Energyobserver - SRBIJA / AUTOR VLADIMIR SPASIĆ / /OIEU SRBIJI SVE LAKŠE KORIŠĆENJE SOLARNE ENERGIJE – ŠTA TREBA DA ZNATE UKOLIKO ŽELITE DA SAMI PROIZVODITE STRUJU?\nNaš portal se ovom temom bavio i pre dve godine u tekstu Iz ličnog iskustva – Šta vas sve čeka ako u Srbiji želite da postanete prozjumer? U odnosu na situaciju tada, danas je ipak jasnije šta je to što se u Srbiji može uraditi u sektoru solarne energije, ali je i relativno bolja situacija ne zato što se država potrudila da ovu oblast uredi ili što je finansijski podržala solarne projekte, poput Rumunije, Italije, Hrvatske i ostatka EU i tako podstakla proizvodnju čiste i zelene energije u procesu demokratizacije energetike, već zato što se tržište solara samo i nezaustavljivo razvija.\nSolarni paneli smanjuju mesečne račune za električnu energiju i doprinose čistijoj i zdravijoj životnoj sredini\nDva su razloga zbog kojih se domaćinstva ili firme odlučuju da instaliraju solarne fotonaponske panele na krovovima kuća ili firmi. Prvi je ekonomski jer će im ta investicija smanjiti mesečne račune za električnu energiju, firmama dodatno obezbediti konkurentnost i efikasnost u poslovanju, a drugi je sve češće ekološki i želja i pojedinaca i biznis sektora da doprinesu čistijoj i zdravijoj životnoj sredini kroz proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.\nCena instaliranja solarnih panela u poslednjih desetak godina smanjena je oko 90%\nKorišćenje solarne energije za zagrevanje vode koristi se već više desetina godina, ali za prozvodnju električne energije postalo je zanimljivo unazad nekoliko godina, zbog pojeftinjenja solarne tehnologije. Cena instaliranja solarnih panela i prateće opreme u poslednjih desetak godina smanjena je oko 90%, pa je snaga fotonaponskih elektrana u svetu u istom periodu povećana sa 40 gigavata (GW) na 578 GW.\nSa manjim brojem sunčanih sati Nemačka ima skoro 50 GW instalisane snage u solaru, a Srbija oko 10 MW, što je čak pet hiljada puta više\nNa većem delu teritorije Srbije broj časova sunčevog zračenja znatno je veći nego u mnogim evropskim zemljama. Tako se u Nemačkoj proizvodi oko 1.000 kilovat-sati (kWh) po instalisanom kilovatu (kW) solarnih panela, a u Srbiji 1.200-1.400 kWh. Ipak i sa manjim brojem sunčanih sati Nemačka ima skoro 50 GW instalisane snage u solaru, a Srbija oko 10 MW, što je čak pet hiljada puta više!\nIako Srbija nema propise koji bi regulisali status prozjumera i podstakli njihov razvoj, stvari ipak idu napred, pa je instalirano više stotina solarnih fotonaponskih elektrana koje građanima i firmama obezbeđuju zelenu električnu energiju.\nPeriod otplate investicije za građane 6-8 godina\nO solaru u Srbiji razgovarali smo sa Miodragom Vukovićem, doktorom nauka i osnivačem i vlasnikom firme Conseko. Vuković je jedan od pionira u oblasti razvijanja projekata i primene solarne energije u Srbiji s obzirom da je u ovom poslu već 12 godina.\nGrađani i firme mogu da biraju između dve opcije: proizvodnja i potrošnja ili uz to i prodaja energije\nSvima onima koji su zainteresovani za ugradnju solarnih panela, a ima ih, kako kaže, dosta, on za početak poručuje da bi trebalo razlikovati dve osnovne situacije kod fizičkih i pravnih lica, koje određuju proceduru instaliranja i njeno trajanje. Prva je kada solarna elektrana proizvodi energiju koja se samo troši u okviru domaćinstva ili firme (ovde postoje dve opcije – sistem sa i bez baterija za skladištenje energije), i druga kada se uz to energija i prodaje tako što se višak isporučuje u mrežu Elektroprivrede Srbije (EPS).\n“U prvom slučaju imamo fotonaponski sistem sa hibridnim inverterom sa baterijama, koji nije povezan sa mrežom EPS-a. Koliko se energije proizvede toliko može i da se potroši, s tim što višak može da se sačuva u baterijama. Ako paneli ne proizvode dovoljno energije, a baterije su, prazne, onda se sistem prebacuje na mrežu EPS-a i obezbeđuje se nesmetano snabdevanje”, objašnjava Vuković, i dodaje da ovakav sistem može da obezbedi električnu energiju i u trenucima prestanka napajanja iz mreže.\nSolarni paneli su rešenje da električnu energiju dobiju i oni objekti koji nemaju priključak na mrežu EPS-a\nOva elektrana je idealno rešenje za vlasnike objekata koji nisu uopšte priključeni na mrežu EPS-a jer može da im obezbedi snabdevanje energijom.\nGrađani obično postavljaju ovakve sisteme snage 2-15 kW, jer za veće snage nema ekonomske računice zbog većih baterija koje su skupe. Kako ovakve elektrane nisu povezane sa mrežom EPS-a, prema članu 144 Zakona o planiranju i izgradnji, za njih nisu potrebne nikakve dozvole. Procedura je komplikovanija ako građani ne žele da imaju baterije zbog čega fotonaponski sistem mora da bude sinhronizovan sa mrežom EPS-a, pa su potrebne određene dozvole.\nUgradnja fotonaponskih panela za građane košta oko 700 evra po kilovatu snage\nDruga opcija za građane je kombinacija proizvodnje, potrošnje i prodaje, ali ovaj proces je solidno dug i komplikovan i tek se očekuje da država uredi i reguliše ovaj segment da bi građanima olakšala posao.\nInstalacija fotonaponskog sistema za građane košta nekoliko hiljada evra, u proseku oko 700 evra po kilovatu. Period otplate je 6-8 godina, a trošak je manji za oko 500 evra ako se ne ugrađuju baterije.\nPrivreda se opredeljuje za elektrane do 150 kW ili one veće sa više od 500 kW\nFirme obično instaliraju sisteme snage od 20 kW do 150 kW. One mogu vlasnicima da obezbede i proizvodnju i potrošnju i prodaju, s tim da je u slučaju prodaje električne energije potrebno dodatno vreme, oko godinu dana, da se prođe kroz proceduru pribavljanja dozvola. Kod privrede reč je najčešće o elektranama koje su povezane sa sistemom EPS-a odnosno sinhronizovane su na mreži.\nKada je reč o firmama, za snage veće od 160 kW potrebno je da se ispune određeni tehnički uslovi koje definiše operator distributivnog sistema (ODS) EPS Distribucija. U suštini to se odnosi na ugradnju opreme koja omogućava ODS-u da isključi ovu elektranu daljinski, u slučaju nekih nepredviđenih okolnosti. Ta oprema povećava trošak, pa je, kako ističe Vuković, investicija manje isplativa za elektrane snage 160-300 kW.\nInstalacija solarnog sistema firme košta 550-650 evra po kilovatu\nZbog toga se privreda sa većom potrošnjim energije odlučuje za elektrane snage do 160 kW ili veće od 500 kW, sve do 2 MW. Ovakvih većih elektrana ima nekoliko u Srbiji i u toku je priprema za gradnju još nekoliko, navodi on, i dodaje da i Conseko radi na jednom takvom projektu. Reč je o industrijskim objektima sa krovovima površine od 3.000 kvadrata i više.\nInstalacija solarnog sistema firme košta oko 650 evra po kilovatu za elektrane snage veće od 30 kW, a 550 evra za snagu veću od 100 kW.\nFirmama se investicija u solarne elektrane od 30 kW do 150 kW isplati za 6-7 godina, a za elektrane snage veće od 500 kW period otplate je pet godina, navodi Vuković.\nUgradnja po modelu “ključ u ruke”\nU zavisnosti od toga šta je krajnji cilj izgradnje solarne elektrane zavisi i procedura razvijanja projekta, odnosno trajanje samog poduhvata.\nAko fizička ili pravna lica žele samo da proizvode i troše električnu energiju koju su proizveli, kao i da imaju baterije za skladištenje energije, onda je procedura jednostavna i ceo projekat se veoma brzo realizuje.\nNa osnovu sagledavanja karakteristika domaćinstva ili firme – površine i položaja krova, kao i potrošnje energije – Conseko, firma čiji je naš sagovornik vlasnik, priprema optimalno rešenje. Od trenutka kada donesu odluku da realizuju ovu investiciju do prvih kilovata koje elektrana proizvede obično prođe od tri sedmice do mesec ipo, navodi Vuković.\nAli, ako fizička ili pravna lica žele i da prodaju viškove električne energije onda je potrebno pribaviti lokacijske uslove, građevinsku dozvolu, rešenje o priključenju elektrane na distributivnu mrežu.\nGrađani moraju da postanu članovi energetske zadruge da bi prodavali energiju\nKod fizičkih lica ovde postoje dve faze, prva u kojoj moraju da pribave ova odobrenja, kao i druge saglasnosti, i druga, kada treba da postanu članovi neke energetske zadruge jer samo preko nje mogu da prodaju energiju EPS-u, sami to ne mogu.\nPodaja energije je izvodljiva, ali ko to želi mora da ima strpljenje, poručuje Vuković, i kao primer navodi energetsku zadrugu Elektropionir u čijem je osnivanju Conseko učestvovao.\nZadrugu je osnovala arhiteka Ana Džokić, a razlog je problem koji je i sama imala sa ugradnjom solarnih panela. Inače, ovo je druga energetska zadruga u Srbiji, prva Sunčani krovovi osnovana je u Šapcu.\nDžokić kaže da su zadrugu osnovali pre godinu dana sa idejom da pokažu da je moguće proizvoditi energiju, trošiti je, ali i prodavati.\nFirme prodaju energiju preko ugovora sa firmama koje su snabdevači na tržištu\n“Procedura za prikupljanje potrebne dokumentacije za moju solarnu elektranu je u toku. Sada sam na trećem od 13 stepenika koliko ih ukupno ima. Kada tu papirologiju završimo onda ćemo preko zadruge da sklopimo ugovor o prodaji energije i tako ćemo zaokružiti sve ono što bi građani trebalo da urade ako žele da postanu pravi prozjumeri, što znači ne samo da proizvode i troše energiju, nego i da je prodaju. To iskustvo ćemo onda podeliti sa svima koji su zainteresovani”, objašnjava ona.\nKada je reč o firmama situacija je nešto manje komplikovana. To dokazuje primer auto-servisa Cubi iz Novog Sada čija solarna elektrana od 144 kW proizvodi energiju za njegovu potrošnju, ali i omogućava prodaju.\nInstalaciju elektrane i učešće u administrativnoj proceduri obavio je Conseko. Vuković kaže da Cubi plasira viškove u mrežu preko ugovora o prodaji energije koji je potpisao sa firmom, koja je privatni snabevač električnom energijom.\nCela procedura u slučaju Cubija trajala je godinu dana, navodi on, i dodaje da Conseko svojim klijentima nudi ne samo tehničku ekspertizu, isporuku opreme, ugradnju, već i pribavljanje svih potrebnih saglasnosti i odobrenja, kao i savete u vezi sa načinima prodaje energije.\nTržište finansija prati porast investicija u solar\nNekoliko banaka je na tržište plasiralo kreditne linije za finansiranje projekata kupovine i instaliranja solarnih panela. Među prvima je to uradila ProCredit banka koja kroz beskamatne kredite finansira projekte obnovljivih izvora energije, ali i podržava mala i srednja preduzeća, poljoprivredna gazdinstva i domaćinstva da unaprede energetsku efikasnost.\nProCredit banka nudi beskamatne kredite\n“Naša namera je da u narednom periodu intenziviramo ulaganja u obnovljive izvore energije, kao i da pružimo još sveobuhvatniju podršku svima koji su zainteresovani za takvu vrstu investicija. U saradnji sa svojim poslovnim partnerima, uvoznicima i distributerima solarnih sistema, pripremili smo veoma atraktivnu ponudu za nabavku opreme i postavljanje manjih solarnih elektrana, namenjenu kako preduzećima i poljoprivrednim gazdinstvima, tako i fizičkim licima. U pitanju su beskamatni krediti naše banke, koji omogućavaju da svako ko želi da investira u solarne panele to i učini”, poručuje Ivan Smiljković, član Izvršnog odbora ProCredit banke.\nPrema Smiljkovićem rečima, najveću volju za promenom, ali i uštedama koju instalacija solarnih elektrana donese, pokazali su privrednici, ali uveren je da će i domaćinstva prepoznati brojne benefite koji nisu samo finansijski. “U momentu kada je zagađenje vazduha u Beogradu i drugim većim gradovima tema broj jedan, mi želimo da, svojim primerom, damo ohrabrenje i podsticaj drugima”, rekao je on.\nUniCredit Lizing u saradnji sa okviru saradnje sa GEFF Srbija Lizingom nudi mogućnost instalacije panela preko lizinga\nNišta manje interesantna nije ni ponuda UniCredit Lizinga koja je u okviru saradnje sa GEFF Srbija Lizingom, kreditnom linijom Evropske banke za obnovu i razvoj, na tržište plasirala mogućnost finansiranja izgradnje solarnih elektrana putem lizinga. Ovaj model posebno je interesantan za mala i srednja preduzeća, kao i za registrovana poljoprivredna gazdinstva kojima je pristup tržištu kapitala po pravilu limitiran.\nPoljoprivreda i prehrambena industrija imaju najbolje uslove da koriste solarnu energiju\nDomaće firme koje posluju u poljoprivredi i prehrambeno-prerađivačkom sektoru trenutno u Srbiji imaju najpovojnije uslove da ugrade solarne panele, pre svega zbog povoljnih fnansijskih ponuda, kaže Vuković.\nNaime, za smanjenje troškova za navodnjavanje i električnu energiju, one mogu da dobiju refundiranje i do 60% iznosa investicije u solarne panele u okviru IPARD programa. Fond za razvoj, takođe, obezbeđuje finansiranje i refundira čak 15-25% od vrednosti investicije.\nIPARD program omogućava refundiranje i do 60 odsto troškova investicije\n“Bez obzira što solarna tehnologija omogućava čistiji vazduh i manje štetnih emisija, ona donosi uštedu privredi jer joj smanjuje troškove za električnu energiju. Time, privredna društva u Srbiji postaju konkurentnija ne samo u zemlji nego i u inostranstvu. Kada se na to doda subvencija do 60% onda je više nego jasno da je ovo odlična prilika”, navodi Vuković.\nAko se u računicu uključi i taksa na CO2 koju uskoro planira da uvede EU kako bi oporezovala robu iz zemalja koje ne oporezuju emisije CO2, kao što to ona radi, što će poskupeti robu koju Srbija izvozi, jasno da će instaliranje solarnih panela za proizvodnju energije za sopstvenu potrošnju biti najbolje rešenje da privreda smanji troškove i izbegne nove.\nŠta bi trebalo promeniti regulativi\nSolarna hibridna elektrana snage 50 kW na krovu garaže Obilićev venac (slika: Conseko)\nKako olakšati građanima i privredi da sama proizvodi i troši energiju, kao i da viškove prodaje?\nVuković navodi da je za početak najvažnije da se pojednostave procedure da građani i firme mogu bez velikih prepreka da postave solarne panele da bi proizvedenu električnu energiju mogli sami da koriste.\nUvođenje net meteringa olakšalo bi prozjumerima da prodaju energiju\nJedno od rešenja je da se za elektrane snage do 10 kW, u slučaju kada prozjumer instalira sistem koji nema baterije, ne bi trebalo tražiti lokacijske uslove, ni odobrenje EPS-a, jer je to snaga koja je znatno manja od odobrene snage njihovog postojećeg priključka – 17,25 kW.\nDa bi se olakšala prodaja viškova električne energije može se uvesti sistem net metering koji se u susednim zemljama već godinama jednostavno odobrava za snage do 11 kW, a u Poljskoj do 40 kW.\nU suštini mora da se da prostor za sticanje statusa prozjumera i u Srbiji, kaže Vuković.\nU većini zemalja EU to je već urađeno, ali se otišlo i korak dalje, jer su uvedeni i podsticaji da se potrošači podstaknu na ovu investiciju. Kako bi Srbija, ali i ostale zemlje regiona, lakše i brže pripremile propise za regulisanje statusa prozjumera i uvođenje olakšica za povećanje njihovog broja Sekretarijat Energetska zajednice je nedavno pripremio Smernice o integraciji prozjumera u mrežu.\nStvari su u drugim zemljama otišle toliko daleko da zainteresovani građani u Holandiji, na primer, da bi dobili status prozjumera treba samo da se prijave na sajtu, upišu ime, snagu elektrane, i to je sve. Samo tokom prošle godine ova zemlja je dobila 200.000 novih prozjumera. Šta bi bilo da su svi prolazili proceduru za dobijanje lokacijskih uslova i odobrenja za priključenje elektrane.\nKod nas je, međutim, procedura ista i za nekoliko kilovata i za sto kilovata, zaključuje Vuković.


O nama - INFO Kraljevo - INFO Kraljevo\nNa ovoj internet stranici nećemo pisati o dnevnopolitičkim aktivnostima političkih partija jer su one i bez nas spremne da zauzmu sasvim dovoljno medijskog prostora.\nAli pisaćemo o događajima iz bliže i dalje prošlosti Kraljeva u nameri da ne ponovimo greške, već da primenimo dobra iskustva.\nKultura će kod nas imati odgovarajući prostor jer verujemo da bez kulture i sve ostalo gubi značaj.\nObjavljivaćemo crtice iz svakodnevnog života i biografije Kraljevčanki i Kraljevčana koji ovde borave ili su se preselili u druga mesta u Srbiji i svetu, a svojim radom i životom su zaslužili pažnju javnosti.\nBiće objavljen svaki pametan predlog, korisna ideja i projekat koji će pomagati razvoju Kraljevu.\nUvereni smo da će ovu stranicu čitati i za nju pisati Kraljevčani ali su dobrodošli svi oni koji žele da pomognu a sa Kraljevom su povezani i nekom drugom vrstom veza.\n17. februara 2016. 7. marta 2016. Redakcija infokraljevo.com (Ne)svakodnevica\nJedan komentar na “O nama – INFO Kraljevo”\n19. februara 2016. u 15:58\nOdlična web stranica i nesto sasvim drugačije . Pravo mesto gde mladi Kraljevcani mogu svoje ideje i projekte da pokazu i na taj nacin pokrenutni sopstveni biznis a samim tim i privredu grada Kraljeva. Good job


28.02.2016 u 10:56\nU budućnosti preti epidemija kratkovidosti\nDo 2050. godine skoro polovina svetske populacije biće kratkovida dok će jedna desetina, oko milijardu ljudi, usled ovog poremećaja kada se jasno vide bliski objekti, dok se udaljeniji objekti vide zamućeno, biti u opasnosti od slepila ukoliko se nastavi sadašnji trend, upozoravaju naučnici i lekari. U istraživanju koje su radili stručnjaci dva instituta univerziteta iz Novog Južnog Velsa iz Australije i Singapura broj pacijenata sa gubitkom vida, pogoršanjem stanja iz srednje u tešku kratkovidost povećaće se čak sedam puta, upozoravaju oni, a prenosi sajt „Science daily”. Vodeći uzrok ovakvog trenda trebalo bi tražiti u, kako su naveli istraživači, „promeni faktora životne sredine”, odnosno načinu života. Prevedeno na jezik laika to znači kombinaciju sve kraćeg boravka na\n23.02.2016 u 22:00\nNova kolekcija Roksande Ilinčić motivisana kubizmom\nRoksanda Ilinčić pojavila se obučena u crno na završnom defileu njene nove revije u Londonu, što je bilo pomalo netipično za nju. Nove modele za jesen/zimu, koje karakterišu zagasiti tonovi, dizajnerka našeg porekla prikazala je u ponedeljak na Londonskoj nedelji mode, i to u 10 sati ujutru. Netipično za dizajnerku koja je po obrazovanju arhitekta je i dominantni kolorit modela: teget, tamnozelena, crna, siva, smeđa boja ali su modeli obogaćeni detaljima u bojama po kojima je Roksanda Ilinčić prepoznatljiva: nijansama koral crvene, okeržute, tirkizne, svetloljubičaste, bele… Kako su izvestili brojni britanski mediji, kolekciju karakterišu tipično zimski komadi garderobe: kaputi, blejzeri, šalovi, suknje srednje dužine, haljine koje odišu toplinom i ne samo kolorom već i teksturom\n12.02.2016 u 19:28\nSrednjoškolci iz Srbije na sajmu u Skandinaviji\nStočići, čiviluci, lampe, hoklice koje su dizajnirali učenici srednje škole „Drvo art” iz Beograd ove nedelje bili su izloženi na Sajmu nameštaja i rasvete u Stokholmu, u Švedskoj. Priliku da učestvuju na međunarodnoj i vodećoj manifestaciji ovakvog tipa u Skandinaviji dobili su tako što je žiri prihvatio prijavu u kojoj je bilo navedeno da su do sad već izlagali na sajmovima u Milanu, Madridu, Singapuru, Beogradskom sajmu nameštaja... Srednjoškolci iz Srbije imali su štand u zoni „Grinhaus” namenjenoj fakultetima. Interesantno je, kako je za naš list deo atmosfere prenela dr Zorica Đoković, direktorka škole „Drvo art”, da su predstavnici naše zemlje, uz štand Pekinškog univerziteta umetnosti, jedini stranci u toj zoni. Inače, mini-kutak obišli su prethodnih dana i predstavnici naše\n05.02.2016 u 19:28\nNajvećoj uličnoj žurci na svetu ni virus ne može ništa\nNi zabrinutost u vezi sa širenjem virusa zika ni ekonomska nestabilnost nisu prepreka da milion turista stigne u Rio de Žaneiro, u Brazil, na tradicionalni karneval koji je počeo popodne. Organizatori očekuju da će 10. februara, po spuštanju zavese na najvećoj uličnoj žurci na svetu, moći da sračunaju ukupnu posetu od čak pet miliona posetilaca, kako domaćina, tako i onih koji će stići iz svih delova planete. Kako prenose svetske agencije, Udruženje hotelijera Rija saopštava da je u hotelima popunjeno 15.000 kreveta više nego 2015. godine. Poslednjih godina sve je više gostiju koji karneval posećuju kada se kruzeri na kojima plove usidre u luku. Iz luke odlaze pravo do glavnog sambadroma i vraćaju se po okončanju višesatne fešte, ne odsedajući na kopnu. Iako su\n02.02.2016 u 22:00\nRetko viđene fotografije Merilin Monro konačno pred publikom\nDa je živa Norma Džin, devojčica koja je odrastala po hraniteljskim porodicama i kasnije stasala u holivudsku divu čija harizma pleni i pola veka posle iznenadne i velom misterije obavijene smrti, ona bi ove godine slavila 90. rođendan. Lice najpoznatije plavuše sa celuloidne trake, fenomena pop kulture i uzora mnogim kasnijim ženama u šou biznisu, Merilin Monro smeši se danas sa 13 fotografija slavnih fotografa – Miltona Grina i Daglasa Kirklanda, u londonskoj „Maloj crnoj galeriji”. Retko objavljivane fotografije glumice ovenčane „Zlatnim globusom” do kraja februara mogu da vide svi posetioci Londona, ne samo zaljubljenici u njen talenat i lepotu već i rad majstora fotografije. Izložni su portreti koje je ovekovečio Daglas Kirkland 1961. godine sa foto-snimanja nazvanog „U krevetu sa\n01.02.2016 u 13:36\nPrihod od prve kolekcije za udruženje roditelja dece obolele od raka\nU profesionalnoj biografiji Marije Barišić upisana su različita iskustava, a tokom prošle jeseni održala je prvu samostalnu reviju sa modelima za proleće/leto 2016 – „Ptice” u okviru „Klikove” nedelje mode. Celokupan prihod od prodaje modela uplatila je Nacionalnom udruženju roditelja dece obolele od raka – Nurdoru. Njena ženska kolekcija bila je izložena i u bivšoj zgradi „Jugoeksporta” na Terazijama sa modelima Dragane Nikolajević – „DNK” i Ivane Desnice, kreatorke nakita, takođe u cilju pomoći ovom udruženju. – Po diplomiranju na Katedri za kostim Fakulteta primenjenih umetnosti, učestvovala sam na kolektivnim revijama „Mone” u kojoj sam radila – kaže Marija Barišić u telefonskom razgovoru iz Bila, u Švajcarskoj, gde sada živi. Srpsko poimanje mode – Divno\n26.01.2016 u 17:39\nŠta će biti trend ovog proleća i leta\nPariz je ovih dana centar modnih dešavanja, sa više desetina revija na kojima najprestižnije svetske kuće prikazuju kolekcije visoke mode za nastupajuću sezonu proleće–leto. Posle dva i po meseca od terorističkih napada u Gradu svetlosti, uz pojačane mere bezbednosti, proizvođači luksuzne garderobe ne odustaju od cilja – prikazivanja modela koji sve više pune prodavnice na tržištima Kine, Indije, Bliskog istoka, koja do pre jedne decenije nisu toliko obraćala pažnju na visoku modu. Kome su namenjene haljine optočene svetlucavim kamenjem i ekstravagantni krojevi u eri i dalje prisutne ekonomske neizvesnosti, talasa migranata, terorističkih napada i pretnji, ali i hiperprodukcije kolekcija populističkih i svima dostupnih brendova, pitaju se poznati modni blogeri? Upućeni u dešavanja\n18.12.2015 u 08:55\nZašto su neke osobe agresivnije kada popiju\nPojedine osobe genetski su predodređene da posle „druženja sa čašicom”, tačnije pod uticajem alkohola, postanu impulsivnije ili agresivne, čak i kada su konzumirali manju količinu alkoholnog pića, utvrdili su istraživači sa Univerziteta u Helsinkiju, u Finskoj. Kako je objavio britanski „Independent”, genetska mutacija receptora, neurotransmitera serotonina 2B, odgovorna je za ovakvo ponašanje. Ovo otkriće može sada da pomogne u objašnjenju zašto neki ljudi ne mogu da se kontrolišu kada popiju i skloni su nedoličnom ponašanju čak i posle konzumiranja relativno male količine alkohola, naveli su istraživači. Uloga serotonina 2B do sada nije bila u potpunosti dokučena mada su neka prethodna istraživanja navodila je u vezi s impulsivnim ponašanjem. Nova studija je pokazala da je\n02.12.2015 u 11:47\nPirelijev kalendar bez nagih žena\nJoko Ono, Serena Vilijams, Peti Smit i druge uspešne žene, koje svojim radom inspirišu druge, pozirale su za „Pirelijev” kalendar za narednu godinu. Sve ih je snimala jedna od najuspešnijih fotografkinja današnjice – Eni Libovic, a kalendar je pre nekoliko večeri i zvanično predstavljen u Londonu. Kalendar za narednu godinu različit je u odnosnu na dosadašnja izdanja jer ne sadrži slike žena u izazovnim pozama, već je akcenat na njihovoj ukupnoj lepoti. Uspešne umetnice, sportistkinje, blogerke, društvene aktivistkinje pozirale su slavnoj fotografkinji u njenom studiju, a pre promocije, kalendar je prezentovan javnosti video-tizerom na društvenim mrežama. Ovogodišnji dijametralno suprotan koncept od onog kakav se sprovodio pola veka – u kome su dominirali ponekad avangardni, a često i skoro\nMontipajtonovci u mjuziklu na srpskom jeziku\nViše od 100 domaćih glumaca, igrači, članovi hora i orkestra, ovih dana vredno uvežbavaju tekst, ples i muziku za mjuzikl „Monti Pajton Spamalot” koji će premijerno u Beogradu biti izveden 22. novembra u Centru „Sava”. Posle deset godina od premijernog izvođenja na Brodveju, predstava koja je osvojila prestižna priznanja, ubeležila više od dva miliona posetilaca širom sveta, igrana više od 1.500...


Brodska Rafinerija čeka odluku Vijeća ministara BiH - Klix.ba\nbiznis Brodska Rafinerija čeka odluku Vijeća ministara BiH\nBrodska Rafinerija čeka odluku Vijeća ministara BiH\n5.11.2008. u 16:53\nGeneralni direktor Rafinerije nafte Bosanski Brod Aleksandar Litvinjenko rekao je da je Rafinerija tehnološki potpuno spremna za početak proizvodnje te da se čeka na dozvolu o kontroli kvaliteta tečnih goriva koju bi trebalo da donese Vijeće ministara BiH.\nLitvinjenko je danas na pres-konferenciji u Bosanskom Brodu kazao da nedonošenje te odluke može da ugrozi početak rada brodske rafinerije.\n"Ta odluka omogućava da se na benzinskim pumpama u BiH prodaje gorivo dizel D2 koje sadrži nešto više sumpora od dozvoljnog, dok ostale vrste goriva iz Rafinerije zadovoljavaju evropske standarde kvaliteta", rekao je on.\nLitvinjenko je ukazao da je, nakon provjere ispravnosti 13 kilometara naftovoda od Rafinerije u Bosanskom Brodu do glavnog naftovoda u Hrvatskoj, sirova nafta u ponedjeljak počela da stiže iz Rusije i danas će u brodskoj rafineriji biti uskladišteno 30.000 tona sirove nafte.\n"Stara linija za preradu nafte je remontovana, tehnički spremna za rad i naredne sedmice počet će s preradom 1.500 tona nafte dnevno, da bi se potvrdila ispravnost postrojenja, a kasnije će kapaciteti prerade rasti do maksimalne dnevne proizvodnje od 3.600 tona", rekao je Litvinjenko i dodao da se to može očekivati do kraja novembra.


Najava posjete ambasadora Kraljevine Švedske Federalnoj upravi za geodetske i imovinsko-pravne poslove - Federalna uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove\nNajava posjete ambasadora Kraljevine Švedske Federalnoj upravi za geodetske i imovinsko-pravne poslove\nNovoimenovani ambasador Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini Anders Hagelberg posjetit će Federalnu upravu za geodetske i imovinsko-pravne poslove (Marka Marulića br. 2 - zgrada Uniprometa) 2. decembra 2016. godine. Cilj posjete je upoznavanje s trenutnim aktivnostima ove institucije, s posebnim akcentom na realizaciji projekta „Izgradnja kapaciteta za unapređenje zemljišne administracije i procedura u BiH – CILAP“ .\nOvaj projekt je od izuzetne važnosti za sektor zemljišne administracije u Bosni i Hercegovini, a finansira se sredstvima Vlade Kraljevine Švedske. Realizacija projekta je počela 2013. godine i trajat će do 2019. godine. Za potrebe realizacije projekta Vlada Kraljevine Švedske izdvojit će oko 6 miliona eura. Bitno je istaknuti aktivnosti u vezi s uspostavljanjem adresnog registra, procjenom vrijednosti nekretnina, gravimetrijskim mjerenjima, digitalnim arhivom, edukacijom. Konačni cilj projekta je izgradnja kapaciteta entitetskih uprava za geodetske i imovinskopravne poslove, prijenos znanja, povećavanje učinkovitosti i pouzdanosti procesa zemljišne administracije u Bosni i Hercegovini, a navedeno bi trebalo doprinijeti bržem i efikasnijem ekonomskom i društvenom razvitku, održivom tržištu, korištenjem nekretnina, kao i pristupanju Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji u konačnici.\nSastanak u prostorijama Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove će započeti u 10.00 sati, u 11.00 sati je planirana konferencija za medije, na kojoj će ambasador Kraljevine Švedske Anders Hagelberg i direktor Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove Željko Obradović dati izjave i odgovarati na pitanja novinara.


Prodajna galerija Beograd | Novosti.rs\nRADOVI JELENE MARJANOVIĆ U PRODAJNOJ GALERIJI "BEOGRAD": Žene u savremenom okruženju\nSLIKARKA Jelena Marjanović (1980), dobitnica dve internacionalne nagrade za strip, od 28. aprila do 16. maja, predstavlja u Prodajnoj galeriji "Beograd", izložbu Domestic.\n28. 04. 2022. u 17:31\nŽIVOT U NEKOJ DRUGOJ RAVNI: U Prodajnoj galeriji "Beograd" izlaže Dragana Todorović Skorić\nPOSTAVKA nazvana "Tao inspiracije" Dragane Todorović Skorić, biće pred publikom u Prodajnoj galeriji "Beograd" od 7. do 25. aprila.\n06. 04. 2022. u 18:29\nGROTESKA O MOĆNICIMA: U Prodajnoj galeriji "Beograd" izložba Tare Rodić\nCIKLUS slikarskih radova Tare Rodić, pod nazivom "Dajte suštinu svetu" (Give the Essence to the World), zamišljen kao niz simboličkih predstava polarizovanog stanja savremenog društva, izlaže se u Prodajnoj galeriji Beograd, do 4. aprila.\n18. 03. 2022. u 19:09\nUŽIVANJE U BAZENU: Virtuelna izložba Jelene Milićević u prodajnoj galeriji "Beograd"\nPRODAJNA galerija "Beograd", na svom veb sajtu, tokom marta, predstavlja virtuelnu izložbu Jelene Milićević - "Noćas sam sanjao plavog slona".\n04. 03. 2022. u 16:48\nIZLOŽBA IVANA MILENKOVIĆA U PRODAJNOJ GALERIJI "BEOGRAD": LJudi zarobljeni u ekrane\nU PRODAJNOJ Galeriji Beograd, od 24. februara do 14. marta, Ivan Milenković predstaviće postavku svojih dela pod imenom "Ne(Prirodno)".\n22. 02. 2022. u 17:50\nFOTOGRAFIJE ANE PILJIĆ MITROVIĆ U PRODAJNOJ GALERIJI BEOGRAD: "Zanimljiva geografija" iz doline Sutjeske\nSERIJU radova pod nazivom "Zanimljiva geografija", koju će Ane Piljić Mitrović (Beograd, 1974), predstaviti u Prodajnoj galeriji Beograd,od četvrtaka 3. februara, čine fotografije identičnih formata n kojma su šumoviti pejzaži nacionalnog parka Sutjeska.\n02. 02. 2022. u 16:32\nPRODAJNA GALERIJA BEOGRAD PREDSTAVLJA RADOVE SNEŽANE PETROVIĆ: Dela ponikla iz dnevnika tokom karantina\nRADOVI ciklusa "Sa druge strane" Snežana Petrović, započeti kao kroki crteži, u formi svojevrsnog likovnog dnevnika tokom kovid karantina 2020, čine virtuelnu izložbu ove umetnice, predstavljenu tokom januara na sajtu Prodajne galerije Beograd.\n10. 01. 2022. u 16:48\nU PRODAJNOJ GALERIJI "BEOGRAD": Novogodišnji popusti za dela poznatih autora\nPRODAJNA galerija "Beograd" do 31. januara organizuje Novogodišnju prodajnu izložbu, na kojoj će za slike, crteže, grafike, fotografije, skulpture i umetniče objekate naših afirmisanih umetnika, biti omogućeni specijalni popusti.\n21. 12. 2021. u 17:38\nIZLOŽBA DELA BRANKE KUZMANOVIĆ: Tanani svet koji nas okružuje\nIZLOŽBA Branke Kuzmanović "Ekspozicije", biće u četvrtak 25. novembra u 19 časova u Prodajnoj galeriji Beograd, na Kosančićevom vencu i trajaće do 13. decembra.\n23. 11. 2021. u 18:33\nINSTALACIJE IGORA ANTIĆA: Stablo umetnikovog postojanja\nNOVOSADSKI umetnik sa stalnom adresom u Parizu, Igor Antić, predstaviće se u četvrtak, samostalnom izložbom pod nazivom "Pozicioniranje 2" u Galeriji "Beograd".\n02. 11. 2021. u 17:40\nRETROSPKTIVA MARKLENA MOSIJENKA U PRODAJNOJ GALERIJI "BEOGRAD": Utrilo sa Kosančićevog venca 19\nNA predlog i prema koncepciji istoričara umetnosti i kustosa Narodnog muzeja, Petra Petrovića, u Prodajnoj galeriji "Beograd", od 23. septembar do 11. oktobra, biće upriličena manja retrospektivna izložba Marklena Mosijenka (1928 - 2016).\n22. 09. 2021. u 18:13\nPRODAJNA GALERIJA BEOGRAD PREDSTAVLJA "ZBIRKU VUJNOVIĆ": Prostor kreativne laboratorije\n07. 09. 2021. u 18:53\nU PRODAJNOJ GALERIJI "BEOGRAD": "Manifesto" Luke Klikovca\nCIKLUS pod nazivom "Manifesto" Luka Klikovac (1988), predstaviće u Prodajnoj galeriji "Beograd" od 12. do 30. avgusta.\n09. 08. 2021. u 16:54\nINSEKTI, GLODARI I DRUGA BIĆA: Slikar Nemanja Mate Đorđević tokom avgusta predstavlja dela na virtuelnoj izložbi Prodajnoj galeriji "Beograd"\nSAVREMENI svet se, prema mišljenju višestruko nagrađivanog umetnika, mlađe-srednje generacije, Nemanje Mata Đorđevića, utapa u glupost i mrak, pa zato strahuje da su stvari bespovratno izgubljene.\n09. 08. 2021. u 09:15\nUNUTRAŠNJA STRANA PORTRETA: Radovi Vladimira Miljkovića u prodajnoj Galeriji Beograd\n05. 08. 2021. u 17:17\nVIRTUELNA IZLOŽBA PRODAJNE GALERIJE "BEOGRAD": "Antidot" Nemanje Mata Đorđevića\n04. 08. 2021. u 17:28\nVIRTUELNA IZLOŽBA PRODAJNE GALERIJE BEOGRAD: "Slikarsko-grafički putopisi" Slađane Marinković\nDELA u tehnici akvatinte i bakropisa, ali i slikarska ostvarenja, Slađana Marinković pšredstavlja na aktuelnoj, virtuelnoj izložbu Prodajne galerije Beograd (http://vi.galerijabeograd.org/).\n07. 07. 2021. u 17:28


R I Z I N G E R I U M: Zabranjeno pušenje: U Beogradu 11. aprila\nZabranjeno pušenje: U Beogradu 11. aprila\nZabranjeno pušenje konačno dolazi 11. aprila da održi dugoočekivani koncert u Domu omladine Beograda. Novo gostovanje Pušača samo je jedan u nizu koncerata značajnih rok imena iz regiona koje će Long Play dovesti da sviraju od kraja marta i u aprilu u DOB-u\nFrontmen Zabranjenog pušenja Sejo Sekson najavljuje specijalan poklon za fanove u velikoj sali DOB-a - eksluzivno preslušavanje nekoliko pesama sa novog albuma "Muzej revolucije" predviđenog da se pojavi do leta.\n"Prije svakog koncerta uvijek se vrti neka muzika, a mi smo se ovaj put odlučili da ljudima priredimo malo iznenađenje, jednu malu prezentaciju. Prije koncerta pustićemo demo snimke i neke već gotove pesme sa našeg novog CD koji treba izaći do ljeta i zvaće se 'Muzej revolucije'", najavljuje Sejo. Zabranjeno pušenje je trebalo da još 29. novembra nastavi tek započetu tradiciju koncertnog proslavljanja u Beogradu najvećeg praznika SFRJ - Dana Republike, ali je to na žalost otpalo zbog već svima poznatog neočekivanog "uletanja" u termin od strane Emira Kusturice i The No Smoking Orchestra u Beogradskoj areni. Sada Sejo kaže da je "poslije svih peripetija uspješno dogovoren prostor i termin" i da Beograđani u velikoj sali doba Doma omladine mogu konačno od Zabranjenog pušenja očekivati "jedan radostan koncert". "Budući da smo propustili 29. novembar, obećavamo jednu duplu dozu energije, pjesama i svirke. Koncert će trajati dosta, budući da već imamo devet albuma i kad odabereš četiri-pet pjesama sa svakoga, dobiješ nekih tri sata muzike. Što se tiče repertoara, mi smo bend čije se karte znaju. Mi ti nekako pjesme pustimo kao roditelji djecu, da sama žive svoj život. Biće pjesama koje su izdržale test vremena, koje publika želi čuti i koje očekuje od nas", kaže Sejo. Long Play će uskoro objaviti cene ulaznica i način kupovine.


Vesna Vučković, autor sa Umreži se\nAll posts by Vesna Vučković\nVesna Vučković profile\nGradske info o platformi „Umreži se“\nNa portalu Gradske info objavljen je članak i video o platformi Umreži se...\nStručna konferencija za vaspitače\nSavez udruženja vaspitača Srbije organizuje Stručnu konferenciju za vaspitače na Tari, u hotelu Omorika od 02-05.2021. godine\nUdruženje „Umreži se“ je u saradnji sa PU „Radosno detinjstvo“ realizovalo okrugli sto na kojem je prezentovan projekat pod nazivom „Digitalizacija i kreiranje baze resursa za podršku procesu stažiranja u predškolskim ustanovama na teritoriji AP Vojvodine“\nOdržana je IX Naučno – stručna konferencija Bapta od 23. 09. do 26.09. 2021 godine u Banji Vrućici, Teslić, RS, BiH. Tema stručne konferencije bila je „Kvalitet vršnjačkih odnosa predškolske dece – faktor dečije uključenosti u proces vaspitanja i obrazovanja“.\nPublikacija „Vrtić po meri digitalnog doba“\nPublikacija "Vrtić po meri digitalnog doba - primena digitalne tehnologije u vrtiću"\nU sredu 08.09.2021. u vrtiću Palčica održan je sastanak Tima Ustanove i platforme "Umreži se" sa pripravnicima i njihovim mentorima, kao i stručnim saradnicima PU "Radosno detinjstvo".\nUdruženje "Umreži se" u saradnji sa PU "Radosno detinjstvo" započelo je realizaciju projekta pod nazivom "Digitalizacija i kreiranje baze resursa za podršku procesu stažiranja u predškolskim ustanovama na teritoriji AP Vojvodine".


Rađenović i dalje ne može da računa na golgetera Stojanovića\nNaslovna Sport Fudbal Rađenović i dalje ne može da računa na golgetera Stojanovića\nFoto: OFK Bačka\nPovratnik u društvo najboljih, OFK Bačka, odigrala je protiv favorizovanog TSC-a možda najbolje u dosadašnjem toku prvenstva i ostaje žal što to rezultatski nije nagrađeno. Stižu pohvale za prikazanu igru i rezultat je samo učvrstio trenera Dejana Rađenovića u tvrdnji da je prisutna kriza rezultata, a ne igre.\nNaredni protivnik je u rangu prethodnog, Čukarički koji gaji evropske ciljeve.\n– Čukarički je jedan od favorita i ima mlad sastav koji predvode nešto iskusniji kapiten Docić, Kajević, Puškarić. Imaju najefikasniji napad i u protekla četiri kola i postigli su 13 golova. Gledao sam ih i dobro proučio i nisam zapazio da imaju mane. Sviđa mi se način igre koji forsira kolega Veselinović i odlazimo na Banovo brdo bez bele zastave, da u otvorenoj igri pokušamo da iznenadimo domaćina – poručio je trener Rađenović svesan težine zadadatka. Van pogona je i dalje najzvučnije pojačanje Saša Stojanović koji još nije fit tako da nisu želei da rizikuju sa iskusnim napadačem. Takođe, ni Raković zbog povrede neće putovati u Beograd.\nLing long Superliga Srbije\nŠef stručnog štaba OFK Bačka\nPrethodni tekstANKETA: Da li Bačka Palanka može da postane turističko mesto? (VIDEO)\nSledeći tekstNovi Zakon regulisaće trotinete – samo po trotoaru i 6 km/h\nBačka dočekuje Inđiju\nBačka ponovo gostuje u Humskoj\nRadnik – OFK Bačka u multiprenosu na TV Arena sport 1


Kurdi optužili Tursku za primenu hemijskog oružja - Sputnjik Srbija\n06:47 05 April 2020\nKurdi optužili Tursku za primenu hemijskog oružja\n07:33 24.10.2019 (osveženo 09:18 24.10.2019) Preuzmite kraći link\nTurska vojna operacija „Izvor mira“ u Siriji (155)\nPredsedavajuća izvršnog odbora Sirijskog demokratskog saveta (političko krilo Sirijskih demokratskih snaga) Ilham Ahmed izjavila je tokom svog obraćanja u Kongresu SAD da je Turska koristila fosfor tokom vojne operacije na severu Sirije, prenosi agencija „Rudav“.\n„Oni (Turci) su upotrebili hemijski gas fosfor protiv civila. Ne možemo to da ispitamo, jer nemamo mogućnosti“, rekla je ona.\nUpotreba fosforne municije zabranjena je dodatnim protokolom Ženevske konvencije o zaštiti žrtava rata u slučaju da civilima preti opasnost.\nAhmedova je takođe saopštila da je zbog turske operacije 300.000 ljudi napustilo svoje domove, da je 250 ljudi, od kojih većinu čine deca, poginulo i da se još 300 ljudi vode kao nestali.\nMoskva: Vašington izdao Kurde u Siriji\nOsim toga, ona je navela da je zbog turske operacije nekoliko pripadnika terorističke grupe DAEŠ-a, uključujući šest francuskih državljana i dva Belgijanca, pobeglo iz zatvora.\nTurska operacija u Siriji\nVašington i Ankara su 17. oktobra objavili da su se dogovorili da zaustave vojnu operaciju Turske na 120 sati i povuku kurdske snage na 30 kilometara u unutrašnjost Sirije, kako bi se stvorila tampon-zona koju Ankara namerava da kontroliše samostalno. Rok za prekid vatre okončan je u utorak 22. oktobra u 22 časa.\nPredsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan su u utorak 22. oktobra posle šestočasovnih pregovora potpisali memorandum o razumevanju u deset tačaka. U njemu se, između ostalog, govori da se na sirijsku stranu sirijsko-turske granice izvan zone turske operacije „Izvor mira“ uvode jedinice ruske vojne policije i sirijske pogranične službe.\nOni će pomagati pri povlačenju kurdskih jedinica i njihovog naoružanja na 30 kilometara od sirijsko-turske granice, što bi trebalo da bude završeno u roku od 150 sati. Od tog trenutka počeće zajedničko rusko-tursko patroliranje u dubini od 10 kilometara od granice prema zapadu i istoku od oblasti u kojoj se izvodi operacija „Izvor mira“, osim grada Kamišlija.\nSirija, hemijsko oružje, turska operacija „Izvor mira“ u Siriji, Turska, Kurdi


GRADSKO VEĆE Podržan turnir obojkašica - UžiceMedia\nNaslovna Sport GRADSKO VEĆE Podržan turnir obojkašica\nTrg partizana (Foto: Iz arhive UžiceMedia)\nGRADSKO VEĆE Podržan turnir obojkašica\nGradsko veće donelo odluku da finansijski podrži održavanje turnira za odbojkašice "Turnir šampiona" u Užicu, čiji organizatori su Odbojkaški klub ''Jedinstvo'', u partnerstvu sa Javnim preduzećem ''Veliki park'' Užice i Sportskim savezom Užice.\nGradsko veće odlučilo je da finansijski podrži turnir odbojkašica sa 400.000 dinara, a koji će biti održan u Užicu, organizator je Odbojkaški klub “Jedinstvo“, u partnerstvu sa Javnim preduzećem “Veliki park“ Užice i Sportskim savezom Užice.\nPrihvaćeno je da Užice bude pokrovitelj ovog sportskog takmičenja, a koji će organizovati Odbojkaški klub “Jedinstvo“, u partnerstvu sa Javnim preduzećem “Veliki park“ Užice i Sportskim savezom Užice.\nOve godine, pored odbojkašica „Jedinstva“, na turniru će učestvovati i ekipe „Crvene zvezde“, „Tenta“ i „Uba“. Takođe, odlučeno je da se sa 300.000 dinara finansiraju aktivnosti zaposlenih i volontera koji su radili na punktovima za vakcinaciju u protekla tri meseca.\nGradsko veće Užice usvojilo je na ovonedeljnoj sednici dokument koji sadrži procene rizika od katastrofa za teritoriju grada sa analizom mogućih dešavanja. U njemu su, kao potencijalne situacije navedene, između ostalog, odroni, klizišta i erozija, poplave, snežne padavine, požari na otvorenom.\nProgram postavljanja komunalne opreme za prikupljanje komunalnog otpada proširen je sa trinaest kontejnera za kabasti otpad u Užicu i sa tri u Sevojnu. Ovi kontejneri će se postavljati poslednjeg vikenda u mesecu.\nGradsko veće Užice, godinama donosi odluku o pomoći sportu\nČlanovi Gradskog veća, ove, kao i prethodne godine donosili su odluku za izdvajanje sredstava za sport u gradu. Tako je recimo 2020. godine za zdravstvenu zaštitu sportista opredeljeno je 500.000, a za nagrade za uspehe na međunarodnim takmičenjima i za postignute vrhunske rezultate pola miliona dinara. Sa 16.240.000 dinara finansiraće se u 2020. godini posebni programi u ovoj oblasti.\nOdbojkaški klub „Jedinstvo“\nDa podsetimo, Odbojkaški klub “Jedinstvo” je osnovan 1968. godine, kada se krenulo sa takmičenjem u juniorskoj ligi Srbije, da bi 1969. klub ušao u jedinstvenu Srpsku ligu. Prvi trofej “Jedinstvo” je osvojilo kao prvak pionirskog prvenstva Srbije 1971. godine.\nUsledio je potom period kada se klub „Jedinstvo“ takmičilo u Srpskoj ligi, pa u Prvoj, potom u Drugoj ligi… da bi nakon raspada SFRJ “Jedinstvo” sa takmičenjem nastavilo u nacionalnim takmičenjima SR Jugoslavije, i kroz devedesete godine 20. veka postalo dominantno na domaćoj sceni.\n“Jedinstvo” je 1993. osvojilo prvi trofej Kupa SR Jugoslavije, na finalnom turniru igranom u Užicu, a naredne 1994. i prvu titulu u nacionalnom prvenstvu. Jedinstvo je 1995. imalo prvi nastup u međunarodnim takmičenjima, igralo je u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nNakon 1994. Jedinstvo je uspelo da osvoji sedam titula nacionalnog prvaka zaredom, sve do 2001. godine, a niz je 2002. prekinula Crvena zvezda. U Kupu je 1994. uspelo da odbrani trofej, sledeće 1995. je izgubilo u finalu od Poštara, a zatim je od 1996. do 2000. osvojilo pet trofeja Kupa zaredom. Jedinstvo je 2001. i 2002. poraženo u finalima Kupa SRJ, a do sledećeg trofeja Kupa, sada već Kupa Srbije i Crne Gore, stiže 2003. godine.\nNajveći uspeh u evropskim takmičenjima Jedinstvo je u ostvarilo u sezoni 2001/02. Top tims kupa (od 2007. CEV kupa), drugog po jačini klupskog takmičenja CEV-a. Na finalnom turniru Top tims kupa održanom u Bakuu u Azerbejdžanu, Jedinstvo je u polufinalnom okršaju pobedilo bečki Telekom sa 3:1 u setovima, da bi u finalu izgubilo od domaće ekipe Azerrejl Bakua sa 3:0. Još detalja na Wikipedia.\nGradska kuća Užice (Foto: Iz arhive UžiceMedia)\nGRADSKO VEĆE UŽICE\nODBOJKAŠKI KLUB JEDINSTVO\nPrethodni tekstDAN DIŠENOVE MIŠIĆNE DISTROFIJE U Užicu\nSledeći tekstDUŠAN STARČEVIĆ Važno je da duh može nešto da otkrije\nLJILJANA ANDRIĆ Zavičajna pesnikinja sa učenicima\nNEDELJA URBANE KULTURE Pa Dani evropskog filma\nTRKA UBRZANJA Za vikend na Aerodromu „Ponikve“\nUŽICE UZ ORLOVE Organizovano gledanje utakmice na GRADSKOM TRGU\nPROMOCIJA TIMSKOG DUHA I DRUŽENJA Rally day Užice


Uhapšeni u policijskoj akciji “Klub 2” jutros su predati u nadležnost Okružnog javnog tužilatšva u Banjaluci.\nUhapšeni se terete da su se bavili nedozvoljenom prodajom narkotika, ali i zelenaštvom.\nPrilikom hapšenja policija je od njih oduzela četiri kilograma hašiša i dva kilograma skanka.\nPrema nezvaničnim informacijama u ovoj akciji uhapšeni su Ozren Savić, Draško Romić, Dušan Babić, Stefan Pavlović, Aleksandar Savić, Igor Radošević, Darko Vrančić i Marko Mihajlović.\nPosle ispitivanja postupajući tužilac će doneti odluku o predlogu pritvora za njih.\nPRODAVALI DROGU I PODVODILI MALOLETNICE Uhapšeni u akciji "Klub" odvedeni u tužilaštvo, nakon ispitivanja odluka o pritvoru (FOTO)


Esperanza eksterna EMP117K baterija za mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEsperanza eksterna EMP117K baterija za mobilni telefon cene\nTrenutno nemamo slike za Esperanza eksterna EMP117K\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Esperanza eksterna EMP117K baterija za mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Esperanza baterija za mobilni telefon eksterna EMP117K na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Baterije za mobilne telefone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Esperanza Baterije za mobilne telefone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Esperanza eksterna EMP117K baterija za mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Esperanza eksterna EMP117K baterija za mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Esperanza baterija za mobilni telefon eksterna EMP117K proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


U "Ju Es Stilu Srbija"\nGazda prekinuo pregovore\nSMEDEREVO - Pregovori štrajkačkog odbora sa poslodavcem u smederevskoj Železari juče su ponovo zastali, samo što je ovoga puta predah zatražio gazda. Kada će biti nastavljeni, ne zna se, jer iz ove fabrike i dalje nema nikakve zvanične komunikacije sa javnošću. Poslodavac , kako se čuje, pauzu koristi za konsultacije sa centralom Kompanije, a šta se radi u Samostalnom i Sindikatu "Nezavisnost" nema čak ni nezvaničnih informacija. Tako je umesto očekivanog kompromisa u pregovorima i današnjeg početka proizvodnje, o čemu se prekjuče po fabričkom krugu uveliko pričalo, i dalje sve neizvesno.\nKažu da je poslodavac prekjuče ponudio cenu rada od 51,86 dinara na sat u bruto iznosu, ali i smanjenje koeficijenata, bez uvećanja mase za lične dohotke. Druga strana je to odbila jer smatra da bi tako plate ostale iste, a nekima bile čak i manje.\nZahtev poslodavca da se zaposleni pismeno izjasne hoće li da rade, oba sindikata smatraju pritiskom na pregovore. U "Informatoru" poslovodstva, namenjenom radnicima, generalni menadžer Tomas Keli okrivio je sindikate za prvi prekid u pregovorima i zaposlenima poručio da platu neće dobiti oni koji nisu radili. Sindikati, pak, u svojim istoimenim glasilima demantuju Kelijeve navode da je bilo konkretnih ponuda na štrajkačke zahteve.\nUstavni sud Srbije juče zaključio: Vraćanje mandata ustupljeno Vladi\nKoju (čiju) igru kod nas igraju sindikati, kolika im je snaga, koga motivišu\nOpozicija se juče u Skupštini pokazala u "punoj snazi"\nU "Ju Es Stilu Srbija": Gazda prekinuo pregovore\nPlanovi prosvetnih vlasti: Racionalizacija školske mreže\nBesplatna škola gestovnog govora


LOPARE: Održana manifestacija “Folklorom do pomirenja” – Majevica Online\n24. Juna 2019. 05:45\nU Loparama je u subotu održana kulturno-umjetnička manifestacija “Folklorom do pomirenja” na kojoj su učestvovali ansambli iz Srbije, Hrvatske, Republike Srpske i Federacije BiH.\nManifestaciju je organizovala Opština Lopare u saradnji sa SPKD „Prosvjeta“ i Centrom za kulturu i informisanjem uz finansijsku podršku kroz USAID-ov projekat PRO-Budućnost .\nUlicama Lopara defilovali su ansambli iz Srbije “Milenko Topalović” Bajina Bašta, “Frula” Loznica, te ansambli iz Federacije BiH “Preporod” Teočak, iz Brčko distrikta „Bijela“ Bijela, iz Hrvatske „Kalsje“ Privlaka , kao i ansambli iz Republike Srpske “Vaso Pelagić” Pelagićevo, “Janja-Novo naselje” Janja i domaćin Srpsko prosvjetno-kulturno društvo “Prosvjeta” Lopare.\n„Slogan “Folklorom za pomirenje” znači da smo svi prije svega ljudi i da trebamo čuvati svoju tradiciju i svoje vrijednosti“ , rekao je Savić.\nNakon svečanog otvaranja potpisana je i Platforma za mir, dokument koji šalje jasnu i snažnu poruku da narodi i građani u BiH, žele dugoročan i stabilan mir, kako bi mogli izgraditi bolje društvo.\nDanašnje druženje podržalo je društvo “Frula” iz Loznice, čiji je predsjednik Dragan Puljezević istakao da je ovo treći put da nastapaju u Loparama.\n„Predstavljamo igre sa juga Srbije, igre iz Šumadije i Pomoravlja, a naš ansambl broji 20 članova“, rekao je Puljezević.\nOznake: ČelićFederacija BiHLokalne vijestiLopareTeočakVijesti\nLOPARE: Napadnuti policajci u Priboju\n6. Maja 2016. 12:46\nHit kalendar pogrebne firme iz Šapca!\n10. Januara 2015. 22:06


Na sastanku, održanom u poslijepodnevnim satima, predstavnika Sindikata Fabrike obuće Aida, kojem su u ime Vlade Tuzlanskog kantona prisustvovali ministar finansija Miralem Nuhanović, ministar unutrašnjih poslova Midhat Dobrnjić, ministar poljoprivrede,vodoprivrede i šumarstva Samid Šarac i ministar zdravstva Alen Kamerić, dogovoreno je da Sindikat usaglasi i Vladi Tuzlanskog kantona uputi zvaničan zahtjev za socijalnu pomoć. Vlada će ovaj zahtjev razmotriti i učiniti maksimum napora da u skladu sa mogućnostima pomogne radnicima ovog privrednog društva.\nSastanak, koji je organizovao predsjednik Skupštine TK Slađan Ilić, između predstavnika Vlade TK, Uprave Aida-e i Sindikata se trebao održati u jutarnjim satima, ali se predstavnici radnika nisu odazvali ovom pozivu. Tom prilikom direktor Aida-e Bahrudin Bašić je informisao Premijera o zahtjevima radnika i neophodnom pomoći ovom privrednom društvu. Dogovoreno je da Direktor sa predstavnicima Sindikata artikuliše konkretne zahtjeve, razmotri ih sa članovima Upravnog odbora Aida-e, te nakon usaglašavanja dostavi resornom ministarstvu na dalje postupanje.\nU međuvremenu radnici su i dalje pred zgradom gdje je smještena Vlada TK insistirali na ispunjenju svojih zahtjeva u čijem fokusu je bila jednokratna pomoć od po 300 KM po radniku.\nNakon pritisaka i prijetnji da će blokirati glavne gradske saobraćajnice ministri su u popodnevnim satima održali sastanak sa predstavnicima Sindikata i, između ostalog, informisali ih da je sa upravom Fortune dogovoreno da u narednim danima, nakon što pristigne pošiljka materijala iz Italije, ova gračanička fabrika ustupi dio svog posla i time obezbijedi posao za sva tri pogona Aida-e.\nTakođer, bilo je govora i o mogućnostima koje pruža Zakon o finansijskoj konsolidaciji, te da uzimajući u obzir odredbe ovog zakona nije vrijeme za stečaj u Aidi. Dogovoreno je da Uprava ove fabrike obuće pripremi svu potrebnu dokumentaciju za podnošenje prijave po ovom Zakonu, a resorna ministarstva će im pružiti svu potrebnu pomoć, kako bi se aplikacija mogla predati do zakonom predviđenog roka.\nKada je u pitanju zahtjev radnika za obezbjeđivanje uslova za penzionisanje određenog broja radnika, dogovoreno je da Aida, zajedno sa drugim preduzećima koja imaju sličnih problema u narednom periodu aplicira na Program Vlade Tuzlanskog kantona koji tretira ovu problematiku.\n← Od juna s tuzlanskog aerodroma letovi ka Minhenu, Oslu, Štokholmu i Frankfurtu\nODRŽANA 21. VANREDNA SJEDNICA VLADE TK: DODATNIH 500 HILJADA KM ZA UNIŠTENE STAMBENE OBJEKTE →\nVLADA FBiH U TUZLANSKOM KANTONU\nDževad Korman novi policijski komesar MUP-a TK\n27/02/2018 27/02/2018 Mirsad Zulic\t0


Besplatna škola crtanja i vajanja za đake - Sjajne Vesti\nAutor Konstantin M. 05.07.2016 Nema komentara\nSredom od 6. jula do 1. septembra u eko-učionici u parku Čair, osnovci će moći da pohađaju besplatnu „Školu crtanja“ od 18:30 do 20 sati. Dobrodošli!\nČasove u Školi crtanja i vajanja “Da Vinči”, držaće akademski vajar Dragan Radosavljević.\n„Mi učestvujemo na raznim humanitarnim i dečijim festivalima i znamo da u Nišu ima mnogo talentovane i zainteresovane dece za crtanje. Baš iz tog razloga, želimo da svoj deci koja će raspust provesti u Nišu omogućimo da rade nešto kreativno i da im pružimo malo raznovrsniji sadržaj i tokom leta, kad imaju dosta slobodnog vremena“ – kaže on za Niške Vesti .\nCrtanje u mnogome može da pomogne, tvrde u ovoj niškoj školi crtanja.\n„Deci treba pomoći da pronađu i probude ogroman kreativni potencijal koji leži u njima, jer savladavanjem likovnih područja deca stiču sposobnost da se snađu i u drugim oblastima koje nisu usko povezane sa umetnošću, da svakom problemu prilaze sa slobodnim i kreativnim stavom i da imaju širok pogled na svet oko sebe“ – kaže Radosavljević.\nMaterijal za rad u eko-učionici u Čairu tokom trajanja besplatne škole crtanja obezbeđuju organizatori.\n„Mi smo odvojili vreme i obezbedili materijal, a pozivamo sve roditelje da sledeća dva meseca dovode decu u Čair da zajedno crtamo, učimo, maštamo i stvaramo“ završava za Niške Vesti Dragan Radosavljević koji vodi ovu školu.\nSvake srede od 6. jula do 1. septembra u parku Čair, osnovci će moći da pohađaju besplatnu „Školu crtanja“ od 18:30 do 20 sati.\ntop vesti, niš, sjajne vesti, djaci, niske vesti, park cair, eko ucionice, skola crtanja, crtanje, vajanje\nBesplatna škola crtanja i vajanja za đake postavio Konstantin M. 05.07.2016


Medvedić Lino u poseti redakciji City Magazina | CityMagazine\nKompanija Podravka Srbija posetila je našu redakciju i tom prilikom nam kao poslasticu pripremila palačinke sa Lino ladom. Medvedić Lino je lično doneo palačinke sa Lino ladom koja od nedavno ima unapređenu recepturu sa povećanim procentom lešnika.\nDanas Lino lada asortiman ima najveći broj ukusa kremnih namaza na srpskom tržištu, a od nedavno i unapređenu recepturu sa povećanim procentom lešnika.\nLino lada - nova receptura\nNa tržištu Srbije u ponudi su Lino lada nougat (koja sada ima čak 13% lešnika), Lino lada duo (sa čak 10% lešnika), Lino lada milk (koja ima veliki procenat mleka – 18% i 9% najfinijih prženih lešnika) i Lino lada kokos (veličanstveno iskustvo za sve ljubitelje kokosa).\nPalačinke sa Lino ladom - savršeni vikend može da počne!\nNovi ukus Jogood voćnog jogurta – breskva i nar city magazine · lešnik · lino lada · palacinke · podravka


(02.04.2015 00:06)kristiola Piše: Pa ne znam u cemu ce biti razlika onda izmedju limunda i kupinda, pogotovo ako na limundu bude *kupi odmah* opcija.\nDa se ja pitam (da sam ja neka vlast :D ) sve bih stopila u 1 sajt, sa (besplatnom) opcijom za svaku aukciju kupi odmah i to je to. I vratila bih da je besplatno postavljanje aukcija do 99 dinara. I zelim mir u svetu :)\nRaspodela prodavaca između Limunda i Kupinda je jasna. Postoje oni koji prodaju samo na Limundu, oni koji prodaju samo na Kupindu a naravno da postoji i presek - koji uopšte nije velik. Testiraćemo svi zajedno opciju Kupi odmah i videćemo kakvo će biti njeno korišćenje i od strane koga - pa ćemo onda tačno videti šta ćemo dlaje učiniti.


Zorica Đergović-Joksimović - Pevanja vuka i vrane [Knjiga dana] - Fenomeni\nZorica Đergović-Joksimović – Pevanja vuka i vrane [Knjiga dana]\nU ediciji “Te3orija” izdavačka kuća”Geopetika” objavila je naučnu studiju “Pevanja vuka i vrane” Zorice Đergović-Joksimović o vezama između poezije Teda Hjuza i Vaska Pope, rečeno je danas na predstavljanju knjige.\nAutorki, zaposlenoj na Odseku za anglistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu “Geopoetika” je objavila već monografije “Utopija: Alternativna istorija” i “Ijan Mekjuan: polifonija zla”, a za “Pevanja vuka i vrane” recenzije su joj napisali dr Tihomir Brajović, dr Bojan Jović i dr Zoran Paunović.\nKnjiga je nastala u okviru projekta “Srpska književnost u evropskom kulturnom prostoru, a izdavanja je finansijski pomoglo srpsko Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nKako je napisala autorka, knjiga je plod istraživanja sprovedenih u bibliotekama Srbije, SAD i Velike Britanije i preliminarni rezultati su bili prezentirani na međunarodnim konfertencijama posvećenim susretima kultura.\nOna je otkrila da ju je prilikom priprema građe za knjigu vodila želja da “ispravi svojevrsnu nepravdu prema Vasku Popi o čijoj se slavi u Engleskoj i njegovom uticaju na znamenitog engleskog pesnika Teda Hjuza (supruga Silvije Plat) kod nas malo zna”.\nU predgovoru knjige autorka ističe da je slavni britanski pesnik Ted Hjuz u jednom periodu bio pod snažnim uticajem poezije Vaska Pope.\nPrema rečima glavnog urednika “Geopoetike” Vladislava Bajca, knjiga je tako sjajno napisana da će biti zanimljiva i širem krugu čitalaca, a svakako je dragoceni prilog istoriji srpske književnosti\nfeatured knjiga dana Pevanja vuka i vrane Zorica Đergović-Joksimović\nNotes\tIvan Medenica – Tragedija inicijacije i nep…


39. Međunarodni sajam turizma, Beograd,od 23. do 26. 2. 2017. | Udruženje turističkih novinara Vojvodine\n39. Međunarodni sajam turizma, Beograd,od 23. do 26. 2. 2017.\nOvogodišnji sajam turizma u Beogradu biće održan pod sloganom „Uživajte na vreme“.\nU šest izložbenih hala Beogradskog sajma okupiće se najznačajnije turističke agencije, savezi i organizacije, hoteli, turistički centri, vazduhoplovne kompanije, međunarodni tur operatori sa svih kontinenata i posetiocima premijerno ponuditi aranžmane za predstojeću turističku sezonu.\nSrbija, kao zemlja domaćin Sajma turizma predstaviće svoje turističke adute i prirodne lepote, uz raznovrsne sadržaje za odmor, zabavu, zdravstveni oporavak, sport, rekreaciju, avanturu…\nRadno vreme manifestacija: u četvrtak, 23. februara od 10 do 18h, petak 24. i subotu 25. februara od 10 do 19h i nedelju, 26. februara od 10 do 17 h, najavio je Beogradski sajam.\nTags: sajam turizmaturizam Srbije\nNext story Počeli “Dani Beograda u Herceg Novom”\nPrevious story Dani Beograda u Herceg Novom, od 6. do 8.2. 2017.\nTuristička ponude Crne Gore u Novom Sadu\n· Last modified March 16, 2017 Dve nagrade stigle u prave ruke – “Čigoti”, Zlatibor\n· Last modified March 15, 2017 Turizam Srbije na sajmu u Sofiji, Bugarska, od 11. do 13. februara 2016.


Tip dana: Verder Bremen – Ajntraht Frankfurt: Mogu li gosti do šestog vezanog trijumfa? – Kladjenje.rs\nHomeTip DanaTip dana: Verder Bremen – Ajntraht Frankfurt: Mogu li gosti do šestog vezanog trijumfa?\n26 Februara, 2021 Vlajko Tip Dana 0\nU petak je nešto slabija ponuda nego što je eto slučaj bio u prethodnih nekoliko dana, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Verdera iz Bremena i Ajntrahta iz Frankfurta, koji će ujedno biti i prvi meč 23. kola nemačke Bundeslige.\nSusret između ova dva tima je zakazan za 20 časova i 30 minuta.\nVerder Bremen: Samo da se ne ponovi prošla sezona!\nSećamo se svi prošle sezone kada su fudbaleri Verdera imali ozbiljnih problema i praktično jedva uspeli da opstanu u društvu najboljih, i to tek nakon baraža.\nNaime, tim iz Bremena je u dvomeču bio bolji od Hajdenhajma, i to pošto su u prvom duelu na svom terenu odigrali susret bez golova, da bi u revanšu na gostovanju kod istog tima odigrali 2:2, i tako na jedvite jade došli do opstanka u društvu najboljih.\nKada je ovaj šampionat u pitanju, stiče se utisak da stvari dosta bolje funkcionišu pošto se u ovom trenutku nekadašnji šampion Bundeslige nalazi na sredini tabele, preciznije na dvanaestom mestu i kako sada stvari stoje deluje da će ovaj tim bez većih problema obezbediti opstanak u najkvalitetnijem rangu nemačkog fudbala.\nU prošlom kolu je Verder doživeo težak poraz na gostovanju kod Hofenhajma, a taj duel je završen rezultatom 4:0, što je bio treći uzastopni susret na kom ekipa iz Bremena nije uspela da trijumfuje, pošto su vezali dva remija i to prvo na svom terenu protiv Šalkea koji igra katastrofalno ove sezone, a onda ponovo na domaćem terenu protiv Frajburga, kada mimo svih očekivanja nije bilo golova, ali ni pobednika.\nAjntraht Frankfurt: Fantastične partije “orlova”!\nNakon nešto slabijeg starta šampionata, utisak je da fudbaleri Ajntrahta iz Frankfurta kako sezona odmiče pružaju sve bolje partije, a verovatno i najbolji pokazatelj za to je što se trenutno Luka Jović i drugari nalaze na sjajnom četvrtom mestu na tabeli koje na kraju šampionata donosi plasman u Ligu šampiona, što bi bio zaista ogroman uspeh za ovaj tim.\nOno što i te kako treba istaći je podatak da su popularni “orlovi” na pet poslednjih mečeva ostvarili isto toliko trijumfa, a utisak je da su se sjajne partije ovog tima poklopile i sa povratkom Luke Jovića u klub, koji je odmah na svom debiju uspeo da postigne dva gola.\nNaravno, trenera Ajntrahta može da raduje i forma svog prvog napadača Andrea Silve koji zaista igra fenomenalno u poslednje vreme.\nU prošlom kolu je četvrtoplasirana ekipa na tabeli odigrala još jedan sjajan meč i to na svom terenu protiv aktuelnog šampiona Bajerna, a taj susret je završen rezultatom 2:1.\nPre toga su izabranici Adi Hitera bez većih problema na svom terenu savladali Keln sa 2:0, a ono što treba posebno naglasiti je da tim iz Frankfurta u ovom trenutku ima čak pet bodova viška u odnosu na petoplasirani Bajer Leverkuzen, koji ima baš dosta problema u poslednje vreme.\nNa prvi pogled, deluje da će ovo biti jedan jedan sa baš dosta golova, zbog čega vam savetujemo da probate sa igrom GG3+ koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 2.06.\nGosti igraju sjajno u poslednje vreme i mišljenja smo da bi sa odličnim partijama mogli da nastave i na ovom gostovanju, zbog čega vam hrabro preporučujemo da odigrate 2 za koju je kladionica Meridianbet pripremila sjajnu kvotu 1.88.


Avantura o kojoj se sanja — poseta ruskoj naftnoj platformi na Arktiku - 09.05.2017, Sputnik Srbija\nEkipe iz nekoliko beogradskih redakcija krajem aprila bile su gosti kompanije „Gaspromnjeft šelf“ na platformi Prirazlomnoja, prvom i zasad jedinom nalazištu... 09.05.2017, Sputnik Srbija\n19:38 09.05.2017 (Osveženo: 16:51 22.07.2021)\nEnergija Sputnjika - Marija Janković i Mladen Mijatović\nEkipe iz nekoliko beogradskih redakcija krajem aprila bile su gosti kompanije „Gaspromnjeft šelf“ na platformi Prirazlomnoja, prvom i zasad jedinom nalazištu nafte na ruskom arktičkom šelfu.\nOvo putovanje, za koje se aranžman ne može kupiti ni u jednoj turističkoj agenciji, avantura je o kojoj sanjaju i mnogi naftaši, a o svom iskustvu u emisiji Jelice Putniković „Energija Sputnjika“ govorili su Marija Janković, novinarka „Večernjih novosti“, i Mladen Mijatović, novinar televizije „Pink“.\nSankcije ne mogu ništa naftnom sektoru Rusije\n9 Maj 2017, 12:07\nSrpski novinari bili su inače prvi predstavnici medija van Rusije koji su imali priliku da posete ovu naftnu platformu. Marija Janković objašnjava da je reč o ogromnoj konstrukciji, veličine dva fudbalska terena, koja je osmišljena kao pravo veštačko ostrvo.\nS obzirom na vrlo niske temperature, jake udare vetra i vrlo specifične uslove za život i rad na tom području, platforma je tako dizajnirana da može da izdrži čak i udar torpeda, kaže Jankovićeva i dodaje da je boravak na takvom mestu iskustvo koje se dešava jednom u životu.\n„Da bismo otišli na platformu morali smo da prođemo vrlo ozbiljnu i tešku obuku, koja je podrazumevala i spasavanje iz helikoptera, za šta smo dobili petogodišnji sertifikat. Inače, posetilac uopšte nema osećaj da se nalazi na brodu, platforma je izuzetno stabilna, visoka je 141 metar i moram priznati da tako impozantna pomalo uliva i strah“, ističe Jankovićeva.\nPrema njenim rečima, srpski novinari su obuku za let helikopterom iznad vodene površine prošli u Centru za obuku i trening Univerziteta rečne i morske flote „Admiral Makarov“ u Sankt Peterburgu.\n2 Januar 2016, 16:58\nMladen Mijatović takođe kaže da je velika privilegija posetiti jedan od strateških objekata kompanije „Gaspromnjeft šelf“ i same Ruske Federacije, koje je, kaže, po mnogo čemu jedinstveno. On ističe da je nafta u pojasu Arktika predmet interesovanja, pored Rusije, i Sjedinjenih Američkih Država, Kanade, Norveške, Islanda i Danske.\n„Teritorijalno, Ruska Federacija po površini zauzima najveću oblast i ima određenu prednost kada je reč o eksploataciji te nafte u surovim meteorološkim uslovima. Platforma je sedam meseci godišnje okružena ledenim santama koje su visoke i do dva metra, minimalna temperatura na tom području je minus 50 stepeni, a talasi dostižu između sedam i osam metara visine. Fascinantno je da se radi svih 365 dana godišnje, nema praznog hoda i sistem rada je takav da proces proizvodnje, bez obzira na meteorološke uslove, ni u jednom trenutku ne sme da trpi. Naravno, bezbednost zaposlenih je prioritet kompanije ’Gaspromnjeft‘, u šta smo imali priliku da se lično uverimo“, napominje Mijatović.\nOn objašnjava da svi zaposleni, kao i posetici platforme, kod sebe imaju mali aparat koji meri koncentraciju štetnih gasova u vazduhu, a u slučaju povećanja koncentracije određenog gasa, aparat zvučnim signalom obaveštava korisnika da pređe na bezbednu lokaciju. Kako kaže, na platformi je u svakom trenutku 260 ljudi koji rade u dve smene, a sistemi evakucije su izuzetno razvijeni. O bezbednosti brinu i brodovi koji kruže oko ovog nalazišta nafte, kao i jedan ledolomac.\n„Imali smo priliku da vidimo kako male čamce tako i ozbiljne, velike brodove spremne za potencijalne spasilačke misije u slučaju havarije. Na njima je posada u neprekidnom dežurstvu, spremni da reaguju prevashodno kako bi pomogli ljudima koji su na platformi, ali i kako bi zaštitili prirodnu sredinu oko nje i sprečili oticanje nafte i otpada u more i sprečili zagađenje“, kaže Mijatović.\n12 Januar 2017, 18:57\nOd početka proizvodnje, decembra 2013. godine, na ovom nalazištu izvađeno je više od četiri miliona tona ARCO sirove nafte, a tokom posete novinara iz Srbije pripremala se 66. pošiljka nafte tankerima. Sagovornici „Energije Sputnjika“ kažu da je ovo nalazište do te mere bogato naftom da će eksploatacija trajati u narednih dve ili čak tri decenije.\nPored naftne platforme, novinari su imali priliku da obiđu i „Centar arktičkog turizma“ i upoznaju se sa životom i običajima starosedelaca u oblasti Neneckog autonomnog okruga, nadomak Severnog pola.


Vašington upozorio Moskvu: Ako upotrebite silu u Belorusiji... - Sputnjik Srbija\nVašington upozorio Moskvu: Ako upotrebite silu u Belorusiji...\n08:43 03.09.2020 (osveženo 08:44 03.09.2020) Preuzmite kraći link\nIzbori i protesti u Belorusiji (607)\nOdnosi Rusije i SAD će se pogoršati, ako Moskva upotrebi silu u Belorusiji, izjavio je zamenik pomoćnika državnog sekretara za Evropu u Evroaziju Džordž Kent.\n„Mi smo naš stav saopštili ruskoj strani tokom proteklih razgovora u Vašingtonu, Moskvi i Beču. Ako oni misle da su američko-ruski odnosi poslednje četiri godine bili loši - oni mogu postati još gori“, objasnio je diplomata.\nKent je dodao da nastala situacija u Belorusiji nije „geopolitičko rivalstvo istoka i zapada ili SAD i Rusije“, već problem koji treba da reše vlasti i građani republike.\n„Prirodni posrednik“ za njih može biti OEBS, smatra on.\nRanije su mediji saopštili da SAD mogu uvesti dodatne sankcije Rusiji, ako Moskva upotrebi silu u Belorusiji.\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio prošle nedelje da je formirao rezervu pripadnika policije koji će ukoliko bude potrebno pomoći Belorusiji, ali da se ta rezerva neće koristiti dok situacija ne izmakne kontroli.\nKremlj: Trenutno nema govora o aktiviranju rezervnih snaga u Belorusiji


REGULATORNE REFORME - UŠTEDE ZA PRIVREDU OD 2,9 MILIONA EVRA - JUGPRESS\nREGULATORNE REFORME – UŠTEDE ZA PRIVREDU OD 2,9 MILIONA EVRA\nRezultat sprovedenog projekta u Leskovcu je uvođenje elektronskog registra administrativnih postupaka, unapređenje rada jedinstvenog šaltera, uvođenje servisa “48 sati” kao servisa za brze odgovore građanima, virtualnog matičara za dijasporu, kao i objedinjene procedure u okviru primene Zakona o planiranju i izgradnji.\nJako je bitno nastaviti sa održavanjem tačnosti informacija u elektronskom registru, koji se nalazi na sajtu grada, i sa njegovim kontinuiranim ažuriranjem\nKao rezultat zajedničke inicijative Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) i OPTIMUS-a – Centra za dobro upravljanje, nastao je projekat Unapređenje poslovnog okruženja na lokalnom nivou kroz regulatornu reformu koji podržava Švajcarski državni sekretarijat za ekonomske poslove (SECO). Vrednost projekta je 1.19 miliona evra. Projekat je počeo u decembru 2011. godine i planirano je da traje do novembra 2014. godine. Opšti cilj projekta je da se obezbedi povoljniji privredni ambijent u lokalnim zajednicama u Srbiji, kako bi se doprinelo višem nivou privatnih investicija. Fokus projekta je na nepotrebno zahtevnim i netransparentnim lokalnim administrativnim procesima i procedurama koji često ometaju poslovanje i sputavaju lokalni ekonomski razvoj. Glavni zadatak je: pojednostavljenje izdavanja dozvola, odobrenja, rešenja i saglasnosti po zahtevu privrednih subjekata kako bi se ubrzalo rešavanje i smanjili troškovi privrede; izgradnja održivih regulatornih mehanizama za donošenje lokalnih propisa koji će obezbediti niske troškove i nizak rizik poslovanja i povećanje transparentnosti i efikasnosti lokalne javne administracije. Projekat se sprovodi u 16 lokalnih samouprava u Srbiji.\nNa završnoj prezentaciji projekta regulatorne reforme u Leskovcu, o ostvarenim rezultatima govorila je Katarina Milanović iz OPTIMUS-a. Proces regulatorne reforme obuhvatio je snimanje postojećeg stanja, odnosno izradu inventara administrativnih postupaka, što je rezultirano potpisivanjem 205 administrativnih postupaka koji su u nadležnosti gradskih uprava grada Leskovca. Nakon toga usledila je faza konsultacija sa poslovnim sektorom, analiza svih administrativnih postupaka i priprema preporuka i na kraju usvajanje preporuka od strane radne grupe, kako bi se one uvele u pravni sistem grada. Konačni rezultat projekta je elektronski registar administrativnih postupaka koji se nalazi na veb sajtu grada.\nTokom realizacije projekta pojednostavljeno je 187 administrativnih postupaka, 109 poslovih i 88 građanskih, a pet postupaka je trajno eliminisano jer su pravno neutemeljeni. U ovom periodu usvojeno je oko 650 različitih preporuka za unapređenje administrativnih postupaka. Unapređeno je 76 posto administrativnih postupaka. U 90 posto slučajeva došlo je do skraćivanja rokova, kod 74 posto administrativnih postupaka izvršena je eliminacija dokumenata ili njihovo preuzimanje po službenoj dužnosti, kod 54 posto došlo je do smanjenja naknada i taksi ili ukidanja dvostrukog taksiranja, a kod 4 posto postupaka eliminisan je čitav postupak usled pravne neutemeljenosti.\nOve preporuke dovešće do ušteda za privredu u Leskovcu koja na godišnjem nivou iznosi 2,9 miliona evra. U poređenju sa drugim gradovima koji su učestvovali u projektu, grad Leskovac je postigao jako dobre rezultate, rekla je Milanović.\nSa privrednicima su organizovane četiri fokus grupe vezano za aktuelne privredne teme. Od 53 preporuke koje su dali privrednici, 51 je usvojena na lokalnom nivou.\n-Bilo je i predloga koje nije bilo moguće sprovesti kroz ovaj projekat, ili koje se mogu sprovesti samo na republičkom nivou. Kroz rad sa lokalnim samoupravama na ovom projektu prikupili smo razne preporuke privrednog sektora za unapređenje republičkih propisa i napravili dokument o tome, koji smo uputili nadležnim ministarstvima, kako bi ih oni razmotrili i eventualno primenili, ukoliko budu imali sluha za to. Konkretan rezultat kada su u pitanju republički propisi jeste naše direktno i indirektno učešće u izmenama Zakona o planiranju i izgradnji. Na osnovu preporuka od lokalnih samouprava, prošle godine smo veoma intenzivno učestvovali u procesu izrade ovog zakona, rekla je Milanović.\nUsvajanjem izmena Zakona o planiranju i izgradnji ukupne uštede za privrednike na teritoriji grada Leskovca na godišnjem nivou iznosiće 1,65 miliona evra.\n-Mislim da smo zajedno uradili dobar posao i naša poruka bi bila da nastavite sa održavanjem tačnosti informacija u registru, jer ne bi bilo svrsishodno da se ostavi da on zastari u nekom trenutku. Propisi su živa materija i oni se menjaju i bilo bi dobro da taj registar i dalje živi i da se ažurira shodno izmenama propisa. Svaka izmena propisa, uvođenje novih administrativnih postupaka ili izmena postojećih trebalo bi da se obavi kroz rad regulatornog tela kako bi ono ustanovilo da li taj predmet, pored toga što je pravno utemeljen, vodi računa i o tome da li je povoljan za građane i privredu, rekla je Katarina Milanović.\nI nakon sprovođenja projekta regulatorne reforme, u Leskovcu će regulatorno telo, odlukama Gradskog veća, nastaviti da radi. Predsedavajući tela koji je koordinirao aktivnosti na sprovođenju regulatorne reforme je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.


Oliverov posao će biti da bude blizak za Srbijom, ove prepreke stoje na tom putu - Naši u svetu\nOliverov posao će biti da bude blizak za Srbijom, ove prepreke stoje na tom putu\nObjavljeno 20/11/19 u 09:30\nNasledniku Johanesa Hana koji je do sada obavljao tu funckuju, predstoji težak periodu u kome je sama EU “podeljena” kada je reč o unutrašnjoj reformi i proširenju, i suočena sa pitanjima da li taj proces treba da ide odvojeno ili paralelno, kako će on izgledati, piše beogrdski list “Blic” i navodi da bi Srbiji moglo da ide na ruku to što je budući komesar Mađar, čija se zemlja snažno zalaže za proširenje Unije na Zapadni Balkan.\nO Oliveru Varhelju se dosta govorilo u prethodnom periodu, tim pre što je prvi kandidat iz Mađarske takođe za ovu funkciju Laslo Tročanji odbijen zbog sukoba interesa.\nBudući komesar za proširenje je iskusni diplomata koji sa EU i u vezi sa njom radi gotovo čitav radni vek. Međutim, kako pišu mađarski mediji, u isto vreme je lojalan Viktoru Orbanu i njegovoj vladi. I to je ono što mu je u startu zakočilo lagan prolaz u Evropskom parlamentu.\n“Neću biti vezan, niti pod uticajem bilo koje izjave ili pozicije bilo kog premijera bilo koje zemlje ili bilo kog predstavnika bilo koje vlade”, morao je da napiše Varhelji u jednom od odgovora na dodatna poslanička pitanja.\nVarheljija su mađarski mediji opisivali, kako dalje piše “Blic”, kao diplomatu koji ne teži dogovorima, već samo potpunoj pobedi. Sa druge strane, oni koji ga poznaju, za njega smatraju da je bio kompetentan i dobro pripremljen profesionalac koji je imao jasan pogled na to kako stvari funkcionišu u Briselu.\nTakođe, o njemu se pre dve godine spekulisalo kao o mogućem kandidatu za mađarskog ministra spoljnih poslova, kao i da on ne bi bio loš izbor, tim pre što mađarska vlada ima ne tako prijateljske odnose sa Briselom, za razliku od njega koji godinama radi pri EU.\nVarhelji je, inače, stalni predstavnika Mađarske pri EU, koji se proteklih 25 godina bavi politikom Unije u Evropskoj komisiji i u raznim ministarstvima, a takođe je radio i na pristupanju Mađarske EU.\nKako piše portal “Hungary today” ubrzo nakon toga postaje odgovoran za koordinaciju i usklađivanje sa EU.\nEvropski komesarOliver Varhelji


MUHAMED FILIPOVIĆ OTKRIO DETALJE IZ 1993. GODINE: Alija i Haris su pristali na podjelu Bosne – hamdočamo\nAdmin\t 20 Marta, 2012\t 2 komentara\n– Čim se rahmetli Izetbegović vratio u BiH, tražio sam da se napravi sjednica na kojoj sam tražio da zbog zloupotrebe položaja i prekoračenja granice ustavnih ovlaštenja ponudi svoju ostavku. On, naime, nije obavijestio ni članove Predsjedništva niti ostatak državne delegacije o svom postupku – rekao je Filipović.\n24 Maja, 2017 u 2:27 pm\nVratimo Bosnu tamo gde je i bila i 1189 godine.Neka opet bude Banovina.Kad je Kulin mogao da kaže: Ja ban bosanski i da održi jedinstvo naroda, teritorije i jezika, onda zaboravimo Sandžak za vreme Turaka, okupiranu oblast od strane Austro-ugarske, deo Kraljevine pa Republiku BiH, zaboravimo i ovo entitetsko, bošnjačko i srpsko, budimo Banovina, birajmo bana na čelu građanske države sa demokratskim uređenjem i sa novim poštenim vođama i institucijama pa neka opet bude u Bosni dobrijeh dana kao za Kulina bana.\nmo (@mo27863447) kaže:\n25 Oktobra, 2017 u 5:56 pm\nBilo kako bilo gosp.Filipoviću.Niko nije pitao narode BiH za takvo što i prema tome treba sad provesti referendum na nivou države BiH na kojem bih se narod izjasnio za slijedeće: Ko je za Cjelovitu BiH, Ko je za podjeljena BiH na tri entiteta. Ako dođe do podjele nda po procentima državljana BiH.\nNarod je taj koji donosi krupne odlike,a ne njegovi izabranici koji nisu dobili mandat da djele BiH.


Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Konzervirana hrana > Riblje konzerve > Haringa > Delamaris Haringa\nDelamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka cene\nTrenutno nemamo slike za Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Haringa cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Delamaris Haringa, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka. Pre kupovine, podatke za Delamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nDelamaris sardine u biljnom ulju 90g limenkaDelamaris sardine u mediteranskom ulju 90g limenkaDelamaris izola brand skuša sa povrćem 125g limenkaDelamaris fileti skuše u mediteranskom ulju 125g limenkaDelamaris picnic skuša sa povrćem 125g limenkaDelamaris pikant skuša sa povrćem 125g limenkaDelamaris weekend skuša sa povrćem 125g limenka\nLosos fileti haringe u paradajz sosu 170g limenka\nLosos haringa u ulju 170g limenka\nPodravka Eva haringa fileti u biljnom ulju 170g limenka\ncena od 206,99 din\nLosos fileti haringe u ulju 170g limenka\nNajpopularniji - Haringa\nPodravka Eva haringa fileti u paradajz sosu 170g limenka\nDelamaris sardine u biljnom ulju 90g limenka


AB Soft potpisao ugovor sa JKP Pogrebne usluge Beograd o uvođenju sistema za elektronsko upravljanje dokumentacijom AB Soft potpisao ugovor sa JKP Pogrebne usluge Beograd o uvođenju sistema za elektronsko upravljanje dokumentacijom – Personal magazin\nAB Soft potpisao ugovor sa JKP Pogrebne usluge Beograd o uvođenju sistema za elektronsko upravljanje dokumentacijom\nU januaru ove godine sklopljen je ugovor o uvođenju softvera za elektronsko upavljanje dokumentacijom (Document menagement ), između AB Soft-a i JKP Pogrebne usluge, Beograd. JKP Pogrebne usluge Beograd, korisnik AB Soft ERP…\nU januaru ove godine sklopljen je ugovor o uvođenju softvera za elektronsko upavljanje dokumentacijom (Document menagement ), između AB Soft-a i JKP Pogrebne usluge, Beograd. JKP Pogrebne usluge Beograd, korisnik AB Soft ERP sistema od 1998. godine, nadgradio je postojeći poslovni system u delu poslovanja koji se odnosi na upravljanje dokumentacijom preduzeća.\nDocument management je sistem modula koji obezbeđuju praćenje i čuvanje elektronske dokumentacije i skenirane papirne dokumentacije. Cilj document mangementa je da obezbedi da svaki dokument od važnosti bude trajno sačuvan (skeniran), a njegov sadržaj lako i brzo dostupan na onim tačkama poslovnog procesa gde je to potrebno.\nPored toga, prednost ovog sistema je mogućnost praćenja kretanja dokumentacije u okviru preduzeća. AB Soft Document management je integralni deo jedinstvenog AB Soft poslovnog rešenja i omogućuje korišćenje podataka iz document managementa u modulima ERPa na krajnje jednostavan način.\nSvi kontakti, ne samo po osnovu dokumenata iz ERPa, već i ostala komunikacija, kako ulazna, tako i izlazna nalaze se u jedinstvenom sistemu i u svakom trenutku može se izvršiti uvid u svaki dokument, bez potrebe da se on traži u papirnoj arhivi.\nAB Soft potpisao ugovor sa JKP Pogrebne usluge Beograd o uvođenju sistema za elektronsko upravljanje dokumentacijom was last modified: March 15th, 2011 by Redakcija\nAB softbeogradDocument managementelektronsko upravljanje dokumentacijomERPERP sistemaJKP Pogrebne usluge\nIDC IT Security and Datacenters Transformation Roadshow 2011\nNokia sprema novi slajder telefon


Đukić: NBS zakasnila sa smanjenjem kamatne stope - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tĐukić: NBS zakasnila sa smanjenjem kamatne stope\nNarodna banka Srbije je prošle nedelje, drugi put od 8. jula, smanjila referentnu kamatnu stopu za 0,25 odsto, na do sada najniži nivo – 2,5 odsto. U obrazloženju NBS navedeno je da na ovaj način centralna banka podržava kreditni i privredni rast.\nU junu je inflacija na godišnjem nivou smanjena na 1,5 odsto, što je donja granica ciljanog koridora, a inflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede su ispod cilja od tri odsto za naredne dve godine.\nKako se navodi u saopštenju NBS na odluku Izvršnog odbora da dodatno smanji kamatnu stopu uticala su kretanja u međunarodnom okruženju, pre svega usporavanje globalne trgovine i privrednog rasta. Takođe na ovaj potez su ih navela i smanjenja kamatnih stopa velikih centralnih banaka.\n„U skladu s očekivanjima, Sistem federalnih rezervi je snizio referentnu kamatnu stopu krajem jula, a Evropska centralna banka najavila nepromenjen ili pak niži nivo svojih ključnih kamatnih stopa bar do sredine 2020. godine, uz novi program dugoročnog finansiranja od septembra“, navodi se u objašnjenju NBS.\nOvaj potez NBS dolazi, prema mišljenju stručnjaka, kasno, jer se moglo preduprediti usporavanje privrede u prvoj polovini godine. Da podsetimo, u prvom tromesečju je zabeležen međugodišnji rast BDP-a ( uodnosu na isti period prošle godine) od svega 2,5 odsto, dok je u prvom tromesečju 2018. on iznosio 4,9 odsto. Takođe, iako Zavod za statistiku nije objavio fleš procenu BDP-a za drugo tromesečje, kretanja u industriji koja je u prvom polugodištu zabeležila pad od dva odsto, a u samo u junu 6,1 odsto ne ukazuju na povoljna privredna kretanja.\nĐorđe Đukić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu ističe da je očigledno da Narodna banka ovim, zakasnelim, smanjenjem kamatne stope pokušava da utiče na pad privredne aktivnosti i da na srednji rok podstakne privredu.\n„Eksterni faktori nisu povoljni. U Nemačkoj imamo privredno usporavanje koje vodi ka recesiji. Usporava se ukupna privredna aktivnost u evrozoni, a to je glavno izvozno tržište srpskih preduzeća. Spoljno okruženje je poodavno nepovoljno, još od decembra se nazirala recesija, a tada sam tvrdio, kao što i sada deluje da je to predvečerje nove krize“, objašnjava Đukić za dnevni list Danas.\nOn objašnjava da je smanjenje referentne kamatne stope pokušaj da se preko niže cene kredita poveća kreditiranje privrede i građana.\n„Time bi se oni stimulisali da troše kako bi se nadoknadili efekti smanjenja doprinosa izvoza privrednom rastu. Narodna banka je suviše bila zarobljenik ciljanja inflacije, u koridoru tri plus-minus 1,5 odsto, da nije blagovremeno reagovala i smanjila kamatnu stopu. Sigurno je da time ne bi podstakla inflaciju, jer ni u okruženju nigde nema inflatornih pritisaka. Da sam na mestu nadležnih, tražio bih smanjenje kamatnih stopa još početkom godine. To bi koliko-toliko stvorilo uslove za povećanje kreditne aktivnosti i pomoglo da predupredi da privredno usporavanje bude manje“, smatra Đukić.\nOn ističe da politiku ciljanja inflacije (politika NBS) u ovakvim vremenima, kada su evropske zemlje blizu deflacije i sve se muče da inflacija dođe do cilja, treba kritički preispitati, jer od svetske ekonomske krize koncept monetarne politike u svetu se promenio.\n„Neka tržišta u usponu su dobro predviđajući ili smanjila kamatne stope ili bar zaustavila razmišljanja o povećanju i time uspela da smanje efekte pada ekonomske aktivnosti evrozone na njihove ekonomije. Najbolji primer je Poljska koja vodi politiku potpuno slobodnog deviznog kursa koji je vrlo dobar amortizer negativnih šokova spolja i pri tome ostvaruje visoke stope rasta“, zaključuje on.\nReferentna kamatna stopa Narodne banke deluje samo na kredite u dinarima. Prema poslednjem izveštaju o kreditnoj aktivnosti NBS u prvom tromesečju svega 19,3 odsto kredita privredi bilo je u dinarima, a ukupno učešće dinarskih u ukupnim kreditima je još manje, 15,3 odsto.\nZanimljivo je da su, kada se isključe svi krediti za refinansiranje kod iste banke, sve vrste kredita privredi u prvom kvartalu rasli osim kredita za uvoz.\nDinarske kredite preduzeća su u martu plaćala u proseku 5,15 odsto što je priličan rast u odnosu na četiri odsto koliko su koštali u januaru. Bez sumnje razlika u ceni je doprinela tako velikom učešću kredita u evrima. U martu su evroindeksirani krediti koštali u proseku 2,8 odsto što je (blagi) rast u odnosu na početak godine za 0,1 procentni poen. Za stanovništvo prosečna kamatna stopa na kredite u dinarima iznosila je 10 odsto, a na kredite vezane za evro 4,1 odsto što je skok sa 3,7 odsto iz januara.\nEkonomski analitičar Dragovan Milićević takođe smatra da je NBS trebalo da reaguje proaktivno i mnogo ranije smanji kamatnu stopu.\n„Kamatna stopa je definisana nivoom inflacije. Niska tražnja kod nas znači da nema rizika od inflatornih udara i zato je trebalo odavno smanjiti kamatnu stopu. Srbija je jedna od retkih zemalja sa pasivnim uticajem Narodne banke na kreiranje novca. Razlog za to je i visoka eurizacija. Oko četiri petine kredita privredi je indeksirano u evrima i na te kredite kamatna stopa NBS nema mnogo uticaja“, objašnjava Milićević.\nBez kredita privredi nema rasta\nMilićević ukazuje da su banke orijentisane uglavnom na kreditiranje stanovništva ubog manjeg rizika, dok je istovremeno privreda zavisna od stranih sredstava, odnosno kredita jer praktično nema sopstveni neto obrtni fond.\n„Bez bankarskih kredita privredi nema značajnijeg privrednog rasta“, napominje Milićević.\nIzvor: Miloš Obradović, Danas\nU Nemaćkoj smanjenje PDV-a, i porodicama 300 evra...\nPovećanje proizvodnje kukuruza i pšenice, ali ne i...


Hemofarm: Već isporučujemo lekove u skladu sa budućom regulativom EU\nBeta 6. februara 2019. 11:15\nFarmaceutska kompanija Hemofarm danas je saopštila da je spremna da, posle tri godine intenzivnog rada i ulaganja od oko pet miliona evra, za početak primeni Direktive EU o falsifikovanim lekovima.\nReč je o regulativi koja će od 9. februara biti obavezujuća za sve učesnike u lancu farmaceutskog snabdevanja za tržište EU, a kojom se proizvodjači i pacijenti štite od falsifikovanja lekova koji se izdaju na recept.\n„Hemofarm ne samo da je 100 odsto spreman za primenu ove regulative, već u EU uveliko isporučuje lekove koji ispunjavaju zahteve Direktive: sadrže jedinstvenu identifikacionu oznaku i oznaku za zaštitu od otvaranja. Tržište EU je za nas jedno od najvažnijih i zato smo spremni da uložimo višegodišnji rad u primenu traženih standarda“, rekao generalni direktor Hemofarma Ronald Zeliger.\nKako je ukazao Hemofarm, upotreba falsifikovanih lekova jedna je od najozbiljnijih pretnji po zdravlje ljudi, a Direktivom o falsifikovanim lekovima (FMD) EU uvodi sistem za praćenje legalnih lekova od proizvodjača do pacijenata.\nProizvodjači će imati obavezu da stavljaju prethodno odobrene bezbednosne oznake na svako pakovanje. Ti identifikacioni podaci će se čuvati u bazi podataka kojom upravlja Evropska organizacija za proveru autentičnosti lekova, a njihova autentičnost će se proveravati u apoteci skeniranjem 2D barkoda.\nUkupna investicija Hemofarma u implementaciju sistema koji ta EU direktiva zahteva je skoro pet miliona evra i odnosi se na ulaganje u potrebnu opremu i servere. Hemofarm trenutno ima 2.662 FMD relevantna proizvoda, a od 1. januara ove godine sve te proizvode pakuje u skladu sa novom regulativom.\nEU je donela 2016. Direktivu o falsifikovanim lekovima sa ciljem da zaštiti pre svega pacijente, ali i proizvodjače, od falsifikata. Regulativom su obuhvaćeni Rx lekovi (izdaju se na recept), ali i svi ostali koje proizvodjači žele da zaštite iz bilo kog razloga.\nFarmaceutskoj industriji je EU dala rok od tri godine da implementira rešenje koje će omogućiti primenu sigurnosnih elemenata na osnovnim pakovanjima, troškove implementacije sistema snose proizvodjači lekova.\nDirektiva se odnosi isključivo na tržište EU, a jedino su izuzete Grčka, Italija i Švajcarska (iako nije zemlja EU ima pristup jedinstvenom tržištu), kojima je dat grejs period do 9. februara 2025. Tržišta Srbije i drugih zemalja u okruženju koje nisu deo EU, nisu obuhvaćena ovom regulativom, ali proizvodjači iz tih zemalja su dužni da ih ispune, ukoliko žele da izvoze u zemlje EU.


Maja Gojković čestitala građanima Srbije Novu godinu\nTanjug 31. decembra 2020. 10:37\nBEOGRAD – Potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković uputila je građanima Srbije čestitku za Novu godinu.\n„Svim građanima Srbije čestitam Novu godinu, sa željom da bude uspešnija i donese svima zdravlje, ličnu sreću i uspeh. Godina za nama bila je teška i puna neizvesnosti i problema koje je donela pandemija Kovida 19, ne samo Srbiji već čitavom svetu“ navodi Gojković.\nMinistarka ističe da je pandemija uticala na našu svakodnevicu i sve segmente našeg života, a istovremeno je na test stavila humanost, solidarnost i našu odlučnost u borbi za živote i zdravlje ljudi i u suočavanju sa svim posledicama koje je izazvala.\n„Prebrodili smo mnoge teškoće i u narednu godinu ulazimo sa ogromnim iskustvom i optimizmom. Snaga koju smo pokazali u savladavanju svih prepreka u 2020. godini uliva nadu da ćemo u godini pred nama umeti i moći da je usmerimo na kreativnost, stvaralaštvo i razvoj svih segmenata našeg društva“ ističe Gojković.


Premijere novih filmova\nFilm „The Ladykillers“ braće Itana i Džoela Koena (Ethan & Joel Coen) odlično je prošao u američkim bioskopima tokom premijernog vikenda. Velike zasluge za to svakako idu na račun glavnog glumca, Toma Henksa, koji je, izgleda, zasenio par Džordž Kluni – Ketrin Zita Džouns u prethodnom filmu braće Koen – „Intolerable Cruelty“.\nProducenti, akteri i distributeri filma „Jersey Girl“ mogu da odahnu, jer je ovo ostvarenje uspelo da pobedi tamnu senku filma „Žiži“ („Gigli“), koja se dugo nadvijala nad njim. Naime, pored toga što je film „Žiži“ dobio najveći broj Zlatnih malina ove godine, on je ujedno bio i najveća filmska propast prošle godine u finansijskom smislu.\nProducenti, koji su trljali ruke nadajući se da će uspeti da unovče romansu Dženifer Lopez (Jennifer Lopez) i Ben Aflek (Ben Affleck), glavnih aktera filma, suočili su se sa velikim neuspehom. U vreme medijske hajke za slavnim parom, film „Devojka iz Džersija“ najavljivan je kao njihov veliki zajednički film, da bi poslednjih meseci čitava kampanja dobila novi tok – u prvi plan je isticano da je to priča o odnosu oca i kćerke. Istina je zapravo da Dženifer Lopez u filmu igra samo prvih petnaestak minuta, što je u početku bilo činjenica koja se krila, da bi se danas isticala u prvi plan.\nFilm „Dogville“ Nikol Kidman (Nicole Kidman) prikazuje se u Americi od prošle nedelje kao limitirano izdanje. Tri sata dug film režisera Larsa fon Trira (Lars Von Trier) je i pored malog broja bioskopa u kojima se prikazuje zabeležio odlične rezultate. Kidmanova u ovom filmu igra izbeglicu koja utočište nalazi u malom gradu Dogvilu, gde mora da se suoči sa uskogrudošću stanovnika ovog planinskog gradića.\nOvako izgleda top-lista najbolje kotiranih filmova po zaradama na američkim blagajnama za poslednji vikend marta:\n„Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed“\n„Stradanje Isusovo“ („The Passion of the Christ“)\n„Starsky & Hutch“