Medicinska astrologija je u prošlosti bila veoma cenjena. Danas, ova grana astrologije doživljava ponovnu popularizaciju usled sve većeg interesovanja lekara u svetu za njene plodove… Te prve korake kao i uvek čine hrabri pojedinci otvorenog uma… Nadamo se što bržem uključenju i institucija u ta istraživanja…\nNeka se i ostale njihove kolege zamisle nad rečenicom Hipokrata, čiju zakletvu polažu svi medicinari: “Lekar koji ne poznaje astrologiju, nema pravo sebe nazivati lekarom…”\nPosebno interesantna je primena teorije o četiri elementa, kao i teorije o četiri osnovna temperamenta (sangvinik, melanholik, kolerik i flegmatik)…\nAstrologija ima integralni, holistički pristup zdravlju čoveka i zainteresovana je najviše za prave uzroke bolesti i poremećaja; a ne samo za njihove posledice…\nPo astrološkoj teoriji i praksi, iz natalne karte nacrtane po tačnim podacima i sa tačnim stepenom ascendenta mogu se jasno videti koji organi u telu imaju tendencu da se prvi poremete i koji deo tela ili organ su ‘markeri’ poremećaja tela, tj. gde su rani pokazatelji poremećene ravnoteže zdravlja…\nTreba napomenuti da je za što bolje rezultate primene medicinske astrologije ipak potrebno poznavanje medicine. Tako da su u ovoj oblasti astrologije svi lekari u prednosti. Pošto se astrolog donekle može porediti sa prevodiocem, jasno je da će njegova dijagnoza biti tim bolja što je poznavanje zavisnosti balansa zdravlja od promena u čovekovom duhu, umu iil telu veće…


Energetska zajednica upozorava da se Srbija, Kosovo i BiH teško odriču uglja | Tacno.net\nAutor 👤Mila Đurđević 17.11.2021. u 11:39\nFoto: Fehim Demir(EPA-EFE) Ključni izazovi u zelenoj tranziciji Zapadnog Balkana su nepostojanje taksi na emisije ugljen-dioksida i državne subvencije za ugalj, izjavio je 15. novembra direktor Sekretarijata Energetske zajednice Janez Kopač. (Termoelektrana u Tuzli, BiH, decembar 2018)\n“Mislim da će Severna Makedonija i Crna Gora uspeti u tome, jer im obema ponestaje uglja, Albanija će svakako uspeti. Međutim, Kosovo, Bosna i Hercegovina i Srbija, ukoliko uskoro ne počnu sa taksama na ugljenik, nemaju šanse da dostignu cilj do 2050”, izjavio je 15. novembra direktor Sekretarijata EZ Janez Kopač.\nOn je to rekao na onlajn konferenciji, na kojoj je predstavljen godišnji izveštaj koji prati primenu evropske regulative u oblasti energetike u državama, potpisnicama Ugovora o Energetskoj zajednici na njihovom evropskom putu.\nIzveštajem su obuhvaćene Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Severna Makedonija, Gruzija, Moldavija, Crna Gora, Srbija i Ukrajina u periodu od novembra 2020. do novembra 2021.\nDržave Zapadnog Balkana su u novembru 2020. na Samitu u Sofiji, u Bugarskoj, potpisale Deklaraciju o Zelenoj agendi, čime su se obavezale na potpunu dekarbonizaciju do 2050, odnosno prestanak proizvodnje električne energije iz uglja i prelazak na obnovljive izvore.\nKopač je naveo da su ključni izazovi u zelenoj tranziciji Zapadnog Balkana upravo nepostojanje taksi na emisije ugljen-dioksida, kao i državne subvencije za ugalj.\n“Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina izvoze u Evropsku uniju struju proizvedenu od uglja i od tog izvoza veoma lepo zarađuju. Ali, to ne može trajati doveka”, rekao je Kopač.\nOn je ukazao da trenutno u EU takse na emisije ugljen-dioksida iznose oko 60 evra po toni.\nPrema njegovim rečima, od država Zapadnog Balkana, jedino je Crna Gora uvela takse i to u iznosu od 24 evra po toni (ugljen-dioksida), dok u drugim zemljama te takse ne postoje.\nKopač je istakao da će termoelektrane na ugalj prestati sa radom u neko vreme, a tada će, kako je naveo, biti kasno, pa se države mogu suočiti sa nedostatkom električne energije, što je problem sa kojim se trenutno suočava Severna Makedonija.\nZaključak Godišnjeg izveštaja je da sve države Zapadnog Balkana treba da unaprede zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine.\nCrna Gora i dalje prednjači kada je reč o usaglašenosti sa evropskom regulativom u oblasti energetike, iako je u odnosu na prethodni izveštajni period jedina od zapadnobalkanskih država koja je zabeležila pad u primeni regulative.\nNajmanji stepen usaglašenosti beleži Bosna i Hercegovina, a u prethodnom periodu jaz između nje i drugih država dodatno se produbio.\nZapadni Balkan i EU propisi u energetici\nU nastavku sledi pregled zaključaka iz izveštaja za svaku državu Zapadnog Balkana pojedinačno.\nSrbija nastavlja da krši pravila\nUprkos tome što je Srbija postigla veliki napredak, naročito u oblasti obnovljivih izvora energije i energetske efikasnosti, kako se navodi u izveštaju, zemlja i dalje nastavlja direktno da krši Ugovor o energetskoj zajednici, odbijanjem da dozvoli konkurenciju u gasovodu kod Horgoša, kojim se prirodni gas doprema iz Rusije, preko Mađarske i Ukrajine.\nEnergetska zajednica je u više navrata kritikovala to što se tim gasovodom doprema isključivo gas iz Rusije uprkos postojećim slobodnim kapacitetima i obavezi da se na tržištu gasa dozvoli konkurencija.\nU izveštaju se takođe ukazuje na to da novi gasovod, takozvani Turski tok 2 (koji zvaničnici u Srbiji nazivaju Balkanskim tokom) nije u skladu sa evropskom regulativom. Ističe se i zavisnost Srbije od ruskog gasa.\nTurski tok je ruski projekat, gasovod kojim se ovaj energent iz Rusije preko Turske doprema do Bugarske.\nOdatle su na njega dalje priključene Srbija, Bosna i Hercegovina i Severna Makedonija.\nKada je reč o zaštiti životne sredine, Srbija, navodi se u izveštaju, treba da izmeni zakonodavstvo i da poštuje sopstveni plan za smanjenje emisija iz velikih postrojenja.\nU proizvodnji struje, ističe se u izveštaju, Srbija se uglavnom oslanja na ugalj i, u manjoj meri, na hidroenergiju.\nUprkos naporima da se ispune ciljevi o korišćenju obnovljivih izvora energije (značajni kapaciteti u proizvodnji energije iz vetra su uspostavljeni), država najverovatnije neće postići taj cilj zbog povećane potrošnje, ukazuje Sekretarijat EZ.\nBosna i Hercegovina: Najniži stepen usaglašenosti\nJaz u usvajanju evropskih energetskih pravila između Bosne i Hercegovine (BiH) i drugih ugovornih strana (država) se produbljuje, navodi se u izveštaju.\nIstiče se da je nivo emisija (gasova staklene bašte) iz elektrana na ugalj zabrinjavajući, kao i plan da se izgradi nova termoelektrana, što je u suprotnosti sa pravilima o državnoj pomoći.\nSekretarijat EZ ukazuje da četiri postojeće kompanije u Bosni i Hercegovini proizvode struju pretežno iz hidroenergije i lignita (niskokalorični ugalj), i da je u razmatranju je nekoliko projekata za izgradnju ili rekonstrukciju elektrana na lignit.\nBiH gas kupuje iz Rusije i to putem jedinog interkonektora sa Srbijom, dok su tri vetroparka operativna, navodi se u izveštaju.\nNedovoljna zastupljenost obnovljivih izvora energije na Kosovu\nSekretarijat EZ pohvaljuje nastavak politike Kosova ka daljem korišćenju obnovljive energije nakon što su planovi za izgradnju nove termoelektrane na ugalj odloženi.\nIpak, dodaje se da je električna energija proizvedena iz vetra i sunca nedovoljno zastupljena u energetskom miksu Kosova, imajući u vidu da Kosovo u proizvodnji struje gotovo isključivo zavisi od dve zastarele fabrike lignita.\nTakođe se ističe da Kosovo nije povezano ni na jedan prenosni sistem prirodnog gasa (gasovod).\nNavodi se i da je energetski intenzitet kosovske privrede skoro četiri puta veći od proseka na nivou EU.\nSolarni potencijal u Crnoj Gori još nije iskorišćen\nCrna Gora je napravila još jedan odlučujući korak ka otvaranju svog tržišta električne energije potpisivanjem ugovora o uslugama za uspostavljanje tržišta “dan-unapred”, navodi se u godišnjem Izveštaju o napretku Sekretarijat EZ.\nU oblasti životne sredine, u izveštaju se navodi da neusklađenost jedine elektrane na ugalj Pljevlja sa Direktivom o velikim postrojenjima za sagorevanje narušava inače uspešnu implementaciju koju beleži ova država.\nDodaje se da država nije povezana na gasovod, ali bi mogla da obezbedi objekte za male količine tečnog prirodnog gasa (LNG), koji bi se dalje transportovao železnicom.\nU izveštaju se ističe da iako je Crna Gora poslednjih godina podržavala ulaganja u vetroelektrane, njen veliki solarni potencijal još nije iskorišćen.\n‘Usporene’ reforme u Severnoj Makedoniji\nNapori Severne Makedonije u reformi energetskog sektora su se u prethodnom izveštajnom periodu usporili, ocena je Sekretarijata EZ. U pogledu životne sredine ističe se da država treba da izmeni svoje zakonodavstvo.\nU proizvodnji struje, Severna Makedonija uglavnom se oslanja na lignit i hidroenergiju i zavisi od uvoza, navodi se u izveštaju.\nU njemu se dodaje da se gas koristi u skromnim količinama, kao i da država gas uvozi iz Rusije preko interkonektora sa Bugarskom, dok je drugi interkonektor prema Grčkoj trenutno u poodmakloj fazi planiranja.\nSekretarijat navodi i da uprkos tome što je Severna Makedonija bila prva država Zapadnog Balkana koja je izgradila vetro park 2014. godine od tada nisu izgrađeni novi kapaciteti za korišćenje energije vetra.\nAlbanija u odličnoj startnoj poziciji za Zelenu agendu\nAlbanija je napredovala u smislu razdvajanja svog operatora distributivnog sistema za struju, ali je uspostavljanje razmene energije odloženo, navodi se u izveštaju Sekretarijata EZ.\nMeđutim, ističe se da u sektoru gasa, iako je Transjadranski gasovod (TAP) postao operativan krajem prošle godine, gas se još uvek ne isporučuje domaćem tržištu.\nKada je reč o ispunjavanju ciljeva zacrtanih Zelenom agendom, Albanija ima odličnu startnu poziciju, sa energetskim sektorom koji se u potpunosti oslanja na hidroelektrane bez ugljenika, dok se tenderi za projekte u oblasti obnovljive energije uspešno nastavljaju.\nIstiče se i da bi trebalo da počnu da se primenjuju planovi za sveobuhvatnu ekološku zaštitu reka Vjosa i Valbona, kao i da država treba da izmeni svoje zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine.


Skupština Podružnice Udruženja potomaka i poštovalaca ratnih dobrovoljaca 1912. – 1918.: PRIJATELJSKI PRIJEM PALANČANA U FRANCUSKOJ – Palanačke novine\n-Edukacija mladih naraštaja kroz upoznavanje sa slavnom prošlošću srpskog naroda i delima njegovih najboljih predstavnika, biće jedan od zadataka u narednom periodu\nSmederevska Palanka dobija još jedno pisano glasilo. Izdavaće ga „o svom ruvu i kruvu“ Podružnica Udruženja potomaka i poštovalaca ratnih dobrovoljaca 1912. – 1918. Prvi broj trebalo bi sa izađe iz štampe u prvoj polovini januara 2016., najverovatnije za Srpsku novu godinu. Inicijativa je obelodanjena na Skupštini Podružnice pomenutog Udruženja u čijem radu je učestvovao i predsednik Skupštine opštine Slavoljub Đurić.\nNa ovom skupu za 30. decembar tekuće godine najavljeno je okupljanje kod spomen-obeležja ekadrili MF99 Serbia, koje će imati humanitarni karakter. Skupština je, inače, upoznata sa izveštajem o poseti delegacije Podružnice Udruženja Francuskoj, a podneo ga je Predrag Torbica. Prema onome što je izneo, naišlo se na prijateljski prijem svuda gde su bili. Francuzi, oduševljeni što u gostima imaju delegaciju iz Smederevske Palanke, gde je otkriven spomenik pomenutoj ratnoj eskadrili, izrazili su spremnost za negovanje i produbljivanje saradnje u narednim godinama. Ocena je da ima mesta za saradnju na mnogim poljima života i rada, pa i na privrednom planu.\nU izveštaju o dosadašnjem radu, koji je izložio predsednik Podružnice Željko Poštić, kaže se da je za kratko vreme učinjeno više konkretnih koraka, među kojima i relativno brza realizacija ideje da se eskadrili MF99 Serbia podigne spomenik u gradskom parku kod OŠ „Heroj Ivan Muker“. U uspehe se ubraja i poseta delegacije ovog Udruženja Francuskoj, a Skupština je bila prilika da se odrede i pravci narednih aktivnosti. Naglašeno je, takođe, da je Podružnica Udruženja organizovala obeležavanje Dana oslobođenja Smederevske Palanke u Prvom svetskom ratu i to, kako se veruje, prvi put posle Drugog svetskog rata. Proslava je u prvoj godini rada Podružnice, zbog pomanjkanja sredstava, bila skromna, a naredna će, kako je kazao predsednik Poštić, biti dostojna tog istorijskog datuma.\n-Jedan od zadataka Podružnice u narednom periodu biće i edukacija mladih – najavio je Poštić.- Njih treba podsetiti na vreme kad se reč otadžbina pisala velikim početnim slovom za razliku od sadašnjeg kad se u školskim udžbenicima jedva gde može naći. Mlade treba stalno upoznavati sa slavnom prošlošću srpskog naroda i delima njegovih najboljih predstavnika koja su svojevremeno oduševila ceo svet. Tome u prilog ide i pokretanje glasila koje bi izlazilo jedanput mesečno, a na čijim stranicama će biti mesta i za takve teme. Tragičan događaj u Francuskoj okupio nas je kod spomenika francusko-srpskoj eskadrili, gde su nam se pridružila i deca koja su se tog trenutka našla u parku. Iskoristili smo priliku da ih podsetimo na tradicionalno dobre odnose naša dva naroda, ali i da kažemo koju reč o razlogu za podizanje ovog spomen – obeležja u našem gradu.\nUzimajući učešće u radu Skupštine Podružnice Udruženja potomaka i poštovalaca ratnih dobrovoljaca 1912. – 1918., predsednik Skupštine opštine Slavoljub Đurić je naglasio da je bio oduševljen otkrivanjem spomenika francusko-srpskoj eskadrili, istakavši da je sve urađeno na visokom nivou.\n-To mi je dalo moralnu, i da kažem ljudsku snagu, da izrazim želju i na neki način se priključim ovom Udruženju i da dam svoj doprinos njegovom radu – dodao je Đurić. – Vi radite jednu fascinantnu stvar, nisam ranije znao da vaša Podružnica postoji, a sada čujem da radi već godinu dana, i svaka vam čast na onome što ste za kratko vreme uradili. Na odličnom ste putu, a dopada mi se što pokrećete svoj bilten u kome će se pisati i o značajnim ljudima našeg kraja, pa i o generalu Đurđu Laziću iz Selevca, koji je u Prvom svetskom ratu bio načelnik Štaba za pozadinu srpske vojske. On je gotovo nepoznata istorijska ličnost sadašnjim generacijama, ali je zato vrlo značajna ličnost za srpsku istoriju. Ono što me posebno dirnulo to je prijateljstvo našeg i francuskog naroda, posebno u najtežim istorijskim trenucima. Ovo Udruženje ne samo da ima perspektivu i šanse, već i priliku da utiče na svest generacija koja dolaze, ne samo na teritoriji naše opštine, nego i šire.\nNext story Izložba palanačkog Narodnog muzeja „General i akademik“ u Osečini\nPrevious story Palanačka javnost pita direktora OB „Stefan Visoki“ dr Bogdanovića: DA LI JE TAČNO…


Koliko je realna mogućnost američke vojne intervencije u Venecueli? | Global Defence\n09/04/2019 Mirko Kočetanović 0\nPrioritet Sjedinjenih Američkih Država u Venecueli je smena Nikolasa Madura. U prilog tome govori ceo niz mera koje su administracije Baraka Obame i Donalda Trampa povukle u proteklih pet godina. Prve ekonomske sankcije SAD Venecueli uvode 2014. godine.\nSamo godinu dana nakon toga, predsedničkim ukazom SAD proglašavaju Venecuelu za pretnju po nacionalnu bezbednost, čime je tehnički stvorena mogućnost vojne intervencije. Tokom iste te godine, u javnost dospevaju izveštaji u kojima se navodi da SAD spremaju paket pomoći od oko dve milijarde dolara za podršku demokratskim promenama na Kubi, Venecueli i Ekvadoru.\nRazvoj događaja na regionalnom planu posebno se intenzivirao od početka ove godine. Krajem januara, lider opozicije Huan Gaido proglašava sebe za privremenog predsednika Venecuele, ističući da je predsednik Nikolas Maduro izgubio svoj legitimitet namestivši rezultate predsedničkih izbora u maju 2018. Ubrzo zatim, SAD i gotovo sve države Južne Amerike, sa izuzetkom Urugvaja, Bolivije, Gvajane i Surinama, priznale su Gaida za legitimnog predsednika Venecuele. Nekoliko nedelja kasnije, dolazi do još jednog sastanka „Lima grupe“, multilateralnog tela koje broji 14 država Latinske Amerike. Na ovom sastanku „Lima grupe“, uz prisustvo SAD, koje imaju status posmatrača, usvojena je rezolucija kojom se podvlači rešenost njenih članica da „doprinesu procesu demokratske tranzicije, ekonomske, institucionalne i društvene rekonstrukcije Venecuele“.\nSuma nedavnih diplomatskih poteza može se okarakterisati kao pokušaj državnog udara. Državni udar, uz podršku ili vojnu intervenciju SAD-a nipošto ne predstavlja nov pojam na području Latinske Amerike. Tokom Hladnog rata, SAD su stajale iza dugačkog niza državnih udara i neposredno su sprovodile vojne intervencije, od kojih je poslednja u Panami 1990. godine. Ideološka podloga ovim intervencijama bila je utemeljena na poznatoj Trumanovoj doktrini, koja je američkoj spoljnoj politici kao glavni cilj postavila suzbijanje i predupređivanje ekspanzije sovjetskog uticaja.\nŠta Venecuelu čini potencijalno ranjivom na vojnu intervenciju?\nU kontekstu istorije američkih vojnih intervencija na zapadnoj hemisferi i aktuelne situacije u Venecueli, u sve većoj meri nameće se pitanje izgleda za vojnu intervenciju.\nPripadnici Nacionalne garde Venecuele nadgledaju masovne demonstracije. (Foto: Guardian)\nVenecuela se trenutno nalazi u kritičnom stanju. Strmoglavi pad cena nafte od 2014. godine, ekonomske sankcije, masovne i najčešće nasilne demonstracije, ali i nekompetentnost upravljača venecuelanske privrede, doveli su do katastrofalnog bilansa. Ekonomisti procenjuju da se BDP Venecuele u proteklih nekoliko godina urušio za skoro 40%, što je slično situaciji u Siriji nakon osam godina građanskog rata. Preko 60% stanovništva živi u ekstremnom siromaštvu, a oko 10% populacije emigriralo je u susedne države.\nTrenutna situacija SAD-u pruža neograničene mogućnosti za obaveštajno delovanje unutar Venecuele, što će se verovatno ispostaviti kao veća i neposrednija pretnja opstanku trenutne vlasti nego što je to vojna intervencija.\nSa vojnog aspekta, oružane snage Venecuele ne predstavljaju nepremostivu prepreku SAD-u, čije mogućnosti projekcije moći dosežu mnogo dalje od Latinske Amerike. Nacionalne bolivarske oružane snage Venecuele broje oko 160,000 pripadnika, kojima je takođe na raspolaganju još oko 100,000 naoružanih levičarskih paravojnih jedinica. Poređenja radi, neuporedivo udaljeniji Irak brojao je oko 340,000 pripadnika oružanih snaga uoči invazije 2003. godine.\nMada se nipošto ne može govoriti o oštrim podelama poput onih koje su postojale u Iraku, veliki socio-ekonomski jaz u venecuelanskom društvu održava se i na odnose unutar same vojske. Trenutna ekonomska kriza i nestašice energenata čine brojne jedinice faktički prikovanim za svoje kasarne.\nZbog čega američka vojna intervencija može doživeti neuspeh?\nVenecuelanske snage poseduju relativno dobro lako i teško naoružanje kao i relativno dobre vazduhoplovne snage koje, primera radi, broje preko 30 lovačkih aviona Su-30MK2. Geografija je još jedan faktor koji služi odbrani Venecuele: planinski lanac na severu zemlje kao i tropske šume koje pokrivaju 54% državne teritorije, što je za preko 20% više od svetskog proseka. Takav teren diktirao bi konstantnu ranjivost linija snabdevanja napadačkih snaga i drastično otežano napredovanje.\nTakođe, ovo bi lako mogao biti faktor koji bi presudno odlučivao o uspešnosti i dugoročnoj održivosti gerilskih akcija. Ovakve akcije neminovno bi usledile tokom i nakon američke invazije i posledičnog vojnog sloma Venecuele, posebno imajući u vidu anti-američki sentiment, koji bi invazijom bio samo dodatno podstaknut.\nOsim činjeničnog stanja, upozoravajuća su i iskustva prethodnih američkih intervencija. Prilikom vojne intervencije u Panami, SAD su angažovale oko 27,000 pripadnika oružanih snaga i preko 300 letelica nasuprot Panamskim odbrambenim snagama koje su brojale nepunih 20,000 pripadnika. Neposredna invazija trajala je oko 40 dana, ali su vojne operacije trajale još preko četiri godine.\nIskustva iz Avganistana i Iraka još više opominju. Američke snage angažovane su i danas, iako je angažovanje započeto invazijama na Avganistan 2001. i Irak 2003. Od tada pa do 2017. godine, posredno ili neposredno bilo je uključeno oko dva miliona pripadnika američkih snaga, po ceni od oko 1,8 triliona dolara i preko 7,000 američkih života.\nKolika bi cena bila za uspostavljanje kontrole nad teritorijom dva puta većom i daleko nepristupačnijom od Iraka, prvo je pitanje koje se nameće u kontekstu vojne intervencije SAD u Venecueli. U najboljem slučaju, do onesposobljavanja venecuelanskih snaga i svrgavanja Nikolasa Madura putem kopnene invazije došlo bi se za manje od godinu dana. Od tog momenta, započela bi borba sa gerilskim pokretima koja bi mogla potrajati godinama.\nLovački avioni Su-30MK2 Ratnog vazduhoplovstva Venecuele. (Foto: TheMessForum)\nSjajan primer je američka invazija na Irak, gde su iračke snage bile poražene nakon svega četrdeset dana, tokom kojih je poginulo oko 30,000 iračkih i svega 200 američkih vojnika. Pa ipak, tokom narednih pet godina nakon ovog kratkog, pobedničkog rata, u borbama u Iraku gine preko 4,000 američkih vojnika.\nMesto i uloga Rusije u Venecueli\nU vezi sa potencijalnom vojnom intervencijom u Venecueli, u medijima se sve češće spekuliše o ulozi i eventualnoj reakciji Rusije. U decembru prošle godine Rusija je poslala dva strateška bombardera Tu-160 za Karakas. Nekoliko dana nakon toga, u medijima je odejknula informacija neimenovanih izvora da su Rusija i Venecuela postigle sporazum o dugoročnom raspoređivanju vazduhoplova Tu-160 u avio-bazi na ostrvu La Orkila. Ruski zvaničnici ove navode nisu ni potvrdili niti demantovali, što podseća na slične medijske navode i istovetno odsustvo zvanične reakcije iz Moskve uoči početka ruskog angažovanja u Siriji, septembra 2015.\nPovrh toga, Rusija je u martu poslala oko 100 pripadnika svojih oružanih snaga sa oko 35 tona opreme teretnim avionom An-124 i jednim putničkim Il-62. Zvanično objašnjenje za ovakav potez je da je rusko vojno osoblje poslato u svrhu obučavanja i održavanja vojne tehnike.\nTreba naglasiti da su ruski vazduhoplovi Tu-160 posećivali Venecuelu 2008. i 2013. godine, a da je tadašnji predsednik Hugo Čavez nudio Rusiji vojnu bazu na La Orkili. Osim toga, trenutni potezi povučeni su u skladu sa sporazumom o vojno-tehničkoj saradnji koji su Venecuela i Rusija potpisale 2001. godine.\nRusko prisustvo je svakako još jedan faktor sa kojim planeri bilo kakve intervencije moraju da računaju. Međutim, nije u pitanju tradicionalno savezništvo niti pak beskompromisno neprijateljstvo Rusije sa Venecuelom, odnosno SAD. Rusija trenutnu situaciju u Venecueli posmatra kao priliku da svojim prisustvom pospeši svoju poziciju u pregovorima oko važnijih pitanja, poput Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa ili situacije na Krimu, u Ukrajini i Siriji.\nUčestale su glasine o tome da Rusija teži da od Venecuele napravi “drugu Siriju” i permanentno očuva Madura na vlasti, što je iz više razloga teško izvodljivo bez neposrednog sukoba sa SAD, imajući u vidu da su SAD Latinsku Ameriku oduvek percipirale kao svoje „predvorje“. Masovnije nagomilavanje ruskih trupa u Venecueli ne bi moglo promaći američkim obaveštajnim službama, a takvo nagomilavanje nijedna administracija u Vašingtonu ne bi tolerisala.\nPripadnici Ratnog vazduhoplovstva Venecuele i pripadnici Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije ispred strateškog bombardera Tu-160 na ostrvu La Orkila. (Foto: Ministarstvo odbrane Ruske Federacije)\nOno što Rusija ipak može da učini, jeste da svojim prisustvom osnaži svoju globalnu pregovaračku poziciju i da obezbedi svoje ekonomske interese u Venecueli, s obzirom na preko šest milijardi dolara dogovorenih ruskih investicija i milijarde dolara koje Venecuela duguje Rusiji.\nŠta umesto neposredne kopnene invazije?\nIzvodeći zaključke na osnovu svega rečenog, za sada se čini malo verovatnom opcija kopnene intervencije SAD-a u Venecueli. Međutim, to ne isključuje do kraja mogućnost kampanje preciznih vazdušnih napada u određenom trenutku. Verovatan scenario bio bi sledeći: doći će do daljeg pooštravanja ekonomskih sankcija, kao što je bio slučaj tokom 2018. godine. S obzirom na humanitarnu katastrofu koja je u toku, SAD bi mogle da intenziviraju svoje subverzivno obaveštajno dejstvo, uz opsežnu diplomatsku kampanju daljeg delegitimisanja aktuelne vlasti u Venecueli.\nTreba naglasiti da su ruski vazduhoplovi Tu-160 posećivali Venecuelu 2008. i 2013. godine, a da je tadašnji predsednik Hugo Čavez nudio Rusiji vojnu bazu na La Orkili.\nTime bi se dodatno povećao pritisak iznutra i podstakao anti-režimski sentiment među stanovništvom, što bi se odrazilo i na vojsku, koja neretko mimo svoje volje biva primoravana da deluje protiv demonstranata. Ovakav sled događaja stvorilo bi povoljan momenat da se kampanjom preciznih vazdušnih napada onesposobi kritična vojna i politička infrastruktura. Jedna od glavnih meta bio bi predsednik Nikolas Maduro lično.\nMeđutim, čak i pod pretpostavkom da SAD uspeju da realizuju ovakav scenario, cena bi bila nesaglediva. Da bi zauzdale haos koji bi nastao neposredno po kolapsu aktuelne vlasti i vojske, SAD bi svakako morale da angažuju veliki broj svojih trupa i da ulože ogromna sredstva radi uspostavljanja novog političkog poretka. Venecuela bi postala poprište gerilskog ratovanja i trajni izvor nestabilnosti u regionu. Istovremeno bi američkom društvu, umornom od Iraka i Avganistana, trebalo pravdati žrtve koje bi neminovno usledile u godinama koje predstoje. Preostaje večito pitanje: šta ako vojnu pobedu sledi politički poraz?\nTagovi:Rusija SAD venecuela vojna intervencija


Crna Gora planira da bazira energetski razvoj na OIE | Energetski portal Srbije\nCrna Gora planira da bazira energetski razvoj na OIE\n28.02. 2018 Region | Obnovljivi izvori energije\nCrna Gora je odlučna ne samo da ispuni svoj nacionalni cilj od 33 odsto finalne potrošnje energije iz obnovljivih izvora, već i da svoj dalji energetski razvoj gradi na bazi korišćenja obnovljivih izvora energije uz tržišne principe, kazala je ministarka ekonomije Dragica Sekulić. Ona je učestvovala na panelu „Održivi energetski model Regiona“ koji je organizovan u okviru Investicionog samita Zapadnog Balkana, a koji se u organizaciji Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) održava u Londonu.\nPrilikom izlaganja na panelu, ministarka Sekulić je istakla da je Crna Gora u više navrata pokazala spremnost i odlučnost u pružanju podrške stranim investitorima koje žele da investiraju u crnogorsku energetiku. Najnoviji primer je više nego uspešna saradnja sa francuskom kompanijom „Akuo Energy“ na projektu VE Krnovo. Ovaj projekat, i pored svih izazova koje svaki novi pristup donosi u početku, primer uspešne saradnje Vlade Crne Gore i privatnog sektora, u ovom slucaju kompanije „Akuo Energy“. U cilju realizacije velikih i uspješnijih projekata, neophodno je razumevanje s obe strane i pronalažanje zajedničkih rešenja.\nMinistarka Sekulić je ukazala da je zadovoljstvo investitora koji uspešno realizuje projekat najbolja promocija investicione klime u jednoj zemlji. Zbog toga je, kako je kazala, neophodno imati poseban senzibilitet kada su strani investitori u pitanju. Istovremeno, kako je dodala, Crna Gora intenzivno radi na jačanju saradnje sa svojim susedima i integraciji u evropsko energetsko tržište.\nOna je podsetila da poreklo Evropske unije koju danas poznajemo dolazi iz energetske saradnje. Crna Gora, dajući svoj konkretan doprinos u izgradnji Transbalkanskog koridora, uporedo sa realizacijom podmorskog energetskog kabla do Italije i Jonsko-jadranskog gasovoda (IAP), pokazuje svoju odlučnost da se razvija kao energetsko čvorište. Ali ne sa ciljem da bude drugačija, već da bude dobar primer saradnje i povezivanja. Prve rezultate ćemo imati do kraja ove godine, kada očekujemo početak probnog rada najveće elektroenergetske konekcije u regionu ikada – podmorskog kabla.\nPrema poslednjim podacima Energetske zajednice iz novembra 2017. godine, Crna Gora je imala najbolji rezultat ukupne implementacije mekih mera (regionalno tržište električne energije, uspostavljanje veleprodajnog organizovanog tržišta, prekogranično balansiranje i regionalna alokacija kapaciteta između ZB6 zemalja), čime smo, kako je kazala, jasno pokazali spremnost da primenjujemo standarde EU i nastavimo aktivnosti u cilju jačanja regionalne saradnje. Sve zemlje Zapadnog Balkana, kako je ocenila, teže integraciji regionalnog tržišta i do sada su u tom pogledu postignuti pozitivni rezultati kojr mora pratiti i adekvatan pravni okvir.\nOdgovarajući na pitanje kakva je budućnost upotrebe uglja, ministarka Sekulić je kazala da odgovoran pristup u upotrebi ovog resursa podrazumeva opcije njegovog korišćenja zajedno sa drugim, čistijim gorivima, poput biomase. Paralelno sa ekološkom rekonstrukcijom termoelektrane u Pljevljima, Crna Gora ozbiljno razmatra sva održiva rešenja u ovoj oblasti.\nOdrživi energetski model Regiona


Putin predviđa ko će vladati svetom - Sputnjik Srbija\n14:37 08.02.2021 Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da je u punom jeku globalna trka za tehnologijama i znanjem u celom svetu i ko bude prvi, taj će i vladati svetom.\n„Vidimo da globalno takmičenje za tehnologijama i znanjem u celom svetu ubrzano raste. Potpuno je jasno da onaj ko bude prvi, određivaće dalji razvoj čitavog čovečanstva“, rekao je Putin na Savetu za nauku i obrazovanje.\nPredsednik je naglasio da je naučni i tehnološki suverenitet pitanje današnjice i budućnosti Rusije. Rusija poseduje sve da bude među liderima u sferi nauke, dodao je šef ruske države.\nOn je saopštio i da je ruska nauka lider po broju vakcina protiv virusa korona.


Stečaj prizemljio avione švajcarskog Darvina › Made-in-Germany.rs\nRegionalna švajcarska aviokompanija „Darvin“, koja je od letos u sastavu slovenčkog „Adrija ervejza“, a obe kompanije u vlasništvu nemačkog „Fonda 4K“, nije više solventna, zbog čega joj je švajcarska agencija za civilno vazduhoplovstvo oduzela operativnu dozvolu.\nPrema objašnjenju Adrija ervejza, Darvin je zapao u neprilike uglavnom zbog stečajeva kompanija „Alitalija“ i „Er Berlin“, sa kojima je poslovno sarađivao, a gubitak zajedničkih poslova nije uspeo da nadoknadi.\nŠvajcarski avioprevoznik je zatražio zaštitu od poverenika, dok bi sam proces stečaja trebalo da se odvija u skladu sa švajcarskom verzijom američkog poglavlja 11, koje se može objasniti kao prisilna nagodba, prenosi „Poslovni dnevnik“.\nAdrija je s Darvinom imala ugovor o iznajmljivanju aviona sa posadom, za šta je posedovala dozvolu Slovenačke agencije za civilno vazduhoplovstvo. Dozvola je postala nevažeća čim je švajcarska agencija povukla svoj sertifikat izdat Darvinu, a u skladu sa evropskim zakonodavstvom, Adriji je zabranjeno i da obavlja letove sa posadom švajcarske kompanije.\nDarvin poseduje deset propelerskih aviona tipa „Saab“ i „ATR“, kakve Adrija nema u svojoj floti, a ukoliko bi se pripojili slovenačkoj floti, porebno je da im se obezbedi tehničko održavanje, da budu upisani u registar, a njihove posade da usvoje Adrijine poslovne standarde i procedure.\nKompanija Darvin je osnovana 2003. godine, Emiraćani su je kupili 2013. godine i preimenovali u „Etihad Regional“, a nemački Fond 4K ju je tokom leta ove godine preuzeo u saradnji sa slovenačkim avioprevoznikom Adrija ervejzom.\nOd MiG na 01/12/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Najskuplji kvadrat stana u Srbiji i u četvrtom kvartalu prošle godine bio je u Beogradu na vodi i iznosio je 8.754 evra, a za isti stan je dato i najviše novca - 1.426.888 evra, navodi se u izveštaju Republičkog geodetskog zavoda (RGZ) o prometu nekretnina za poslednje lanjsko tromesečje. Osim ovog stana, još 12 najskupljih stanova po kvadratu takođe je prodato u Beogradu na vodi. Kada je reč o starogradnji, najviše je plaćen kvadrat u Ulici Kralja Petra, u opštini Stari grad, 4.452 evra, a najviše novca za stan u starogradnji izdvojeno je za stan u Francuskoj ulici u istoj opštini, za koji je plaćeno 400.000 evra. I najskuplji kvadrat poslovnog prostora prodat je u Starom gradu, najskuplji kvadrat garažnog prostora u novogradnji u kompleksu Novi Dorćol, a u starogradnji u\nSrbija je danas otvaranjem Galerije Beograd, u okviru Beograda na vodi, dobila najbolji i nalepši šoping mol u Jugoistočnoj Evropi, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić ističući da je već prisutan veliki broj zakupaca. Kaže da će lično predsednik kompanije Eagle Hils Mohamed Alabar pregovarati za dolazak brenda Luj Viton u Galeriju Beograd i da bi dolazak tog brenda puno značio za privlačenje gostiju iz regiona. „Video sam da već ima puno poznatih brendova”, rekao je Vučić dodajući da se iznenadio tokom obilaska kada je video neke brendove koje je ranije mogao da vidi samo u Beču, na primer. Šoping mol je mesto koje raste, dodao je on i izrazio očekivanje da će Galerija Beograd biti potpuno popunjena u naredih šest meseci. Kaže da je to sada malo odloženo zbog sitaucije sa\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik kompanije „Eagle Hills” Muhamed Alabar obišli su završne radove na izgradnji objekta „Galerija” u okviru projekta Beograd na vodi. „Galerija Belgrejd” biće najveca šoping, zabavna i gastronomska destinacija u regionu. U pitanju je grandiozan tržni centar na samoj obali Save sa 300.000 kvadratnih metara ukupne površine 93.000 kvadrata prostora za izdavanje i 3.600 parking mesta. U okviru objekta biće 50 restorana, kao i bioskop sa više od 1.700 mesta. Obilazeći građevinu, predsednik Srbije je istakao da je gradilište Beorgada na vodi najveće u ovom regionu, a da na njemu radi čak 2.850 ljudi. Mnogi od njih su, kaže, iz inostranstva, oko 200 je iz Turske, Indije, Filipina, iz drugih zemalja, jer u zemlji nema dovoljno varilaca, tesara, ni\n01.09.2020 u 18:42\nNajskuplji stan u Beogradu plaćen 1.380.888 evra\nNajviše novca za stan u Srbiji u prvom polugodištu ove godine izdvojeno je u Beogradu na vodi, a koštao je 1.380.888 evra, podatak je Republičkog geodetskog zavoda. Najskuplji kvadrat u Srbiji i u prvom polugodištu 2020. godine bio je, takođe, u Beogradu na vodi, i koštao je 9.124 evra po metru kvadratnom. Prvih 40 najskupljih stanova, po jediničnoj ceni, prodato je u Beogradu na vodi. Kada je reč o starogradnji, najviša cena po kvadratu plaćena je 3.737 evra za stan na Starom gradu, a najviše novca u iznosu od 810.000 evra izdvojeno je za petosoban stan takođe na teritoriji te beogradske opštine, prenosi Tanjug.\n26.11.2019 u 14:00\nRuši se i „Konačište” u Savskoj ulici\nNa prostoru „Beograda na vodi” u blizini nove Ulice Nikolaja Kravcova i zemljišta nekadašnje Železničke stanice ostala su samo dva objekta koja još nisu srušena. Jedan je prizemna baraka, a drugi je zgrada sa fasadnom ciglom na tri sprata koja je pripadala „Železnicama Srbije”. Nju su nekada železničari koristili kao prenoćište, pa tako i nosi ime „Konačište železničar”. U planu je da uskoro počne rušenje ovog objekta koji se prostire na više od 1.500 kvadrata i to, kako se moglo čuti, možda već krajem nedelje. Da je u planu rušenje objekta potvrdili su nam i u „Infrastrukturi železnica Srbije”. – Zgrada „Konačište” predviđena je za rušenje i obuhvaćena tenderom za rušenje objekata u okviru stare Železničke stanice Beograd. Ugovor sa izvođačem radova zaključen je posle\n15.11.2019 u 13:49\nOtvorene ulice sa imenima dva velikana - Vilsona i Kravcova u okviru kompleksa Beograd na vodi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas otvaranju dela novog Bulevara Vudroa Vilsona, Ulice Nikolaja Kravcova i novog Beogradskog parka u okviru kompleksa Beograd na vodi i ocenio da je to sada jedan od najlepših parkova u ovom delu Evrope. Vučić je taj deo grada obišao u pratnji ministra finansija Siniše Malog, gradonačelnika Beograda Zorana Radojičića, zamenika gradonačelnika Gorana Vesića i predsednice opštine Savski venac Irene Vujović. Prema njegovoj oceni, ima još posla koji treba da bude obavljen ali da je on već sada presrećan kako radovi napreduju. „Ovo divno izgleda i svako ko dođe videće najlepši park u ovom delu Evrope površine 2,7 hektara površine. Nove bulevare i zgrade... Očekujem da za kratko vreme imamo milion kvadrata poslovnog i stambenog prostora


Inovirani (četvrti) Predlog mjera za podršku privredi\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG) je pripremila Inovirani (četvrti) Predlog mjera UPCG za podršku privredi i dostavila ga Ministarstvu ekonomskog razvoja i Sekretarijatu Savjeta za konkurentnost.\nNovi pozicioni dokument UPCG dostavljen je za potrebe sastanka koji je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović održao 18. decembra sa privrednim udruženjima, na temu analize i dalje razrade paketa pomoći privredi sa fokusom na mjere koje bi mogle biti implementirane u kratkom roku. Sastanku je, ispred Unije poslodavaca Crne Gore (UPCG), prisustvovala generalna sekretarka UPCG Suzana Radulović.\nNavedeni događaj inicirao je ministar ekonomskog razvoja, a organizovao Sekretarijat Savjeta za konkurentnost koji predstavlja platformu saradnje Vlade i poslovnih udruženja a zadužen je za komunikaciju i praćenje realizacije zaključaka ovog i narednih sastanaka.\nU svom odgovoru na COVID-19 pandemiju, UPCG je u proteklih deset mjeseci bila snažno posvećena djelovanju čiji je cilj pružanje podrške održivosti privrednih subjekata i očuvanju radnih mjesta, što uključuje i brojne, konkretne zahtjeve upućene resornim ministarstvima i drugim nadležnim institucijama u Crnoj Gori. Takođe, UPCG je sačinila i tri poziciona dokumenta koja počivaju na realnim potrebama i očekivanjima privrednika, a sadrže predloge velikog broja mjera (opštih i sektorskih) koje su u nadležnosti centralne i lokalnih vlasti i potrebno ih je preduzeti u cilju stabilizacije privrede.\nRadi se o prvom, drugom i trećem Predlogu mjera UO UPCG za podršku privredi koje je Unija poslodavaca pravovremeno dostavila Vladi Crne Gore i Nacionalnom koordinacionom tijelu (NKT), i to: 17. marta, 2. aprila i 17. maja 2020. godine.\nInovirani (četvrti) Predlog mjera UPCG [467 kB]\nFormiran Odbor za djelatnosti frizerskih i kozmetičarskih usluga\nVlada socijalnim partnerima predstavila predlog ekonomskih mjera


Konferencija "Stigmatizacija preživjelih u seksualnom nasilju vezanom za sukob: angažman i odgovornost civilnog društva za ublažavanje stigme u lokalnim zajednicama širom Bosne i Hercegovine " održana je dana 04.10.2017. godine u Parlamentarnoj skupštini BiH u Sarajevu, u organizaciji Populacijskog fonda Ujedinjenih nacija (UNFPA) u suradnji sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nIspred Društva Crvenog krsta/križa Bosne i Hercegovine Konferenciji je prisustvovao gosp. Branko Leko, glavni tajnik.\nU uvodnom dijelu Konferencije najavljeno je da će pilot-projekat biti implementiran u Goraždu i da će to biti prilika da u maloj zajednici stigmatizirane osobe, koje su preživjele seksualne torture, dobiju podršku te će biti organizirane brojne aktivnosti koje će imati za cilj destigmatizaciju.\nU uvodnoj sjednici nazočnim su se obratili ministarka za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine g-đa Semiha Borovac, specijalna predstavnica generalnog sekretara UN-a o seksualnom nasilju u sukobu g-đa Pramila Patten, predstavnik UNFPA u Bosni i Hercegovini g-đa Doina Bologa i Nj.E. Edward Ferguson, ambasador Velike Britanije u Bosni i Hercegovini.\nG-đa Semiha Borovac je tom prilikom ocijenila da je potrebno mnogo otvorenije i sa više vještina prići rješavanju pitanja stigmatizacije preživjelih žrtava, jer smatra da svi snose dozu odgovornosti za to, budući da se na vrijeme nije pristupilo destigmatizaciji.\nG-đa Pramila Patten pojasnila je da stigma i šteta koja nastaje kao njena posljedica ne nestaje, stoga neće izostati podrška za napore koji se u BiH čine da bi se ublažila stigmatizacija, posebno kada je u pitanju ekonomsko osnaživanje žrtava torture.\nG-đa Doina Bologa mišljenja je da je predugo bilo lakše promovirati prava žrtava izvan zemlje nego unutar nje, a ovi preživjeli žive u sramoti, marginalizirani su i zanemareni, ali sada će oni biti primjer kako se boriti za uspostavljanje kontrole nad vlastitim životom i moći će to učiniti uz pomoć integriranog pristupa tom pitanju.\nNj.E. Edward Ferguson istakao je da je u toku izrada plana kojim se nastoji pomoći preživjelim žrtvama seksualnog nasilja da prevaziđu samokrivnju te da se radi s njima i njihovim obiteljima, ali i zajednicama kako ih okolina više ne bi osuđivala nego pružila potrebnu podršku.\nNakon ključnih obraćanja, uslijedila je prezentacija Programa za ublažavanje stigmatizacije za Bosnu i Hercegovinu, koji je izrađen na osnovu Ankete o stigmatizaciji osoba koje su preživjele seksualno nasilje u sukobu u BiH te konsultacije s građanima koju je UNFPA provela 2015. godine.


Poslanici danas o opozivu predsednika Skupstine Becica\nTanjug 7. februara 2022. 06:37\nPODGORICA – U Podgorici će danas biti održana četvrta po redu vanredna sednica Skupštine Crne Gore na kojoj će poslanici odlučivati o smeni predsednika parlamenta Alekse Bečića, na predlog parlamentarne opozicije.\nU obrazloženju predloga se navodi da parlament za vreme mandata Becica nije bio mesto suštinskog politickog dijaloga, zbog čega nije uspela da ostvari jednu od svojih osnovnih funkcija i dovede do ubrzanja evropskog puta Crne Gore.\nPredlog su dostavili poslanici opozicije, a jedini koji ga nije potpisao je poslanik Albanske liste Genci Nimanbegu.\nDemokratski front i Socijalistička narodna partija, koja je, inače, potpisala memorandum sa GP URA Dritana Abazovića o formiranju nove manjinske vlade, saopštili su da neće glasati za opoziv predsednika Skupštine.\nBečićeva Demokratska Crna Gora je saopštila da svako ko sutra na vanrednoj sednici Skupštine glasa za njegovu smenu ili ne učestvuje u glasanju, napravio je dil sa DPS-om Mila Đukanovića i formirao novu parlamentarnu koaliciju.\n„S obzirom na to da se predsednik (parlamenta) razrešava većinom od ukupnog broja prisutnih poslanika, svako ko glasa „za“ ili ne učestvuje u glasanju, napravio je dil sa DPS i formirao novu parlamentarnu koaliciju“, poručile su Demokrate.\nNa prvoj vanrednoj sednici parlamenta u ovoj godini bio je predlog za smenu Abazovića sa mesta potpredsednika vlade, ali rasprave nije bilo jer nije izglasan dnevni red.\nNa drugoj sednici, takođe zbog neizglasavanja dnevnog reda, nije bilo rasprave o predlogu premijera Zdravka Krivokapića za vraćanje poslaničkih mandata narodu, odnosno skraćenje mandata Skupštini.\nNa trećoj je izglasano nepoverenje Krivokapićevoj vladi. Aktuelna 42. crnogorska vlada pala je nakon samo 14 meseci od njenog formiranja. Nepoverenje Krivokapićevoj vladi izglasala su četiri poslanika Abazovićeve koalicije Crno na bijelo i opozicija, dok su salu uoči glasanja napusti poslanici Demokratskog fronta, Socijalističke narodne partije i Pokreta za promjene.\nStav većine stranaka aktuelne parlamentarne većine smatra da je izlaz iz krize nakon pada vlade, isključivo formiranje nove vlade unutar parlamentarne većine i partija predstavnika manjinskih naroda.\nA, ako dogovora ne bude da se ide na vanredne parlamentarne izbore.\nSvaki dogovor o formiranju nove vlade uz podršku Đukanovićevog DPS je za njih neprihvatljiv i smatraće se, kažu, da je dogovor o formiranju vlade koalicije Crno na bijelo i DPS-a, odnosno Abazovića i Đukanovića, bio ranije dogovoren.\nU međuvremenu, funkcioner URA, Zoran Mikić rekao je da će o glasanju za ili protiv smene Bečića odlučiti nakon sutrašnjih konsultacija.\nZa smenu Bečića potreban je najmanje 41 glas, što znači bi za to morao da glasa i neko iz vlasti.\nJedan od lidera Demokratskog fronta Milan Knežević je na opštinskoj izbornoj konferenciji u Nikšiću ponovio stav da za njegovu Demokratsku narodnu partiju i DF nije prihvatljiv nikakav koalicioni aranžman, niti saradnja s DPS-om i da očekuje da će i ostali subjekti parlamentarne većine zauzeti identičan stav.\nInače, Knežević je u svom obraćanju u Skupštini Crne Gore u petak, na temu izglasavanja nepoverenja Krivokapićevoj vladi, poručio da će, ako nova parlamentarna većina bude napravljena sa Đukanovićevim DPS-om, Demokratski front pozvati građane na proteste, zbog nepoštovanja izborne volje građana.\nKako će se razvijati politička situacija u Crnoj Gori narednih dana teško je predvideti, smatraju lideri pojedinih strana parlamentarne većine, što je potvrdio i predsednik Pokreta za promjene Nebojša Medojević, koji je ocenio da je ona u ovom trenutku „haotična i da nikome nije jasno šta se dešava“.\n„Ako se formira manjinska vlada glasovima DPS-a, to će sigurno izazvati ozbiljnu destabilizaciju u Crnoj Gori, jer je došlo do prekrajanja izborne volje građana, do izdaje, do političkog inženjeringa“, rekao je Medojević i istakao:\nAko bude došlo do ovakve izdaje, jedino što nam stoji na raspolaganju jesu organizacije protesta, demonstracije, i sve one legitimne metode brobe kako u parlamentu tako i na ulici“.


Aktuelni radovi u vinogradu u toku vegetacije - JUGPRESS\nAktuelni radovi u vinogradu u toku vegetacije\nVinogradi u Jablaničkom okrugu su u fenofazi intezivnog razvoja bobica i grozda i u dobrom su kondicionom stanju. Vinogradi koji nisu oštećeni mrazom su dobrog potencijala rodnosti, i za sada nema uslova za jači napad bolesti. U pojedinim vinogradima je na listovima uočena ranija pojava plamenjače vinograda koja se desilo u predhodnom kišnom periodu. U toku jula i avgusta potrebno je održavati zemljište u vinogradu rastresitom zbog najavljenih velikih temperatura i mogućnosti gubitka vlage iz otvorenih pukotina. Pre zaštite vinograda od plamenjače, pepelnice i truleži obavezno odraditi sređivanje vinograda primenom zelene rezidbe i to lačenjem, zakidanjem zaperaka i zalamanjem vrhova. Lačenje podrazumeva uklanjanje suvišnih nerodnih lastara do osnove čokota kondira ili luka. Zakidanje zaperaka je postupak gde se uklanjaju rukom mladi izbojci iz pazuha listova glavnog lastara i ovo se radi dva do tri puta u toku godine. Zalamanje vrhova je obavezna mera gde se lastari zalamaju ili prekraćuju na visini od 10 do 14 listova ili na visini poslednje žice. Ove mere su obavezne gde se utiče na povećanje prinosa i kvaliteta grožđa. Ovom prilikom i obaveštavoma vinogradare na širenje cikada štetočine u vinogradima koja pravi velike štete i na njihovo odekvatno suzbijanje prema preporukama prognozno izveštajne službe. Ove mere su malo otežavajuće kod vinograda koji su pretrpeli štete od prolećnog mraza gde je intezivno bujanje čokota zbog gubitka roda.


BBI banka i Općina Stari Grad: Povoljna finansijska linija za privrednike - Poslovne novine\nBBI banka i Općina Stari Grad na ovaj način žele podržati privrednike, olakšati im poslovanje te pomoći održavanju i\npovećanju nivoa zaposlenosti.\n“BBI banka u saradnji s Općinom Stari Grad već četvrtu godinu zaredom provodi projekat pomoći privrednicima koji posluju na području Općine. Velika je čast biti dio razvoja. Subvencionirane linije su dobar primjer javno-privatnog partnerstva za podršku privredi. Trenutno su najveći prioriteti podrške za mala i srednja preduzeća kako bi se povećala održivost poslovanja i ostvarila nova radna mjesta”, kazao je Bukvić.\nDodao je da je za realizaciju ovog ugovora BBI banka obezbjedila milion i sto hiljada KM, te je pozvao sve privrednike, a naročito mlade, da apliciraju za sredstva iz ove linije.\n“Spremni smo da za ovakve projekte, ukoliko bude interesa, pojačamo finansijsku podršku ne duplo nego 10 ili 20 puta. BBI banka je spremna da privrednicima olakša poslovanje ne samo finansijski nego i svakom drugom vrstom pomoći. Apelujemo, da prije svega mladi, preuzmu inicijativu, apliciraju za navedena sredstva i stvore sebi održivi biznis u BiH”, kazao je Bukvić.\n“Do sada je u ovu svrhu plasirano oko 2 miliona KM. Sufinansiranjem dijela profitne marže Općine privrednicima su omogućena veoma povoljna sredstva i moram da kažem da smo mi spremni ponuditi i više ukoliko bude zainteresovanih privrednika. Stari Grad nema neke velike industrijske centre i privredne zone ali imamo drugih potencijala koji su uglavnom vezani za turizam i ovo je dobra prilika za biznis. Zamolio bih poslodavce da se oslobode da uđu u ovakve vrste ‘troškova’, te da rade na razvoju svog biznisa i stvaranja novih radnih mjesta”, kazao je načelnik Hadžibajrić i pozvao privrednike da se obrate u BBI banku i iskoriste povoljna finansijska sredstva.\n“Htio bi se prije svega zahvaliti BBI banci i Općini Stari Grad što su nam omogućili jednu ovakvu finansijsku liniju. Dobiti ovako povoljna sredstva sa minimalnim troškovima veoma je značajno za nas privrednike. Mi smo sredstva iskoristili za unaprjeđenje tehnologije proizvodnje te automatski i uposlili nove uposlenike. Preporučujem\nsvim privrednicima da iskoriste ovu finansijsku liniju”, izjavio je Iris Pašić, ispred kompanije GA-ME-HA.\nZainteresovani privrednici više informacija mogu dobiti u poslovnici Ferhadija BBI banke, putem e-mail [email protected] i [email protected], ili na brojeve telefona 033/275-508, 253-920, 275-507 i 275-264.\nBBI Bank Općina Stari Grad Potpisivanje ugovora


godišnja Skupština Savjeta stranih investitora\n„Strani investitori su više nego dobrodošli i ambicija Vlade je da stvori ambijent u kome svako ko želi da ostvari fer biznis može da ga ostvari lagano i u skladu sa zakonom i važećim procedurama“, poručio je Abazović.\n6520 pregleda\t7 komentar(a)\nCrna Gora treba da ide ka tome da bude pravna država u kojoj će se strani i domaći investitori osjećati sigurno, poručio je potpredsjednik Vlade Dritan Abazović, prenosi Mediabiro.\n„Crna Gora treba da ide ka tome da bude pravna država u kojoj će se strani domaći investitori osjećati sigurnije, nego što je to bilo ranije“, kazao je Abazović.\n„Ne postoji investitor koji želi da dolazi u zemlju u kojoj su nepredvidljive političke, pravne ili bilo koje druge okolnosti“, kazao je Abazović.\nOn je poručio da investitori koji pokušavaju „preko drugih veza da ostvaruju profit nelojalnom konkurencijom treba da znaju da će sigurno biti eliminisani“.\n„Ja želim da ohrabrim strane investitore da investiraju u Crnu Goru. Ako postoji zemlja mogućnosti to je Crna Gora i ona će u narednom peridu sigurno biti atraktivna za investicije“, zaključio je Abazović.\n„Tu je i osnivanje kreditnog garantnog fonda. Imamo puno razloga da budemo optimisti s obizirom na napredak i potrebna je saradnja svih aktera“, kazao je Schoen.\n„To je zajednički rad svih nas i želimo da i naredna godina bude bolja nego 2021., i to će biti zbog svih projekta i kapitalnog budžeta i nulte stope na korupciju“, poručio je Milatović.\nDritan AbazovićSkupština savjeta stranih investitoraJakov Milatović


Košarka - Junak utakmice Dušan Milošević za pobedu „Tamiša“\nNapisano u kategoriji Košarka, 9 oktobra, 2016\nKošarkaši „Tamiša“ uspešno su započeli novu sezonu u Košarkaškoj ligi Srbije, savladavši na domaćem parketu ekipu zemunske „Mladosti Admiral“ rezultatom 68:67 (22:15; 18:20; 11:21; 17:11).\nPančevce je do pobede u ovom neizvesnom i tvrdom meču predvodio povratnik Igor Kesar sa 22 poena, međutim čovek odluke bio je Dušan Milošević koji je ubacio koš za pobedu u poslednjim sekundama utakmice. Rezultat je bio 66:67 u trenutku kada je Dušan Milošević uzeo loptu u svoje ruke, na desetak sekundi pre kraja utakmice. Iskusni bek je sve sam odradio, povukao loptu ka košu, izgradio sebi poziciju za šut i pogodio sa poludistance na samo 1,7 sekundi pre kraja i tako doneo pobedu „Tamišu“ u premijernom meču sezone.\nIzabranici Bojana Jovičića su do važnog trijumfa stigli uprkos veoma lošem procentu šuta iz igre ( svega nestvarnih 24%), u utakmici u kojoj su izveli čak 35 slobodnih bacanja. Pančevci su bolje otvorili susrtet, do sredine prve deonice poveli sa 13:2, međutim gosti su uspeli vrlo brzo da se konsoliduju i početkom druge četvrtine okrenu rezultat u svoju korist.\nNastavak meča protekao je u izjednačenoj, rovovskoj borbi, sa čestim smenama u vođstvu i tako je bilo do samog finiša u kojem je stvari u svoje ruke preuzeo Milošević. Kao što je već navedeno najefikasniji u redovima „Tamiša“ bio je krilni centar Igor Kesar sa 22 poena a sakupio je i devet skokova. Dobru partiju pružio je i novajlija Adam Marković sa 15 poena dok je Stefan Savić ubacio osam poena (sve u prvom poluvremenu). Junak meča Dušan Milošević susret je završio sa šest poena od kojih je četiri ubacio u poslednjem minutu utakmice. Kod gostiju najefikasniji je bio Boris Bakić sa 15 postignutih poena a dvocifren je bio još Andrija Bojić sa 10 (6sk).\nNaredni meč „Tamiš“ će odigrati u subotu 15. oktobra, takođe u Hali sportova na Strelištu, kada će ugostiti novog člana KLS, ekipu „Dunava“ iz Starih Banovaca.


Home / Ekologija / Pušten gradski vodovod u Čortanovcima\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević i predsednik opštine Inđija Vladimir Gak otvorili su 13. juna gradski vodovod u Čortanovcima.\nVrednost investicije iznosila je nešto više od 90 miliona dinara a prvi objekat koji je priključen na mrežu je seoska ambulanta u kojoj će meštani od sada bez bojazni koristiti zdravstvene usluge.\nIzgradnju vodovodne mreže finansiralo je Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine sa Pokrajinskim sekretarijatom za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo i Opštinom Inđija. Značajnu finansijsku podršku za realizaciju investicije pružio je Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, koji pored aktivnih mera usmerenih ka agrarnoj politici, podstiče i razvoj komunalne infrastrukture u seoskim sredinama, rekao je Vuk Radojević, pokrajinski sekretar. „Danas smo u Čortanovcima da promovišemo ideju okupljanja oko projekata od opšteg interesa. Razvijanje sela je preduslov za ostanak mladih na selu na koje stalno apelujemo i upravo je u tom kontekstu realizovan ovaj projekat“, izjavio je Radojević.


Kosovo uslovljava Srbiju za ZSO - Kosovo Online\n16. Septembar 2020. • 09:22\nZajednica opština sa srpskom većinom vratila se u fokus dijaloga između Kosova i Srbije, ali kosovske vlasti insistiraju da ta tema može da bude samo "deo sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa dve zemlje", prenosi Reporteri.\nDžavit Bećiri, savetnik premijera Avdulaha Hotija, kaže da će Kosovo sprovođenje Sporazuma o Zajednici opština sa srpskom većinom usloviti uzajamnim priznavanjem. Ovaj stav potvrdio je Radiju Slobodna Evropa, pre nego što se ekspertski timovi Srbije i Kosova sastanu u četvrtak u Briselu, gde će razgovarati o "aranžmanima za nevećinske zajednice i rešavanju međusobnih finansijskih i imovinskih zahteva".\nNa čekanju od 2013.\nBećiri kaže da Kosovo neće potpisati posebne sporazume o određenim pitanjima.\n"Zvanični stav kosovske delegacije i premijera je da se ne može postići nikakav dogovor, ma koliko mali bio, o pitanjima koja se čine beznačajnim, ukoliko se ne postigne konačni, pravno obavezujući, sveobuhvatan sporazum, koji će uključivati čak i priznanje“, izjavio je Bećiri za Radio Slobodna Evropa.\nOsnivanje Asocijacije opština sa srpskom većinom predviđeno je prvim Briselskim sporazumom iz 2013. godine, postignutim u dijalogu između Kosova i Srbije. U 2015. godini su, uz posredovanjem Evropske unije, postigle dodatni sporazum za uspostavljanje ovog udruženja, ali je Ustavni sud Kosova utvrdio da principi udruženja nisu u skladu sa Ustavom. Međutim, Ustav predviđa da se principi mogu uskladiti sa pravnim aktom Vlade Kosova.\nOvo pitanje izazvalo je žestoke rasprave i masovne proteste na Kosovu, podseća Reporteri.\nProšle nedelje je kosovski premijer Avdulah Hoti, govoreći u debati u Odboru za spoljne poslove u Evropskom parlamentu, rekao da će Kosovo poštovati Sporazum o udruživanju opština sa srpskom većinom iz 2015. godine. Po povratku u Prištinu, rekao je da će se „primena sporazuma izvršiti u skladu sa svakim slovom Ustava“.\nMeđutim, ostaje nejasno kako će se dalje odvijati, s obzirom na to da je menadžerski tim u avgustu 2018. godine, sastavljen od četiri srpska člana - Vinke Radosavljević, Dejana Radojkovića, Igora Kalamara i Svetislava Durlevića uputio pismo Briselu o nacrtu statuta za funkcionisanje ZSO, o kome se nikada nije raspravljalo i koji je ostao u fiokama EU. Ovaj menadžerski tim, koji je zvanično imenovala Vlada Kosova, imao je punu autonomiju u svom radu.\nTači: Korak unazad\nPredsednik Kosova Hašim Tači, tokom, kritikovao je juče ponovno otvaranje teme Udruženja u dijalogu sa Srbijom, opisujući ovo kao „korak unazad za Kosovo“.\nIzjavio je da je sastanak timova stručnjaka u četvrtak opasan, dodajući da niko nema pravo da postigne novi sporazum o udruženju opština sa srpskom većinom.\n"Ponovno otvaranje pitanja Asocijacije u Briselu, posle decenije, predstavlja zastoj za Kosovo. To je udar na državnost Kosova i kršenje suvereniteta i opasnost za stvaranje „Republike Srpske na Kosovu“. Za tako nešto, mislim da bi kosovski parlament trebalo da bude veoma pažljiv. Niko nema pravo da sedne da razgovara ili pregovara, a kamoli da tvrdi da postiže novi sporazum za Asocijaciju“, rekao je Tači.\nEU potvrdila diskusiju\nEU nije odgovorila na pitanje Radija Slobodna Evropa o tome da li je nacrt statuta menadžerskog tima i dalje važeći ili će biti tema diskusije.\nPortparol Evropske komisije za spoljne poslove i bezbednost Peter Stano rekao je za RSE da će na sastanku u četvrtak biti razgovora o opštim aranžmanima, u okviru sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije.\n"Udruženje (zajednica) je mehanizam pronađen 2013. godine da bi se zadovoljile potrebe nevećinske srpske zajednice. Od suštinske je važnosti da se, kao deo pregovora o sveobuhvatnom sporazumu, reše i opšti aranžmani za nevećinsku zajednicu“, rekao je Stano, ne precizirajući sadržaj „opštih aranžmana“.\nPartner u vladajućoj koaliciji, Alijansa za budućnost Kosova (ABK), iznenađen je ponovnim otvaranjem teme udruženja i posvećenošću premijera Hotija Evropskom parlamentu za sprovođenje sporazuma iz 2015. godine.\nZamenik kosovskog premijera, koji dolazi iz redova ABK, Besnik Tahiri, u izjavi za Radio Slobodna Evropa rekao je da ovo pitanje nije bilo ni tema rasprave na prošlonedeljnim sastancima u Briselu, tokom zvanične posete vladine delegacije Kosovo.\nZSO sporazumi Brisel Srbija Kosovo\nLjimaj: Pitanje ZSO za nas je zatvoreno\nLider Socijaldemokratske inicijative NISMA Fatmir Ljimaj izjavio je da kosovska delegacija na razgovorima sa Srbijom u Briselu ne bi trebalo da žuri u vezi sa izradom Statuta Zajednice srpskih opština, prenosi RTK.


Dačić: Poseta Klintonove i Ešton korak dalje ka EU\nPredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da će u razgovoru sa državnom sekretarkom Sjedinjenih Američkih Država Hilari Klinton i visokom predstavnicom Evropske unije Ketrin Ešton u Beogradu, 30. oktobra, učestvovati i predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\n"Taj razgovor će biti korak dalje u evropskim integracijama Srbije", rekao je Dačić novinarima nakon završne svečanosti obeležavanja 100. godina od Kumanovske bitke.\nOn je kazao i da od novih pregovora sa Prištinom očekuje da se pronađe zajednički modus za rešavanje svih spornih pitanja za sve strane koje učestvuju u procesu i naveo da platforma Valde Srbije o Kosovu neće biti tema sastanka sa Klintonovom i Ešton, prenose agencije.\nDačić je na pitanje novinara o rešavanju spora izmedju srpske i makedonske pravoslavne crkve, istakao da Makedonija i Srbija imaju mogo toga zajedničkog i da svi sporovi moraju da se rešavaju pregovorima.\nPrmijer Srbije je kazao da nije siguran da crkve žele da se Vlada Srbije uključi u rešavanje tog spora, ali je naveo da će ukoliko budu budu izrazile takvu želju srpska Vlada biti spremna da se uključi.


Vrlina koja zdravlje znači\nU tradicionalni kros RTS-a 15. maja u Loznici se uključilo više stotina osnovaca i srednjoškolaca. Odazvali su se na poziv Gradske uprave okupljeni kod Plavog restorana na Lagatoru. Tačno u 10 časova, kada su trčali gotovo svi đaci u Srbiji, pozdravili su ih članovi Gradskog veća Kosa Stojković i Ljubinko Đokić, ljudi iz gradske vlade koji prate sportsku i prosvetnu oblast.\n- Vi ste najbolji promoteri sporta, rekreacije i zdravog života, rekla je Kosa Stojković, dok je Ljubinko Đokić podsetio da grad, pored budžetskih ulaganja od 20 miliona u sportske klubove ne zaboravlja značaj masovnog sporta i fizičke kulture.\n- Nastojali smo, i u tome uspeli, da minulih godina obezbedimo značajna sredstva iz Vlade Srbije za izgranju fiskulturnih hala u Lešnici i Banji Koviljači, 15 sportskih terena, predamo na upotrebu dva otvorena bazena na Lagatoru, rekao je Đokić. On je istakao da je svako ulaganje u razvoj fizičke kulture prosvetiteljska misija koja pored zdravlja kod mladih podiže aksiološke vrednosti i saznanja o životu koji je izatkan i porazima i pobedama. Kros osnovaca i srednjoškolaca je postao prepoznatljiva vrlina redovnog školskog programa svih đaka u Srbiji.


Dačić ličnost godine: "U EU idemo da bismo bolje živeli" – Nadlanu.com\nDačić ličnost godine: "U EU idemo da bismo bolje živeli"\nObjavljeno 26. jan 2013. / 22:53:00\n"Svi oni koji kažu da nas neko tera u EU - lažu. U EU idemo da bi bilo bolje i da bi ovaj narod živeo bolje, a ne kad idemo u Bugarsku da naša deca osećaju da idu na zapad", rekao je Dačić primajući specijalno priznanje "Ljudi za novo vreme - evro korak", na svečanosti koju je u Domu vojske u Pirotu organizovao Radio Pirot povodom izbora za ličnost godine.\nPremijer je istakao da danas herojstvo nije dati život uzalud, već da je herojstvo otvaranje novog radnog mesta i izgradnja puteva.\nDačić je istakao da je zadatak Vlade ne samo da govori o visokoj politici, međudržavnim odnosima, o krizi u Siriji i drugim delovima sveta, već da treba da se usresredi na ono što se dešava u Srbiji i kako živi naš narod ovde "sa najmanjim platama i penzijama u regionu, najvećim kamatama u bankama u regionu i najnestabilnijom valutom u regionu".\n"Zato ja ne pozivam ovaj narod da uzaludno daje život za izgubljene bitke, već da to čini za one kojima može da pobedi, a to je da Srbija ide dalje ka EU. Mi ne činimo evro korak. To nije evro korak već srpski korak jer sam ja predsednik Vlade Srbije", rekao je Dačić. "Ako nam ne valja u EU lako ćemo da izađemo", dodao je on.\n"Jug Srbije strateški važan"\nPremijer Ivica Dačić je izjavio da je jug Srbije strateški važna teritorija i da država ne sme da dozvoli da u tom delu zemlje bude sve manje stanovnika.\nDačić je, nakon obilaska kompanije "Tigar Mišlen", kazao da je zadovoljan što je privatizacija te kompanije uspešna, navodeći da je to, na žalost, redak slučaj u Srbiji.\n"Jug Srbije mnogo je dao za Srbiju i nisam siguran da mu je Srbija na adekvatan način odgovorila. Od ukupng broja nerazvijenih opština najveći broj se nalazi na jugu. Ako tome dodamo da je državni i nacionalni interes strateški važna teritorija juga Srbije, onda nikako ne možemo da dozvolimo da se stvari odvijaju na štetu Srbije, a to je da ima sve manje stanovništva i da se sve više upropašćava ovaj kraj", rekao je Dačić.\nOn je naglasio da je jedini način za sprečavanje raseljavanja juga Srbije - stvaranje uslova za noramalan život koji bi bio isti kao i u drugim krajevima zemlje.\n"Ako se to ne desi, imaćemo drastične promene nacionalnog sastava stanovništva, napuštanje određenih krajeva koji su u značajnoj meri već napušteni, a dodatno osiromašenje ovog kraja Srbija ne sme da dozvoli", poručio je premijer.\nDačić je ponovio da će narednih nedelja u Nišu biti organizovan sastanak gradonačelnika i predsednika opština svih pet okruga s juga Srbije (Nišavski, Pirotski, Toplički, Jablanički i Pčinjski), sa ciljem da se napravi jedno telo koje će brinuti o razvoju juga Srbije.\nPremijer je rekao da investicije prošle godine nisu bile pozitivna strana ekonomske situacije u Srbiji i da je glavni zadatak ove vlade zaustavljanje ekonomskog pada, povećenje proizvodnje, dolazak do novih investicija i zaustavljanje vrtoglavog povećanja stope nezaposlenosti.\n"Cilj nam je da u ovoj godini ekonomski oporavak bude dva odsto. Nema vidljivijeg ekonomskog oporavka bez rasta od pet odsto društvenog proizvoda godišnje i to će biti naš cilj do kraja mandata ove vlade", rekao je premijer.\nDačić je prisutvovao prezentaciji "Tigar tajersa" i obišao pogon za proizvodnju putničkih guma, nakon čega je izrazio zadovoljstvo informacijom koju je dobio od poslovodstva te kompanije da je za 2015. godinu planirano dodatnih 170 miliona evra investicija.\nTe investicije povećaće proizvodnju guma sa osam miliona na 12 miliona, što će omogućiti 700 novih radnih mesta, a premijer je rekao da Vlada podržava ovakvo investiranje i važno je da stvorimo ambijent u kojem će investiranje biti moguće.


MEDICINSKA PRVAK SRBIJE - Glas Podrinja\nŠKOLSKI SPORT: USPEH MEDICINARKI\nMEDICINSKA PRVAK SRBIJE\nU okviru 28. Beogradskog Suissegas maratona, gde je učestvovao rekordan broj učesnika iz 56 zemalja sveta, prvi put kod nas je organizovano i Prvenstvo Srbije u štafetnom polumaratonu.\nU konkurenciji najboljih srednjoškolskih ekipa iz cele Srbije, svog predstavnika je imao i Šabac. Profesor i atletski trener Dragan Vesković već 20 godina sa svojim atletičarima i sportistima učestvuje na ovom, našem najvećem sportskom događaju. Ove godine, posebno je pripremio mušku ekipu za štafetni polumaraton, gde su tri takmičara trčala po pet km, dok je poslednji član štafete morao savladati distancu od 6,1 km. Ekipu Medicinske škole su činili atletičari: Gojko Mušicki, Ivan Đukić, Matija Lazarević i Ivan Planko. Zajedno sa 4.500 učesnika u trci maratona i polumaratona, hrabro su se borili sa metrima i svojim protivnicima iz ostalih štafeta i ubedljivo sa preko pet minuta prednosti od drugoplasirane ekipe iz Smedereva, osvojili ubedljivo prvo mesto i titulu prvog šampiona Srbije u štafetnom polumaratonu za srednje škole. U poslednjih šest godina, profesor Vesković je sa svojim atletičarima iz Medicinske škole osvojio 12 medalja na školskim državnim prvenstvima, a ova srećna 13. ima poseban sjaj, jer je pokazala koliko su atletika i školski sport uopšte, dobro organizovani u ovoj stručnoj i veoma uspešnoj školi.\n- Ova medalja ima posebnu težinu i pokazuje koliko naši sportisti imaju talenta i perspektive u školskom sportu. Oni su dobri đaci, primer ostalim učenicima i svi imamo veliku podršku rukovodstva škole i kolektiva, uopšte. Nastavili smo niz osvajanja medalja na državnim prvenstvima i pokazujemo stalno da smo najbolji i veoma ozbiljni u našem radu “ reči su profesora Dragana Veskovića, tvorca svih ovih uspeha.\nU Šapcu je održano i opštinsko i okružno prvenstvo u atletici za osnovne i srednje škole i atletska ekipa Medicinske škole je i ove godine pokazala svoju snagu osvojivši ubedljivo prvo mesto u sveukupnom plasmanu. Ženska ekipa je osvojila prvo mesto i plasirala se na međuokružno takmičenje, gde će probati da izbori plasman za državno prvenstvo. Ekipa je nastupila u sledećem sastavu: Paunić Tamara (100 m), Zečević Jagoda (400 m), Cerovac Nađa (800 m), Cvetković Biljana (skok u dalj), Bogićević Milica (skok u vis), Mijailović Sara (bacanje kugle) i štafeta 4h100 m (Vukotić Gorana, Cvetković Biljana, Paunić Aleksandra i Paunić Tamara). Od muškaraca su se posebno istakli Srdanović Marko (skok u dalj) i Milenković Milen (100 m).


Požega, 24. septembar 2019. – Opština Požega paspisala je prošle sedmice konkurs za finansiranje projekata mesnih zajednica iz opštinskog budžeta. Ukupan iznos sredstava odvojen za ove namene je 2 miliona dinara.\nPredviđeno je finansiranje projekata mesnih zajednica sa teritorije naše opštine u cilju unapređenja razvoja poljoprivrede, kulture, javnog zdravlja, komunalnih usluga, rekonstrukcije i sanacije infrastrukturnih objekata, kao podrška omladinskom aktivizmu i sportu ili ostvarivanju opšteg dobra i zajedničkih interesa.\nKonkursom je predviđeno da opština finasira najmanje 20% a najvise 80 % vrednosti projekta. Rok za podnošenje prijava sa potrebnim dokazima je 11 oktobar. Projekti za koje budu odobrena sredstva moraju se realizovati do kraja ove budžetske godine, a poslednji rok za pravdanje utrošenih sredstava je 15. januar 2020.\n24 septembra, 2019 1:18 pm\nValjda ce i Rasna dobiti konačno kanalizaciju.


Potpredsednik Vlade CG: Srbija još nije na listi zemalja za koje otvaramo granice\n► Potpredsednik Vlade CG: Srbija još nije na listi zemalja za koje otvaramo\nPotpredsednik Vlade Crne Gore Milutin Simović izjavio je danas da će zadržati kriterijum za otvaranje granica do 25 aktivnih slučajeva na 100 hiljada stanovnika, a da Srbija još nije na listi tih zemalja.\nSimović je u parlamentu rekao da je primarni interes očuvanje života i zdravlja građana.\nOn je rekao da je već dobio tabelu država koje pripadaju toj grupi, dodajući da su one brojne.\n"Nažalost, u toj grupi još nema Srbije. Kažem nažalost, verujući i nadajući se da će brzo doći, zato što je to odnos države prema prijateljskoj i susednoj državi, i zato što je to i ekonomska potreba Crne Gore", istakao je Simović.\nOn je poručio da je "sve ovo prolazno", a da će neraskidive veze sa Srbijom ostati.\nZvanični Beograd je oštro negodovao zbog odluke vlasti u Podgorici o otvaranju granica. Srbija je dan nakon odluke vlade Crne Gore odlučila da zabrani sletanje aviona crnogorske nacionalne avio kompanije na beogradski aerodrom, a zvanično je saopšteno da to nije recipročna mera.\nVučić u čestitki Trampu: Srbija želi da vrati odnose sa SAD na nivo istinskog partnerstva\nSrpski predsednik Aleksandar Vučić uputio je čestitku američkom predsedniku Donaldu Trampu povodom Dana nezavisnosti SAD u kojoj je naveo da Srbija želi da vrati odnose sa SAD na nivo...\nAnalitičar: Da li EU ima još šargarepa za Srbiju i Kosovo?\nEvropska unija je na opšte iznenađenje ponovo preuzela pol poziciju u dijalogu Beograda i Prištine, ali se sada postavlja pitanje da li je ona dovoljno spremna za trku, piše rukovodilac...\nS. Makedonija sutra razmatra ponovno zatvaranje granice sa Srbijom i Kosovom\nKomisija za zarazne bolesti Severne Makedonije sutra će razmatrati evetualno ponovno zatvaranje granice sa Srbijom i Kosovom, najavile su zdravstvene vlasti.


Oprema u zdravstvu : Rentiranje bolničkih kreveta 30.10.2020 - ID 89626942 - KupujemProdajem\nOprema u zdravstvu > Medicinski kreveti > ID oglasa: #89626942 (postavljen: pre 4 nedelje)\nRentiramo nove i malo korišćene električne bolničke krevete sa daljinskim uređajem za podešavanje položaja. Sve platforme za ležanje imaju četiri polja koja se dižu pojedinačno ili zajedno u zavisnosti od potreba i zdravstvenog stanja osoba koje ga koriste. Pored pripadajućeg dušeka kreveti imaju stranice koje se bočno obaraju ili skupljaju u zavisnosti od modela i time olakšavaju rad sa pacijentom. Sam uređaj za daljinsko podešavanje položaja platforme može da se okači na bilo koje mesto na krevetu i da uvek bude na dohvat ruke korisniku i da time omogući trenutnu promenu položaja kada god je ona i potrebna.\nKreveti se rentiraju uz ugovornu obavezu na period od minimum 30 dana i uz depozit koji se vraća nakon završetka perioda rentiranja.\nKrevete i opremu dostavljamo na kućnu adresu, montiramo i pustamo u rad na teritoriji Beograda a po potrebi i širom Srbije uz naplatu troškova isporuke.\nNapominjemo da se kreveti i dušeci nakon svake upotrebe detaljno dezinfikuju i sterilišu ozonom.


Vanredni poziv za projekte na temu virusa Covid-19 | onogošt.me\nVanredni poziv za projekte na temu virusa Covid-19\nU cilju pružanja odgovora na globalnu pandemiju, Centralno Evropska Inicijativa (CEI) je pokrenula vanredni poziv za dostavljanje prijedloga projekata na temu virusa COVID-19.\n„Ukupan budžet od 600.000 eura, koji su podržale sve CEI zemlje članice biće dodijeljen za projektne prijedloge iz tri oblasti: Medicina - Zdravstvena zaštita i telemedicina; Obrazovanje - Obrazovanje i e-učenje/učenje na daljinu i podrška mikro, malim i srednjim preduzećima“, navode iz Ministarstva nauke.\nSvi javni i privatni subjekti koji su registrovani i nalaze se u CEI zemljama članicama, kao i međunarodne/regionalne organizacije, mogu konkurisati za CEI grant do 100 odsto vrijednosti projekta, i sa maksimalnim iznosom od 40.000 eura. Posebna pažnja biće posvećena zemljama članicama CEI koje nijesu članice EU.\nRok za dostavljanje prijava traje do 9. aprila 2020. godine, a sve detalje konkusra možete pogledati ovdje.\nReformisani model master studija na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje pomak u kvalitetu\nNa Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta Crne Gore studenti će po prvi put ove godine upisivati reformisani model dvogodišnjih master studija (3+2).\nNaredna četiri dana očekuju nas nestabilne vremenske prilike uz kišu, a povremeno i pljuskove i grmljavinu, kazao je za TVCG meteorolog Branko Micev.\nČitalac portala Onogošt javio nam se sa informacijom da je pronašao ličnu kartu na ime Marko Čabarkapa.\nHumana Baranka pomaže izgradnju kuće u Nikšiću\nBaranka Tatjana Đenđinović Brdar, koja je svojevremeno bila zaposlena u Narodnoj kuhinji u Baru te zbog zdravstvenih razloga pošla na bolovanje u decembru, a svoj radni angažman prekinula u aprilu ove godine, odlučila je da svoje zarade donira za završetak radova na kući dječaka Viktora Radulovića iz Nikšića koji ima oboljenje bubrega, saopštili su iz NVO Izvor života.\n10:17 Bez povećanja zarada i nove radne snage u Željezari, Sindikat još jednom apelovao na nadležne institucije


Pao plafon u prolazu 'Fontane' i povredio ženu Vesti\nPao plafon u prolazu "Fontane" i povredio ženu 09.Jul.2012, 17:27, Izvor: Studio B\nU prolazu u sklopu Tržnog centra "Fontana" u Ulici Pariskih komuna kod broja 13, danas oko 15 sati odvalio se deo plafona i pao na ženu koja je tu preprodavala robu.Sa plafona, koji je renoviran pre godinu dana, spalo je oko 10 kvadrata demit fasade. Još jedna osoba je zadobila lakše ogrebotine.Nesrećna žena je sa povredama glave kolima Hitne pomoći prevezena u >> Pročitaj celu vest na sajtu Studio B << Urgentni centar, a u u trenutku njihovog dolaska bila je orjentisana i komunikativna. Pored nje, povređen je i stariji muškarac, koji je u trenutku nezgode sedeo na klupi pored. On je odbio lekarsku pomoć.- Prava je seća da nije bilo više povređenih, jer je ovo prolaz kojim prođe svako ko se zaputi u poštu ili u veliki market. Kompletan centar je bio renoviran pre godinu dana, tako da nam nije jasno kako je do nesreće došlo - kažu prodavci iz okolnih lokala.Daljom istragom biće utvrđen kako je do nezgode došlo i ko je za nju odgovoran.\nNastavak na Studio B... | Pročitaj ovu vest iz drugih izvora 0 1\n09.Jul.201209.Jul.2012: Beograd09.Jul.2012: Studio BDan pre: 08.Jul.2012Dan pre: BeogradDan pre: Studio BDan posle: 10.Jul.2012Dan posle: BeogradDan posle: Studio B


Zaključno sa 18.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nZaključno sa 17.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 17.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 16.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 16.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 15.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 15.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 11.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 11.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 10.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 10.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 09.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\nDana 09.02.2010.godine u bolnicama na Okrugu hospitalizovan je 1 pacijent sa kliničkom slikom obolenja sličnim gripu (na Infektivnom odelenju Opšte bolnice u Vranju. Vranju).\nZaključno sa 08.02.2010.godine na Okrugu ukupno je laboratorijski potvrđeno prema podacima Instituta za virusologiju vakcine i serume ,,Torlak” u Beogradu 12 slučajeva obolevanja od Novog gripa A H1N1 (2 slučaja sa teritorije opštine Bujanovac, 3 slučaja sa teritorije opštine Preševo, po 1 slučaj sa teritorija opština Surdulica i Vladičin Han i 5 slučajeva sa teritorije grada Vranja).\n„Osveži prostor – izbaci duvanski dim”\nRezultati 584 - 598 of 672


LDP: Pomenom Ljotiću SPC ponižava žrtve fašizma | Autonomija\nLDP: Pomenom Ljotiću SPC ponižava žrtve fašizma\n"Povampirenja fašizma i negiranja svetlih tekovina antifašističke borbe"\nVojvođanski odbor Liberalno-demokratske partije (LDP) najoštrije je osudio potez Srpske pravoslavne crkve (SPC) da omogući davanja pomena ratnom zločincu i krvniku Dimitriju Ljotiću.\n„Na ovaj način ponižene su sve žrtve antifašisticke borbe i ozbiljno dovedene u pitanje moralne norme crkve“, ističe se u saopštenju LDP.\nKako se dodaje, posebno je iritirajuće da se „ovaj besramni čin obavi u Novom Sadu, višenacionalnoj i tolerantnoj Vojvodini, gde nije bilo ni jednog četnika“.\nLDP je upozorio da ovakvi događaji ukazuju na opasnost „povampirenja fašizma i negiranja svetlih tekovina borbe protiv fašista i njihovih krvavih slugu“.\nParastosa za ratnog zločinca i ideologa fašizma u Srbiji Dimitrija Ljotića održan je sinoć u hramu Vaznesenja gospodnjeg u Novom Sadu, a organizovala ga je grupa sledbenika njegove ideologije okupljena oko časopisa “Iskra”.


Nemački mediji i Rojters: "Pobedio saradnik Slobodana Miloševića" | Vestinet.rs\nPOČETNA FAKTI Nemački mediji i Rojters: „Pobedio saradnik Slobodana Miloševića“\tNemački mediji i Rojters: „Pobedio saradnik Slobodana Miloševića“ 21. maj 2012. 8:22 · Nema komentara Srpski vođa opozicije Tomislav Nikolić je, suprotno svim anketama i prognozama, pobedio danas na izborima za predsednika Srbije, piše nemački politički nedeljnik “Špigl“.\nNikolićeva pobeda došla je iznenada, navodi „Špigl“, ukazujući da je nisko učešće građana na izborima koristilo Nikoliću.\nI magazin “Fokus“ i dnevnik “FTD“, kao i elektronski nemački mediji javljaju o pobedi Nikolića, ukazujući da je on desni populista i da je bio saveznik nekadašnjem srpskom predsedniku Slobodanu Miloševiću.\nAP prenosi da je prema podacima CESID-a Nikolić dobio 49,9 odsto, a Boris Tadić 47,4 odsto glasova i ocenjuje da bi „ukoliko bude zvanično potvrđen takav ishod mogao da uspori nastojanje Srbije da uđe u EU i obnoviti tenziju u regionu zbog Nikolićeve nacionalističke politike“.\nNikolićev populizam je naišao na odziv birača, koji su reagovali na njegovu kritiku socijalne nepravde i korupcije u Srbiji i na obećanja o novim radnim mestima, finansijskoj bezbednosti i miljardama dolara stranih ulaganja, navela je američka agencija.\nRojters navodi da je Nikolić bio „ultranacionalistički saveznik“ Slobodana Miloševića u vreme kada je NATO bombardovao Srbiju 1999, ali da je posle izgubljenih izbora 2008. pokušao sebe da prikaže kao proevropskog konzervativca.\nFrancuska agencija AFP navodi da se populista Nikolić preobratio u proevropskog političara pošto je dugo osporavao takvu opciju. Ta agencija navodi da se Nikolićeva stranka uoči drugog kruga „povezala s antievropski orijentisanom strankom“ što su njegovi protivnici pokušali da iskoriste da ga diskvalifikuju.\nS naslovima „Iznenađenje“ i „Nikolić u vodstvu“, elektronski mediji u Hrvatskoj pažljivo su pratili objavljivanje prvih rezultata drugog kruga predsedničkih izbora u Srbiji. Službenih reagovanja u Hrvatskoj još nema.\nRuske agencije i internet portali javili su večeras da je na predsedničkim izborima u Srbiji pobedio opozicioni kandidat Tomislav Nikolić. Itar-Tas je naveo da je Nikolić objavio da je pobedio i da je rekao da je to „vrhunac njegove političke karije“.\nRIA Novosti je navela da je lider Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić izjavio da Nikolićeva pobeda neće uticati na raniji dogovor te partije i Demokratske stranke o formiranju vlade.\nInterfaks je naveo da je dosadašnji šef države i lider DS Boris Tadić čestitao Nikoliću pobedu, i da je izbore ocenio kao poštene.\nInternet portal Gazeta naveo je da je Nikolić ukazao da Srbija neće skrenuti sa evropskog puta, a Njuzrukom da je obećao da će podneti\nostavku na mesto lidera SNS u slučaju pobede.\nI BBC podseća da se Nikolić posle poraza na ranijim izboirma „tokom ove kampanje usredsredio na ekonomiju, obećavajući nova ulganja i povećanje poreza za bogate“. Ishod izbora mogao bi međutim „uticati i na izglede Srbije da uđe u EU i na budućnost Kosova,“ ocenio je i britanski radio.\nSarajevski „Dnevni avaz“ preneo je da je Nikolić proglasio pobedu, kao i njegovu izjavu da Srbija „neće skrenuti sa evropskog puta“.\nBanjalučke „Nezavisne novine“ kao udarnu vest objavile su ishod drugog kruga predsedničkih izbora u Srbiji. „Tomislav Nikolić novi predsednik Srbije – Tadić priznao poraz“, navele su „Nezavisne novine“, prenoseći preliminarne rezultate izbora, i Nikolićevu izjavu posle proglašenja izborne pobede.\nGlavna vest i u Crnoj Gori\nSvi internet portali u Crnoj Gori objavili su večeras kao udarnu vest da je Tomislav Nikolić novi predsednik Srbije. Reagovanja zvanične Podgorice i Sarajeva na rezultate drugog kruga predsedničkih izbora u Srbiji još nema.\nCrnogorski portal Vijesti na glavnoj stranici preneo je da je Nikolić novi predsednik Srbije, kao i da mu je Boris Tadić čestitao na pobedi.\nPortal Analitika kao jednu od udarnih vesti objavio je da je Nikolić proglasio pobedu na predsedničkim izborima, ocenjujući da je to vrhunac njegove političke sezone.\nInternet portal CDM kao jednu od glavnih vesti objavljuje Nikolićevu pobedu i prenosi njegovu izjavu da će sarađivati sa Crnom Gorom. Ističe se Nikolićeva izjava da su odnosi Crne Gore i Srbije sada lošiji nego Srbije i Hrvatske\nNema komentara u Prištini o pobedi Nikolića\nPrištinski elektronski mediji veoma šturo večeras prenose vesti o pobedi lidera Srpske napredne stranke Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima u Srbiji.\nPortal Koha.net donosi kratku vest da je Nikolić novi predsednik Srbije, uz prenošenje nezvaničnih rezultata iz RIK-a i pominje da je Boris Tadić čestitao Nikoliću. Jedan od najčitanijih portala Telegrafi.com, međutim, nije izvestio o predsedničkim izborima.\nPortal Zeri info prenosi nezvanične rezultate RIK-a o izborima i procene CESID-a da je Nikolić verovatni pobednik izbora.\nTags:anketama · Boris Tadić · CESID · Demokratska stranka · Dnevni Avaz · internet portal · Ivica Dačić · izborima · iznenađenje · kandidat · Lider Socijalističke partije Srbije · nacionalisti · pobednik izbora · Podgorice · predsednik Srbije · socijalisti · Tomislav Nikolić · vrhunac\tŽIVOTMoćni afrodizijaci: Hrana za superseks


Odbojkaški klub Radnički predstavio četvoricu novih igrača - OK Radnički Kragujevac\nOdbojkaški klub Radnički predstavio četvoricu novih igrača\nOdbojkaški klub Radnički organizovao je promociju četvorice novih igrača, koji su tokom letnje pauze pojačali redove nekadašnjeg prvaka države, a to su: tehničari Milan Jovanović i Miloš Trivunić, srednji bloker Vuk Milutinović i primač servisa Srećko Ristić.\nKragujevčani su proces sklapanja tima za novu takmičarsku sezonu počeli još u maju, kada je stigao iskusni korektor Vladimir Jekić. Najveće promene Radnički je pretrpeo na poziciji dizača. Umesto Nemanje Stevanovića i Nikole Veljovića, kojima su istekli ugovri, u klub su stigli Milan Jovanović i Miloš Trivunić, mladi igrači sa značajnim internacionalnim iskustvom.\nMilan Jovanović dve sezone nosio dres Kahasola iz Sevilje, a potom se preselio u Teruel, sa kojim je osvojio dve titule prvaka Španije.\nImao sam veliku želju da igram u Srbiji, jednoj od najvećih odbojkaških nacija. O Radničkom sam čuo dosta lepih reči. U mom bivšem klubu Teruelu kažu da su se sa Radničkim sastajali u Ligi šampiona, što je samo po sebi znak da se radi o poznatom klubu sa velikom tradicijom i međunarodnom reputacijom, izjavio je Milan Jovanović.\nMiloš Trivunić je takođe značajan deo života i karijere proveo u inostranstvu, tačnije u Sjedinjenim Američkim Državama.\nNakon završenih studija u Americi, shvatio sam da je odbojka sport kojim želim da nastavim da se bavim, pa sam se vratio u Srbiju, gde sam igrao za Ribnicu i Niš, pre nego što je stigao poziv Radničkog, rekao je Trivunić i dodao da navijači u hali Jezero, pre svega mogu očekivati dobru odbojku.\nPored mladosti, ekipi koja pretenduje na visok plasman potrebno je i iskustvo, a naročito igrači koji znaju kako se osvajaju trofeji. Tu se uklapa srednji bloker Vuk Milutinović, koji je tokom osam sezona provedenih u Crvenoj zvezdi osvojio četrnaest trofeja. Igrao je i u Rumuniji, kao i za Dinamo iz Bukurešta, a u Radnički stiže posle ekipe Novog Pazara.\nDolazak u klub sa takvom tradicijom poput Radničkog za mene je veliki izazov u karijeri. Mislim da ekipa ima kvalitet da napravi dobar rezultat. Sigurno da ćemo ići na pobedu u svakoj utakmici i nadam da ćemo publici u Kragujevcu pružiti dosta razloga za radost u novoj sezoni, poručio je Milutinović.\nZa sada poslednje pojačanje Kragujevčana u ovom prelaznom roku je Srećko Ristić, iskusni primač servisa sa bogatom karijerom koja broji desetak klubova.\nImamo veliku želju da napravimo još bolji rezultat nego što je to učinila prošlogodišnja ekipa, koja je osvojila peto mesto u Super ligi i igrala finale Kupa Srbije. Smatram da je ovo vrlo kvalitetan tim za naše uslove i što je jako bitno, imamo dosta igrača koji znaju kako se osvajaju trofeji, kazao je Ristić.\nOdbojkaši Radničkog treniraće u Kragujevcu do 19. septembra, kada se sele u Maribor na završni deo priprema. U planu je i odigravanje nekoliko turnira tokom septembra, kako bi ekipa što spremnije dočekala početak oktobra i start nove sezone u Super ligi Srbije.\nTags: dusan vulovic, kragujevac, milan jovanovic, milos trivunic, okradnicki, srecko ristic, vuk milutinovic\nPrethodni članakSrećko Ristić novo pojačanje Radničkog\nSledeći članakSlobodan Boba Kovač novi selektor reprezentacije Srbije\nRadnički dočekuje Nišlije za nastavak niza\nRadnički dominantno do maksimalnog ishoda


Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna | ePonuda.com\nTim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna cene\ncena 209.590,00 din\nod 169.090,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Peći na pelet cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Tim Sistem Peći na pelet, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna. Pre kupovine, podatke za Tim Sistem peć na pelet za etažno grejanje aquas 22 019 2006 crna proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Klasici uz tebe: Besplatan onlajn ciklus španskih filmova - LookerWeekly.com magazin\nMaj je za ovdašnje ljubitelje španske kinematografije godinama unazad proticao u znaku Servantesovog filmskog festivala „Španski metar“, koji ovog meseca usled trenutnog stanja neće biti organizovan. Dok ne stignu detaljna uputstva i mere nadležnih institucija, u skladu sa kojim bi „Španski metar“ potencijalno mogao da se organizuje sa novim datumom, Institut Servantes pripremio je svojoj publici izvanrednu, potpuno besplatnu filmsku poslasticu – ciklus „Klasici uz tebe“.\nOvaj ciklus obuhvatiće ukupno jedanaest filmova koji su, svaki na svoj način, obeležili istoriju španske kinematografije. Počev od 8. maja, publici će petkom od 20 časova, na Vimeo kanalu Instituta Servantes, biti predstavljen po jedan film koji će besplatno moći da se pogleda tokom narednih 48 sati. Link i šifra za besplatan pristup filmu, kao i dodatne informacije o ciklusu i pojedinačnim ostvarenjima, biće objavljene uoči premijere na sajtu Instituta Servantes.\nZa filmofile širom sveta ovo će biti odlična prilika da se upoznaju ili pak podsete na filmove koji su ostvarili blisku vezu sa publikom svoga doba, na filmove koji su pokazali razumevanje okolnosti u kom su nastali i ubrzo postali simboli španske kinematografije. Ciklus „Klasici uz tebe“ trajaće sve do 10. jula, do kada će biti prikazani filmovi čuvenih španskih reditelja kao što su Luis Bunjuel, Huan Antonio Bardem, Luis Garsija Berlanga, Viktor Erise, Mario Kamus, Monćo Armendaris i Imanol Uribe.\n3. Festival evropskog filma Istok-Zapad


Marko Milanović sa samo 13 godina proglašen za FIDE majstora šaha - MediaSfera\nMarku Milanoviću, mladom stipendisti SBB fondacije, Međunarodna šahovska organizacija FIDE dodelila je titulu majstora šaha.\nOvo priznanje predstavlja veliki uspeh za Marka koji je sa samo 13 godina dobio doživotno zvanje međunarodnog majstora šaha, nakon što je osvojio više od 2.300 FIDE rejting poena u standardnom šahu.\nDo titule međunarodnog FIDE majstora, što je ekvivalent završenom šahovskom fakultetu, Marko je došao nakon partija koje je tokom 8 godina šahovske karijere igrao i pobeđivao protiv neuporedivo starijih i iskusnijih takmičara, visoko rangiranih profesionalaca.\n“Titula FIDE majstora za mene predstavlja krunu mog višegodišnjeg rada i potvrdu svih prethodnih titula koje sam kao najmlađi u Srbiji ranije osvojio. Biti FIDE majstor šaha je međunarodna titula, nema granica, važi svuda u svetu i ne priznaje godine.” rekao je Marko.\nSa pet godina počeo je da uči šah, a već sa sedam postao je najmlađi prvak Srbije u šahu ikada. Do sada je osvojio preko 350 pehara, medalja i priznanja, a više godina se vrlo uspešno takmiči i u seniorskim šahovskim ligama Srbije. Nosilac je i nekoliko rekorda u šahu i višegodišnji uspešni učesnik evropskih i svetskih šampionata. Poslednje u nizu nagrada, koje su mu donele presudne rejting bodove, su zlato na Sportskim igrama mladih Srbije i pobeda na Prvenstvu Vojvodine u šahu.\nMarko Milanović je jedan od polaznika programa SBB fondacije „Stipendija prof. Njegoš B. Šolak”, koji podržava nadarene mlade ljude u Srbiji, najbolje od najboljih, na njihovom razvojnom putu i koji će nastaviti da podržava Marka na njegovom putu uspeha.\nTagovimajstor šaha Marko Milanović\nCar Konstantin na današnji dan proglasio nedelju neradnim danom\nOtkrivena statua princeze Dajane u palati Kensington


Projekat „Lokalni bezbednosni problemi mladih i demokratska kontrola sektora bezbednosti” omogućio je izgradnju znanja o demokratskoj kontroli sektora i direktnu komunikaciju mladih, lokalnih vlasti i narodnih poslanika. CENTAR je kroz projekat dao doprinos jačanju saradnje između države i civilnog društva u prepoznavanju ključnih problema (ljudske) bezbednosti na lokalnom nivou sa kojima se suočavaju mladi, kao i ka promovisanju učešća mladih u reformi sektora bezbednosti, posebno u demokratskoj kontroli ovog sektora. Takođe, tim CENTRA ponudio je preporuke za jačanje participacije mladih i njihovog poverenja u institucije, posebno kada je sektor bezbednosti u pitanju.\nMladi i njihov položaj postavljeni su za jedan od prioriteta predsedavanja Srbije OEBS-om. Mladi u Srbiji, kao društvena grupa koja predstavlja oko 20% stanovništva, suočavaju se sa mnogobrojnim izazovima, od siromaštva, problema u obrazovanju i na tržištu rada, do diskriminacije, (ne)bezbednosti na internetu i isključenosti iz procesa donošenja odluka. Problemi ljudske bezbednosti sa kojima se mladi suočavaju u svojim lokalnim sredinama ostaju bez adekvatnog odgovora od strane donosilaca odluka. Usled toga društvena apatija i nepoverenje u institucije vrlo su rašireni među mladim muškarcima i ženama u Srbiji. Pri tome mladi značajno veće povrenje ukazuju institucijama sektora bezbednosti nego prema radu političkih parija i Narodne skupštine.\nU sistemu demokratske kontrole sektora bezbednosti parlamenti imaju posebno značajnu ulogu s obzirom da se očekuje da deluju kao most između građana i njihovih potreba i politika formulisanih da odgovore na te potrebe. Kako izborni sistem u Srbiji ne povezuje narodne poslanike direktno sa lokalnom glasačkom bazom, postoji potreba da poslanici dobiju uvid u lokalne probleme neposredno od zainteresovanih društvenih grupa, predstavnika nevladinog sektora, tela lokalne samouprave. S druge strane, među mladima postoji interes za sektor bezbednosti, ali ne i dovoljno znanja o njemu, a naročito ne o demokratskoj kontroli.\nProjekat je obuhvatio rad sa mladima koji stiču glasačko pravo i aktivistima lokalnih NVO u tri lokalne zajednice i treba da omogući mladima i lokalnim akterima da prenesu svoje bezbednosne potrebe direktno predstavnicima zakonodavne vlasti.\nTri radionice održane u Požarevcu, Čačku i Zrenjaninu, pokazuju da se mladi ljudi suočavaju sa širokom lepezom izazova koji se mogu podvesti pod koncept ljudske bezbednosti. Mladi u Požarevcu su na radionici Centra kao glavne rizike po svoju bezbednost naveli siromaštvo, politizaciju, korupciju, raširenost upotrebe alkohola i droga, ali i rizike u saobraćaju i mogućnosti zloupotrebe ličnih podataka, dok su njihovi vršnjaci u Čačku u prvi plan istakli nedostatak kulturnih i ostalih sadržaja, kao i činjenicu da je ova društvena grupa vrlo retko na agendi lokalnih vlasti, što sve utiče i na njihovu bezbednost. U Zrenjaninu su kao ključni problemi bezbednosti prepoznati problemi ekološke (vodosnadbevanje i loš kvalitet vode, veliko zagađenje) i ekonomske bezbednosti (veliki broj nezaposlenih i firmi u stečaju).\nCentar za istraživanje javnih politika sproveo je ovaj projekat uz podršku Odeljenja za demokratizaciju Misije OEBS u Srbiji.\nPrva radionica u Požarevcu 4. april\nDruga radionica u Čačku 18.april\nOzonpress o Projektu Centra\nTreća radionica u Zrenjaninu 27.aprila\nRezultati prve ankete mladih\nNajavu Okruglog stola u Čačku 14. maja su preneli OzonPress, Dženarika.net, RTV Galaksija i 032info.net\nIzveštaje sa okruglog stola u Čačku je preneo: RTV, RTV Galaksija,032info.net, TV Telemark,Glas zapadne Srbije, Tanjug i Čačanski glas\nSaopštenje sa okruglog stola u Čačku 14. maj 2015\nNajava okruglog stola u Zrenjaninu 27.05.2015\nIzveštaj sa okruglog stola u Zrenjaninu 29.05.2015\nIzvestaj sa okruglog stola u Pozarevcu preneli su: Radio Boom 93 iz Požarevca, Hit Radio, sajt grada Požarevca, TV Duga, TV Viminacijum, eBranicevo\nKonferencija "Podrška organizacijama civilnog društva u učešću u reformi sektora bezbednosti" u Nišu 8.-10. oktobar 2015.\nIzveštaj sa okruglog stola u Zrenjaninu 02. novembra.\nPreporuke sa okruglog stola u Zrenjaninu 02. novembra 2015.\nOkrugli sto o nalazima Jelene Radoman o sprovođenju projekata koje je OEBS podržao u oblasti reformi sektora bezbednosti.\nO bezbednosti mladih i vršnjačkom nasilju u Srbiji govorila je istraživačica Centra Marina Tadić u okviru serijala Ekonews o terorizmu i ekstremizmu u regionu (u trećoj epizodi od 23:22 do 26:27). Emisije su dostpune na sledećem sajtu: http://www.kcmedia.rs/nasilni-ekstremizam-i-terorizam.php


Turska bombardovala Kurde na granici sa Sirijom i Irakom - Sputnjik Srbija\n05:43 12 Decembar 2019\n11:28 25.04.2017 Preuzmite kraći link\nTurska je izvela vazdušni napad na kurdske jedinice na severoistoku Sirije, ima poginulih, javljaju svetske agencije.\nNajmanje pet pripadnika pešmerga (kurdskih jedinica) poginulo je u udaru turske vojske avijacije na ciljeve Radničke partije Kurdistana u području planine Sindžar u severnom Iraku, kao i u planinskim oblastima severoistočne Sirije, javlja Rojters.\nTurska vojska ističe da je te napade izvela kako bi sprečila infiltraciju ljudstva, oružja, municije i eksploziva iz tih područja u oblasti Turske sa pretežno kurdskim stanovništvom.\nAnkara tvrdi da pripadnici zabranjene Radnička partija Kurdistana (PKK) u Siriji i Iraku nalaze utočište u područjima koja kontrolišu irački i sirijski Kurdi.\nKurdske Jedinice za zaštitu naroda u Siriji saopštile su da je bilo žrtava u napadima na njihove položaje kod grada Malikije.\nKurdi, Irak, Sirija