotska – Izrael.\nRazgovarano je i o završetku evropskih klupskih takmičenja, pa se očekuje da se Liga šampiona i Liga Evrope nastave u avgustu. Predloženi termini za završnicu su 27. (Finale LE) i 29. avgust (finale LŠ), kao što je pre nekoliko dana i najavio italijanski Skaj Sport.\n– Važno je još istaci da su rokovi klubovima za licenciranje pomereni za mesec dana, dakle do 30. juna, rekao je Šurbatović.


Objavljeno: 16:29, 18. априла 2013.\nBANJALUKA, Upravni odbor /UO/ „Elektroprenosa“ BiH razmatrao je smjernice za izradu planskih dokumenata – dugoročnog, srednjoročnog i godišnjeg karaktera, izjavio je predsjednik UO Ibrahim Čolakhodžić.\nOn je rekao da više od 200 miliona KM na računu „Elektroprenosa“ predstavljaju sredstva kojima ova kompanija namjerava realizovati očekivane investicije u opremu, izgradnju i rekonstrukciju objekata.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević izjavio je ranije da je krajnje vrijeme da se deblokiraju sredstva „Elektroprenosa“ BiH i to putem usvajanja izmjena i dopuna Zakona o osnivanju kompanije za prenos elektroenergije na nivou BiH.\nPrema njegovim riječima, potrebno je da Skupština akcionara „Elektroprenosa“, nakon usvajanja izmjena i dopuna tog zakona, donese odluku o raspodjeli dobiti u omjeru 41,8 odsto prema 58,2 odsto u korist Federacije BiH.\n„Tim načinom mi bismo dio novca upotrijebili u Srpskoj i FBiH za određene potrebe u budžetima entiteta, a preostali iznos bio bi korišten za investiranje u modernizaciju prenosne kompanije u BiH“, naglasio je Kovačević. Srna


Otkrivamo 7 proverenih načina za smanjenje anksioznosti\nIstina je da kada govorimo o stresu, svi imamo različite percepcije.\nNeki od nas mogu stalno da osećaju stres, a sve to može biti uzrokovano određenim životnim okolnostima. Brzi ritam života, nedovoljno sna, problemi sa kojima se svakodnevno suočavamo utiču na to da veliki broj ljudi ima problema sa anksioznim poremećijama.\nVažno je na vreme identifikovati šta uzrokuje ova osećanja i otkriti načine da se uspešno nosimo sa njima. Nekoliko korisnih saveta koji vam mogu pomoći da se izborite sa stalnim stresom otkrijte u galeriji fotografija.\nŠta otkrivamo nakon što prevaziđemo strahove\nPsihosomatika: kako telo reaguje na finansijske probleme\nAnhedonija: kada nas ništa ne čini srećnim\n15.05.2022 Zdravlje & Fitnes - Zdravlje\n14.05.2022 Zdravlje & Fitnes - Zdravlje\n11.05.2022 Zdravlje & Fitnes - Zdravlje\n08.05.2022 Zdravlje & Fitnes - Zdravlje


Ako vam vaša malena kuhinja zadaje veliku glavobolju – ne brinite, danas sa vama delimo neke jednostavne ideje koje će vam pomoći da unesete red u svoj ograničeni prostor...\nMože biti teško održavati urednim kompaktni prostor za kuvanje, ali to ne znači da ne postoje neki praktični (a opet dovoljno kreativni) načini da se u ovom delu doma stvari drže pod kontrolom. Suprotno onome što mislite, ne treba vam puno radnog prostora ili desetine fioka i ormara da biste imali organizovanu kuhinju u kojoj je zadovoljstvo boraviti.\nAko ništa drugo, manja kuhinja vas može ohrabriti da pojednostavite svoje stvari i živite u skladu sa minimalizmom. Uostalom, ko želi ormare prepune kućnih aparata koji se retko koriste i prašnjavog posuđa koje ničemu ne služi?\nOvo su definitivno stvari koje mala kuhinja ne može da iznese na pravi način, pa je svaki vid dodatnog opterećenja nešto o čemu biste ipak trebali da porazmislite pre nego krenete u renoviranje ovog dela doma.\nDanas vam predstavljamo 5 jednostavnih ideja koje će vam pomoći da vratite red u svoju malu kuhinju za tren oka...


NELEGALNO PRODAVAO POLOVNJAKE: Užičanin uhapšen zbog sumnje da je utajio porez\nSnezana Djuric Pijevac\t 29.07.2021. 15:48h 15:51h\nUŽICE - Užičanin je uhapšen zbog sumnje da je počinio krivično delo poreske utaje i to tako što je prodajući automobile bez registrovane firme i sa neregistrovanog auto placa oštetio budžet za 6,7 miliona dinara, saopštila je danas Poreska uprava.\nOsumnjičeni je tokom tri godine koristeći usluge oglašavanja na sajtu "Polovni automobili" prodao 62 putnička motorna vozila u vrednosti od gotovo 27 miliona dinara.\nKako se navodi, nije registrovao delatnost, niti obračunao i platio porez na dohodak građana. Uhapšenom je izrečena mere zadržavanja do 48 sasti posle čega će uz krivičnu prijavu biti sproveden Osnovnom javnom tužiocu u Užicu.\nMUŠKARAC IZ SEČNJA UHAPŠEN ZBOG DROGE: U pretresu stana pronađen prah nalik kokainu


Naslovna O nama Međunarodna saradnja i EU integracije ERASMUS TRAFSAF\nUnapređenje bezbednosti saobraćaja u zemljama zapadnog Balkana kroz inovaciju i razvoj kurikuluma za osnovne i master studije\nBroj projekta: 598551-EPP-1-2018-1-XK-EPPKA2-CBHE-JP\nProjekat se finansira uz podršku Evropske komisije. Ova publikacija odražava samo stavove autora i Komisija se ne može smatrati odgovornom za bilo kakvu upotrebu informacija koje se u njoj nalaze.\nMotivacija za projekat\nPrema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji svake godine u saobraćajnim nezgodama pogine 1,2 miliona ljudi i 30-50 miliona bude povređeno. Povrede zadobijene u saobraćajnim nezgodama su osmi uzrok smrtnosti ljudi u svetu i prvi uzrok smrtnosti mladih osoba, starosti 15 – 29 godina. Povrede u drumskom saobraćaju trenutno se procenjuju kao deveti vodeći uzrok smrti u svim starosnim grupama na globalnom nivou, i predviđa se da će postati sedmi vodeći uzrok smrti do 2030. godine. Situacija u pogledu bezbednosti saobraćaja u zemljama zapadnog Balkana (ZB) je daleko od zadovoljavajuće. U poređenju sa zapadnoevropskim zemljama, zemlje ZB imaju veću stopu smrtnosti u saobraćajnim nezgodama.\nKada je u pitanju bezbednost saobraćaja, obrazovni sistemi u zemljama ZB, na svim nivoima, su više informativni nego sveobuhvatni. Zbog toga strategije bezbednost saobraćaja razvijene od strane nadležnih organa predviđaju reformu kurikuluma koja će obuhvatiti sve nivoe obrazovanja.\nSvi univerziteti na prostoru ZB dele zajedničko nasleđe, pa je situacija u ovoj oblasti slična. Univerziteti su analizirali kurikulume za inženjere saobraćaja i transporta i uvideli da postoji značajan prostor za unapređenje. Naime, svim univerzitetima partnerima nedostaju savremene laboratorije i softveri za simulaciju, kursevi su opšte orjentisani, a ne orjentisani ka rešavanju problema. Takođe, studentima nedostaju praktična znanja.\nPoboljšanje kvaliteta visokog obrazovanja u oblasti transporta i saobraćajnog inženjerstva;\nJačanje značaja saobraćajne struke na tržištu rada i društvu;\nPovećanje nivoa kompetencija i trening za saobraćajne stručnjake u zemljama Zapadnog Balkana\nUnapređenje postojećih kurikuluma osnovnih i master studija, a sve u skladu sa EU trendovima\nIdentifikacija ključnih problema bezbednosti saobraćaja u zemljama ZB;\nRazvoj i implementacija novih/modernizovanih nastavnih planova i programa za diplomske i master studije u skladu sa Bolonjskim zahtevima i nacionalnim standardima akreditacije;\nRazvoj edukativnih treninga i materijala za obuku profesionalaca u bezbednosti saobraćaja.\nZa više informacija o projektu kliknite na logo ili na link


Ivanjičani gledaju u nebo i nadaju se podvigu - Sportske.net\nIvanjičani gledaju u nebo i nadaju se podvigu\nUprkos činjenici da su pretposlednje i poslednje kolo u JSL odloženi do daljenjeg, trener Javora Slavenko Kuzeljević mora da misli na duel sa Jagodinom koji za njegov tim ima presudan značaj u borbi za opstanak u ligi.\nElementarne nepogode koje su pogodile veći deo Srbije uslovile su odlaganje utakmica 29. i 30. kola Jelen Superlige ali i svih ostalih sportskih dešavanja u našoj zemlji.\nKada Vlada Republike Srbije bude objavila prekid vanrednog stanja tada će i mečevi 29. kola JSL biti odigrani a do tada onima koji će poslednje dve utakmice u ligi mnogo značiti moraju da se pripremaju i da čekaju trenutak kada će izaći na teren.\nTako će fudbaleri Javora u okviru 29. kola gostovati Jagodini gde će pokušati da se domognu bodova koji bi ih ostavili u brobi za opstanak a trener superligaša iz Ivanjice veruje u iznenađenje.\n"Naši motivi su ogromni, podigli smo nivo igre i imamo veliki motiv na napravimo iznenađenje. Videlo se na poslednjim utakmicama da moji momci izgaraju i zbog te borbenosti i želje, te zaslužuju da u Jagodini naprave podvig" izjavio je trener Javora Slavenko Kuzeljević.\nKadrovska situacija u ekipi Javora takva je da Kuzeljević ne može da računa na povređenog golmana Lazovića i suspendovanog Đorđevića.\nUtakmica 29. kola Superlige Srbije između Jagodine i Javora odložena je zbog nevremena koje je zahvatilo našu zemlju i tačan datum odigravanja još uvek nije poznat.\nJavor se posle 28 odigranih utakmica nalazi na poslednjoj poziciji na tabeli JSL sa 25 osvojenih bodova.


U sredu, 6. decembra, u galeriji Narodne biblioteke u Novom Bečeju, održano je književno veče posvećeno predstavljanju knjige Milana Mađareva “Priče”.\nKako je istakla Agneš Đukičin, direktor Narodne biblioteke Novi Bečej, Milan Mađarev je uvek rado viđen gost u Novom Bečeju i po mnogo čemu jedan od naših sugrađana. “Ova zbirka kratkih priča zadovoljila je sve uslove našeg konkursa. Između ostalog, i taj momenat zavičajnosti jako je izražen. Rekla bih da je on na neki način naš Lav Nikolajevič Tolstoj jer ovde su sadržani elementi i detinjstva i dečaštva i rane mladosti, odrastanja i u Novom Bečeju i u Beogradu koji se prožimaju u ovoj knjizi” istakla je Đukičin.\nSam autor naglasio je činjenicu da je ova knjiga nastajala kroz višegodišnji rad i da su priče nastajale, uglavnom, u poznim časovima kada bi imao vremena da zabeleži neke svoje misli. Bitno je istaći i da je ovo prva knjiga proze Milana Mađareva, ali ne i njegov prvenac budući da je on doktor teatrologije i predavač na Visokoj školi u Kikindi, te da je i autor većeg broja stručnih radova iz oblasti teatra i nauke o teatru.\nTokom prezentacije, Milan Mađarev upoznao je publiku sa svojim likom, Ivanom Isakovim, koji deli neke zajedničke crte sa piscem. Govorio je o njegovom odrastanju, selidbama, emotivnim lomovima i sazrevanjima, ali i o atmosferi u društvu šezdesetih i sedamdesetih godina dvadesetog veka, kao i o tome šta je značilo odrastati u to vreme u našoj državi.