Održana radionica „Evropska unija i mi“ – NVU Jadranski horizonti\nNovember 7, 2021 November 7, 2021 admin\t0 Comments\tAlen Pelinković, Bojana Lalatović, Edin Koljenović, Sabrija Vulić\nU organizaciji NVU „Jadranski horizonti“ održana je radionica za mlade u sklopu projekta pod nazivom „Evropska unija i mi“ sa ciljem unapređenja informisanosti mladih ljudi o važnosti Evropskih integracija Crne Gore, te promocije osnovnih i izvornih vrijednosti na kojima počiva Evropska unija, kao preduslovu demokratskog i ekonomskog napretka društava.\nRadionice su bile radno-edukativnog karaktera, a učešće u njima je uzelo 20 mladih ljudi uzrasta od osnovne škole do fakulteta, koji su bili izuzetno zainteresovani za teme koje su predstavili g. Edin Koljenović, šef kancelarice Regionalne kancelarije za saradnuju mladih u CG (RYCO), gđa Bojana Lalatović, programska menadžerka RYCO, gđa Almedina Vukić Martinović, v.d. rukovoditeljke Sektora za koordinaciju, praćenje usklađenosti i praćenje sprovođenja strategija, pomoćnice generalne sekretarke Vlade Crne Gore, novinar Sabrija Vulić i mr Alen Pelinković, ispred NVU Jadranski horizonti, koji se posebno zahvalio profesoru Neđeljku Necku Djuroviću koji se nesebično potrudio da delegira mlade ljude koju su uzeli učešće tokom ovog skupa.\nEdin Koljenović, predstavio je učesnicima rad Regionalna kancelarija za saradnju mladih (RYCO), prilike koje su na raspolaganju mladim ljudima iz Crne Gore, kao i to na koji način mladi mogu postati promoteri demokratskih vrijednosti i graditi društva koja krase saradnja, tolerancija, povjerenje i njegovanje različitosti. G. Koljenović je, takođe, govorio o konceptu evropskih integracija, kao i o konkretnim vrijednostima Evropske unije kako bi naše društvo napredovalo, a samim tim nudilo adekvatan ambijent za prosefionalni i lični razvoj pojedinaca, a naročito mladih ljudi.\nBojana Lalatović i Edin Koljenović, foto Glas Mrkojevića\nGđa Bojana Lalatović je govorila o istorijatu Evropske unije, kontekstu njenog nastanka, institucionalnom razvoju i djelovanju kao zajednice koja baštini ideju poštovanja različitosti i koja se bavi interesima evropskog kontinenta, prevashodno, očivanjem mira – kao preduslovom sveopšteg ekonomskog, kulturnog i naučnog napretka. Govorila je o Evropskojj Uniji kao zajednici 27 država na površini od 4,2 km2, na čijoj teritorijji živi oko 450 miliona stanovnika, a koja kreira 18% svjetskog BDP-a.\nGđa Almedina Vukić Martinović, dipl. politikolog, govorila je konceptu javne politike odnosno o odnosima javne politike na nivou Evropske unije i na nivou Crne Gore sa ciljem da te politike budu slične sa onom na nivou EU.\nOpština Bar, donator\nProjekat „Evropska unija i mi„ finansiran je od strane Opštine Bar po javnom konkursu.\nNVU Jadrasnki horizonti, nosilac projekta “Evropska unija i mi”\n← NVU „Jadranski horizonti“ kreće u realizaciju projekta “Evropska unija i mi”


Početna strana | Medicinske novosti | Kombinovani pristup u odvikavanju od pušenja\nKombinovanjem dve metode u borbi protiv pušenja, recimo tableta i nikotinskih flastera, povećava kratkoročno verovatnoću da će osoba prestati da puši. Kombinovani pristup u odvikavanju od pušenja pokazao se sigurnim, iako su potrebna dopunska ispitivanja kako bi se definitivno potvrdio ovaj nalaz, kaže Dr. Coenie Koegelenberg, profesor pulmologije na Stellenbosch Univerzitetu u Južnoj Africi. Prema njegovim rečima, iako upotreba dva preparata košta više prilikom odvikavanja od pušenja, njihova primena traje relativno kratko i jeftina je u poređenju sa cenom efekata pušenja po zdravlje.\nLek vareniclin se koristi u odvikavanju od pušenja. Ovaj lek deluje tako što ometa delovanje nikotina na mozak pušača. Pacijenti koji uzimaju ovaj lek imaju veći rizik od srčanog ili moždanog udara, ali je ovaj rizik mali u poređenju sa zdravsvenim posledicama pušenja.\nSa druge strane nikotinski flasteri snabdevaju organizam nikotinom, koji stvara zavisnost kod pušenja. Na ovaj način smanjuju se simptomi apstinencijalnog sindroma kod prestanka pušenja.\nIako je studija pronašla da je kombinovani tretman efektivniji od primene recimo samo flastera, ne radi se o magičnom rešenju. Više od jedne trećine ispitanika od ukupno 400 ispitanih je i dalje pušilo i pored šestomesečne primene ovakve terapije. Kombinovanje flastera i lekova je i ranije predlagano ali nije bilo jasno da li ovakav pristup može imati bolji terapijski efekat od pojedinačnog agensa.\nPotrebno je napomenuti da je ovi studiju sponzorisale farmaceutske kompanije Pfizer i Mc Neil, koje su proizvođeči pomenutog leka i flastera za odvikavanje od pušenja. Studija je objavljena u magazinu Journal of the American Medical Association, u julu 2014. godine.\nU studiji je 446 ispitanika , najvećim delom žena, nasumice podvrgnuto primeni vareniclina u kombinaciji sa flasterom ili u kombinaciji sa placebom. Tretman je trajao 14 nedelja. Nakon 12 nedelja oko 55 % pacijenata koji su koristili kombinaciju sredstava prestalo je da puši, dok je u drugoj grupi koja je koristila flaster i placebo prestalo da puši 41 %. Nakon 6 meseci u prvoj brupi prestalo je da puši 49 % osoba, dok je u drugoj grupi prestalo da puši 33 % osoba.\nKada govorimo o neželjenim dejstvima, grupa koja je koristila i flaster i lek imala je više neželjenih dejstava i to nauzeje, pospanost, kožne reakcije, zatvor i depresivno reagovanje. Od svih neželjenih dejstava samo kožne reakcije su se javljale u statistički značajnom broju (kod 14 % u grupi sa kombinovanom terapijom, naspram 8 % u grupi koja je koristila flaster i placebo).\nPrema farmaceutskoj kompaniji Pfizer cene ovih medikamenata su oko od 1.5 do 6.5 dolara dnavno za lek, odnosno oko 4 dolara dnavno za flaster, te u americi neka osiguravajuća društva nude pokrivanje troškova svojim osihuranicima.\nU studiji nije razjašnjeno zašto ova kombinacije deluje bolje od pojedinačnog sredstva mada se smatra da je u pitanju način na koji njihova kombinacija prekida delovanje nikotina na mozak. Dr. Michael Siegel iz univerzitetske bolnice za javno zdravlje u Bostonu tvrdi da je ovo korisno istraživanje jer su prethodnih godina pacijenti tretirani ili flasterom ili lekovima nikad kombinovanom terapijom. Ipak ovo je jedna od prvih studija koja nudi rezultate o kombinovanom efektu lekova i flastera protiv pušenja. I pored medikamenata i flastera, prestanak pušenja je za neke ispitanike veoma težak, te ne neophodno pronaći efikasan lek, prema rečima pomenutog profesora.\nOva studija ne daje definitivne rezultate o kombinovanoj upotrebi flastera i lekova, te ovakav pristup ne treba prihvatiti kao preporuku, dok se definitivno ne razjasne svi aspekti ovakve terapije odvikavanja od pušenja cigareta.


Prijemu su prisustvovali i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Ðorđević, predstavnici Vojske Srbije, diplomatski i vojno-diplomatski kor, predstavnici verskih zajednica u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, možda su drugačija imena tih koji postavljaju pitanja, možda su drugačija sredstva kojim nas ucenjuju, možda su drugačija oružja i jezik diplomatije, ali pitanje je uvek bilo isto - Srbi šta ste spremni da učinite da budete slobodni, šta ste spremni da date da biste bili slobodni.\n"Vekovima odzvanjaju ista pitanja i vekovima srpski narod odgovara na isti način. Za slobodu - sve, za mir - skoro sve, za budućnost naše dece - sve. Vekovima odgovaramo na ista pitanja na isti način. Sve se menja osim rešenosti srpskog naroda da bude dostojanstven i da bude slobodan", istakao je Vulin, dodajući da slobode nema bez vojske, bez uređene, snažne, opremljene, zadovoljne i ponosne armije, kao i bez onih koji su spremni da se za nju žrtvuju i sećanja na one koji su zapalili takovski grb.\n"Sve do tada ova vojska je bila osuđena na umanjenje, na smanjenje, na nestanak, da se ne seća sebe i da nema pravo da stvari nazove pravim imenom. Da nije bilo te velike istorijske promene kako bi danas 20 godina nakon NATO agresije govorili šta se zapravo desilo. Da li bismo imali hrabrosti da stvari nazovemo pravim imenom, da kažemo da je bila NATO agresija i poslednji veliki zločin 20. veka", naveo je ministar Vulin.\nPrema njegovim rečima, bilo je većih sila i većeg zla, ali Srbija nikada nije bila tako sama kao za vreme NATO agresije, zbog čega je ona "najstrašniji i najmračniji čas naše istorije".\n"A te 1999. godine nije bilo nikoga i veliki svet i oni koji su nas voleli i oni koji nisu, okrenuli su glavu dok je umirao jedan mali i slobodan narod", istakao je Vulin dodavši da smo tako sami bili sa svojom vojskom, koja je bila uz svoj narod, kao i da niko nije mogao da kaže gde se završava vojska, a gde počinje narod.\n"Da nije bilo vojske, policije, službi bezbednosti, narod ne bi imao u koga da gleda", navodi ministar i ističe da je danas naša vojska jača, da službe bezbednosti jačaju, kao i da se država trudi da nadoknadi nedostatke koje je napravila prethodna vlast, nečinjenem, neradom, željom da i vojska i bezbednosne službe budu slabije.\n"Oni su vredni koliko su vredni i naši avioni i tenkovi i helikopteri. Ima zemalja i armija koje imaju više tenkova i aviona od nas, ali nema zemalja koje imaju više imena da ih izgovaraju sa ponosom", kazao je ministar i dodao da su prošla vremena kada smo ih se stideli.\nVulin je čestitao Vojsci Srbije praznik i poželeo Srbiji srećnu takvu vojsku.\nSelaković: Pred Vojskom Srbije i državom ništa manji izazovi\n"Neko je u jednom trenutku pokušao da ubije našu vojsku znajući da uspavljivanjem srpske vojske jedino može da uspava srpski bunt. Bilo je vremena u našoj istoriji kada nismo imali ni šefa države, ni vladu, ali smo imali vojsku i ništa nije tako vezano u našem narodu kao što su vezani vojska i narod", rekao je Selaković.\n"Svoju vojno neutralnu poziciju smo bili prinuđeni da u nesrećnim tokovima istorijskih događaja ne da mi izaberemo, već da ona nas izabere. Štiteći vojnu neutralnost Srbije, jačajući našu ekonomiju, jačajući našu vojsku mi postajemo i ostajemo faktor stabilnosti, razuma i mira u ovom delu Evrope", kazao je Selaković i istakao da je to vidljivo više nego ikada u poslednjih sedam godina.\n"Srbija šalje poruku da nikoga neće vređati, nikoga neće provocirati, ali da će umeti da odgovori snažno i brzo i efikasno svakome ko preko granica razuma i pristojne mere učini njoj", poručio je Selaković.


Hemofarm Fondacija - Ljubav zahteva svakodnevno ulaganje\nPrva asocijacija na Dan zaljubljenih, 14. februar, jeste predstava o romantičnoj ljubavi, ali u realnosti ljubav izgleda drugačije i traži svakodnevno ulaganje, ocenili su učesnici tribine Hemofarm fondacije „Samo nam je ljubav porebna“.\nPsiholog sa Filozofskog fakulteta u Beogradu Sandra Stanković rekla da romantična veza ne može sama od sebe da opstane, već je potrebno da se u nju „svakodnevno ulaže“. „Za razliku od tradicionane predstave o ljubavi da partneri treba da trpe da bi brak opstao, realna slika o dugotrajnom partnerskom odnosu podrazumeva zanos, podršku, partnerstvo u svakom smislu, prijateljstvo, ali i nezadovoljstvo i nove izazove i frustracije“, rekla je Stanković i dodala da ponekad način na koje jedan partner pokazuje ljubav nije odgovarajući za drugog jer to što jedan misli da treba, na primer, da mnogo radi ili da pere sudove za drugog ne znači potvrdu ljubavi. “Ako se partneri ne stide da pokažu šta za njih znači ljubav to povećava šansu da ona potraje“, rekla je Stanković.\nUmetnički direktor Bitefa Ivan Medenica ocenio je da je globalni problem gubitak kontakta među ljudima, solidarnosti, podrške, volje da se sluša. „To je posebno problem u Srbiji koja nikada nije negovala kulturu dijaloga. Živimo u društvu gde je mržnja dominantno osećanje“, rekao je Medenica. On je rekao da i u svakodnevnoj komunikaciji izostaje podrška koju „balerina ima od partnera kada je odbaci u vis i dočeka je“. U mnogim civilizacijama, kako je rekao, ljubav i brak nemaju veze jedno sa drugim i ako se ljubav stavi u istorijski kontekst može se zaključiti da je „ljubav za ljubav, a brak za pare“. „Živimo u svetu u kome ne postoje modeli ljubavi. Danas opstaju socijalni modeli partnerskog odnosa jer je realnost da su se žene emancipovale, postale su samostalne, usvajaju decu kao jedinke i time dovode u pitanje tradicionalni partnerski odnos“, rekao je Medenica. Partneri se, prema njegovim rečima danas susočavaju sa slobodom izbora koji nije „samo izvor sreće, već i odgovornosti u odnosu na tradicionalni partnerski odnos, izbegavanje poligamije, a opredeljenje za monogamiju“.\nRediteljka nagrađivanog filma „Ajvar“ Ana Maria Rossi rekla je da je Dan zaljubljenih najkomercijalniji praznik na planeti jer se toga dana obrne ogromna količina novca za kupovinu poklona kojima se želi potvrditi ljubav. „Ovaj datum, 14. februar nije dan ljubavi nego zaljubljenih koji može, ali i ne mora da se pretoči u ljubav“, rekla je Rossi. Dan zaljubljenih, kako je rekla, asocira je na Dan borbe protiv kancera, samo je komercijalizovan. „Nekada nije ljubav nije morala da se obeležava jednog dana. Taj praznik donelo je vreme, ali istovremeno i otuđenost u odnosima među ljudima“, rekla je Rossi.\nPanelisti su zaključili da “ljubav zahteva svakodnevno ulaganje i da je radost u davanju sebe drugima."\nCiklus tribina „Na kafi sa psihologom“ Hemofarm fondacija realizuje u saradnji sa Institutom za psihologiju Filozofkog fakulteta u Beogradu i Arst komunom Dorćol plac.


Netanyahu želi s arapskim zemljama napredovati u "zajedničkom interesu rata sa Iranom" -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nSre, 13 Vel 2019 20:49 UTC\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je danas da planira da sarađuje sa arapskim zemljama na konferenciji o Bliskom istoku u Varšavi koja se održava pod pokroviteljstvom SAD, kako bi se fokusirali na "zajednički interes rata sa Iranom".\nKomentar: Ovo je ista konferencija kojoj su Rusija, pa čak i EU odlučili ne prisustvovatii.\nIzraelski premijer je rekao da je sastanak značajan jer je reč o retkom, otvorenom okupljanju sa predstavnicima arapskih zemalja, "koji su zajedno za istim stolom sa Izraelom kako bi napredovali u zajedničkom interesu rata sa Iranom", preneo je AP.\nS druge strane, Iran je konferenciju u Varšavi nazvao pokušajem SAD da "demonizuju" ulogu zemlje na Bliskom istoku i da potkopaju Savet bezbednosti UN.\nAP navodi da se u dokumentu, koji je agenciji dostavila iranska misija u UN, navodi da će "ciljevi i pristrasna agenda" sastanka najverovatnije dovesti do eskalacije "nepoverenja, haosa, kriza i sukoba u regionu, koji već duboko pati zbog višestrukih tragičnih katastrofa".\nKomentar: Da bi postupci Netanyahua bilo nešto jasniji pogledajte i:


Ponovo radi DKC - Bioskop dobrog filma - MediaSfera\nOd 1. oktobra Dvorana Kulturnog centra Beograda ponovo širom otvara vrata za svoje posetioce. U proteklom periodu smo DKC malo ulepšali i obnovili, tako da vas najstariji aktivni beogradski bioskop očekuje u novom, osveženom izdanju. Bioskop je dobio nov ulazni blok, a temeljno dubinski je očišćen i dezinfikovan svaki njegov kutak, kako biste se posetioci, uz pridržavanje propisanih mera predostrožnosti, u njemu osećali dobro i bezbedno.\nUvodimo i jednu veliku novinu. Reč je o onlajn prodaji ulaznica, koja će posetiocima omogućiti da karte kupe unapred, iz udobnosti svoga doma.\nTagovibiskop Dvorana Kulturnog centra Beograda film filmski program


Datum objave: 11.07.2019 09:26 | Autor: MSP\nMinistar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković sa saradnicima i predstavnicima kompanije CRBC, obišao je cijelu prioritetnu dionicu autoputa Bar-Boljare.\nUz zadovoljstvo obimom urađenih radova na mostovima, tunelima i otvorenoj trasi, Nurković je još jednom izrazio očekivanje da će novi rok za završetak radova, septembar 2020. godine, biti ispoštovan.\n„Potrebno je razumijevanje svih učesnika i pomoć izvođaču da bismo došli do završetka ovog izuzetno kompleksnog projekta. Nije samo most Moračica kompleksan za izgradnju, već bih rekao da je i na primjer petlja Veruša, sa vijaduktima i prilaznim putevima i mostovima u dužini od skoro kilometar jedan od kompleksnijih segmenata“, ocijenio je Nurković.\nDo sada je na konstrukciji mostova, odnosno na pozicijama stubova i temelja završeno oko 96 odsto radova, dok je na rasponskim konstrukcijama završeno oko 54 odsto radova. Rasponska konstrukcija završena je u potpunosti na tri mosta: Gornje Mrke, Suvovara i Preslo, dok je pet mostova: Mištica, Uvač 1, Uvač 3, Pajkov Vir i Jabuka završeno u jednoj traci autoputa. Stepen završenosti radova na rasponskoj konstrukciji na mostu Moračica je 80 odsto. Završeno je spajanje jednog segmenta rasponske konstrukcije, dok se cjelokupno spajanje mosta očekuje do septembra ove godine.\nOd ukupno 16 tunela, probijeno je 15. Preostalo je još 20 metara u desnoj cijevi tunela Mateševo. Pri kraju je i izgradnja gornjeg dijela sekundarne obloge, gdje je stepen završenosti 94,7 odsto.\nObilaskom trase identifikovano je nekoliko problema sa kojim se izvođač suočava na terenu. Dogovoreno je da se problemi rješavaju uz uključenost svih aktera – Državne revizione komisije, upravljačke jedinice projekta Monteput, nadzorom i inženjerima kompanije CRBC.\nMinistar je podsjetio da se pored trase autoputa u prethodnom periodu izgradilo ukupno 65 kilometara pristupnih puteva, što je takođe jedan od benefita izgradnje autoputa.\nSvi ti radovi imali su uticaja i na prirodu, zbog čega Nurković poziva sve da imaju razumijevanja za eventualne uticaje, ali i podsjeća da izvođač mora nastojati da u mjeri mogućeg zaštiti životnu sredinu. „Nakon završetka projekta, sve se mora sanirati, jer ni nama nije cilj da izgradimo jedno dobro, a uništimo prirodu, kao drugo dobro“, zaključio je Nurković.\nFOTO: Ministar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković obišao cijelu prioritetnu dionicu autoputa Bar-Boljare


RTS :: Veliki uspeh srpske mode u Milanu\nStil Veliki uspeh srpske mode u Milanu\nnedelja, 22. sep 2019, 12:40 -> 14:32\nSrpska moda postigla je veliki uspeh u svetskoj prestonici mode – Milanu. Kao pobednica u kategoriji “Mad Mood” na Srpskoj nedelji mode, dizajnerka Suzana Perić svoju novu kolekciju premijerno je predstavila na platformi Mad Mood na Nedelji mode u Milanu.\nPredstavljanje kolekcije "La Perla Bianca", uz hitove koje je uživo izvodila specijalna gošća džez pevačica Lena Kovačević, izazvalo je izuzetnu pažnju medija.\nSrpskoj kreatorki podršku iz prvih redova pružili su njen kolega Saša Milojković, prvak „Formule 3“ Paolo Brajnik, konzul Srbije u Milanu Radmila Selaković, direktorka sektora za preduzetništvo PKS Branislava Simanić, voditeljka Nikolina Pišek, stilista i voditelj Filip Maksimović, Elma Zukorlić, Marko Nikolić i mnogi drugi.\nUspeh koji je ovom revijom Suzana Perić doživela nastavljen je i naredne večeri na svečanosti povodom dodele nagrada, kada je srpskoj kreatorki dodeljeno prestižno prizanje za najboljeg međunarodnog dizajnera "Miglior Designer Internazionale". Ovo je prvi put da neki srpski modni dizajner dobije ovako značajno priznanje na platformi "Mad Mood" na Nedelji mode u Milanu.\nSuzani Perić nagradu je uručila jedna od najpopularnijih italijanskih voditeljki i glumica Valerija Marini.\n„Veoma sam počastvovana i zahvalna Milanu na ovom priznanju. Ovo je velika stvar za srpsku modu. Srećna sam što su se u Milanu mogle čuti ovacije upućene Srbiji, a organizatorima sam zahvalna na dočeku koji su nam priredili, kao i Srpskoj nedelji mode zahvaljujući kojoj sam imala reviju u Milanu“, rekla je Suzana Perić kojoj je na nagradi čestitala i Luna Berluskoni, sestra bivšeg italijanskog premijera Silvija Berluskonija.\nNakon svečanosti, Suzana Perić priredila je glamurozni afterparti u prestižnom "Carlton Hotel Baglioni".


Potreban dijalog Indije i Pakistana - Studio B\nPotreban dijalog Indije i Pakistana\nPotreban dijalog Indije i Pakistana Tanjug\nSvetSvet Pocetna 27. 02. 2019. 14:35:34\nNemačka, Turska i Britanija pozvale su na dijalog između Indije i Pakistana kako bi se sprečila dalja eskalacija tenzija između dve nuklearne sile.\nPortparolka nemačkog Ministarstva spoljnih poslova Marija Adebar je izjavila da Berlin sa „velikom zabrinutošću“ prati razvoj događaja u južnoj Aziji i da obe strane imaju odgovornost da spreče eskalaciju, prenosi agencija AP.\nOna je rekla da Nemačka poziva Pakistan na konkretnije akcije protiv ekstremističkih grupa kao što je islamistička organizacija „DŽaiš-e-Mohamad“, koja je preuzela odgovornost za bombaški napad u Kašmiru u kojem je ranije ovog meseca stradalo više od 40 indijskih vojnika.\nI vlasti Turske su izrazile zabrinutost zbog sve većih napetosti na relaciji Pakistan-Indija, pozivajući obe zemlje da uključe „zdrav razum i da se suzdrže“.\nTurski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu je novinarima rekao da dve zemlje treba da izbegavaju akcije koje bi dodatno pojačale tenzije.\nKaže i da je veoma važno da se reši spor oko Kašmira, dodajući da je Turska spremna da doprinese tom rešenju.\nOglasila se i britanska premijerka Tereza Mej sa rečima da je Britanija duboko zabrinuta zbog porasta tenzija između Indije i Pakistana, usled čega je pozvala na obostranu uzdržanost.\nPakistan je nešto ranije saopštio da je oborio dva indijska vojna aviona, samo dan nakon što su indijski borbeni avioni pokrenuli vazdužne napade na pakistanski deo Kašmira, u znak odmazde za samoubilački napad na indijske trupe u Kašmiru od 14. februara, u kojem je poginulo najmanje 40 vojnika.


Danas počinje vakcinacija protiv gripa - CdM\nDanas počinje vakcinacija protiv gripa\nVakcinacija protiv gripa počinje danas, a iz Doma zdravlja Podgorica saopštili su da su za tu namjenu obezbijedili oko sedam hiljada vakcina. Vakcinacija, kao najefikasniji vid prevencije, kako je saopšteno iz domova zdravlja Podgorica i Bijelo Polje, posebno se preporučuje djeci nakon navršenih šest mjeseci, osobama starijim od 65 godina, hroničnim bolesnicima i licima izloženim povećanom riziku od infekcije u okviru zanimanja, kao što je medicinsko osoblje.\nDom zdravlja Podgorica još jednom apeluje na sve građane koji imaju indikaciju za ovaj vid zaštite da prime vakcinu, jer će se na taj način najbolje zaštiti od virusa gripa navodi se u saopštenju.\nKako je ranije saopšteno iz Instituta za javno zdravlje, Pljevlja i Bijelo Polje vakcine su dobili juče, a Bar i Ulcinj danas.\n“Vakcinacija protiv gripa je jedina specifična mjera prevencije i najučinkovitija zdravstvena mjera kada se radi o sprečavanju oboljevanja i komplikacija gripa. Ni jedna druga mjera prevencije nema ni izbliza takav učinak, tako da je posebno važno da se one osobe koje se nalaze u rizičnim kategorijama što prije jave svom izabranom ljekaru kako bi se na vrijeme vakcinisali” saopštili su iz Instituta.\nTagoviDom zdravlja Podgorica grip vakcinacija


Tesla kompanija otvara firmu za tuning automobila - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nElon Mask kaže da je shvatio da vlasnici njegovih automobila moraju da imaju opciju da svoja vozila učine unikatnim i da ih urede kako oni to žele. Zato je odlučio da pokrene novu granu Tesla kompanije koja će se baviti samo tuningom postojećih Tesla modela.\nZa sada, ova kompanija najavljena je samo u Kini i biće u aktivnosti od sledeće godine,a ako se bude dobro pokazala na kineskom tržištu,onda sledeću možemo očekivati u Americi. Ova kompanija će prvenstveno pružati usluge oblepljivanja folijom, gde će svi vlasnici Tesla modela moći da promene boju i izlged svog vozila.\nTu će takođe moći da prelepe felne, da izaberu nove modele felni i da zatamne stakla, a takođe će se raditi i karoserijske promene.\nOvo deluje jako zanimljivo, tako da jedva čekamo da vidimo kako će Tesla vozila izgledati u budućnosti.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Evo kako će izgledati novi BMW M4


„Venom 2” konačno stigao u bioskope! - LookerWeekly.com magazin\nOtkriven mural posvećen filmu\nPovodom početka prikazivanja filma „Venom 2” u bioskopima širom Srbije, Andrej Josifovski alias Pijanista, ulični umetnik i arhitekta nacrtao je mural u UŠĆE Shopping Centru inspirisan glavnim likovima iz filma. Sa svojim poslednjim radom, ponovo nam je pokazao svoj talenat i umeće, samo ovoga puta u iscrtavanju Marvelovih superheroja Venoma i Karnidža.\nSvečano otkrivanje murala održano je neposredno pre Comic night događaja u bioskopu Cineplexx UŠĆE Shopping Center.\nUkoliko želite da proverite kako izgleda spektakularno suparništvo između antiheroja i zlikovca – Venoma i Karnidža, preporučujemo da pogledate blokbaster „Venom 2” u bioskopima!


Hakov sin Hamidul Hak rekao je da je njegov otac ubijen danas. Portparol Jusaf Šah rekao je da se za sada ne zna identitet ni motiv napadača. Hak je bio na čelu ogranka partije Džamijat-e-Ulema Islam.\nVerski učenjak je osnivač čuvenog seminara Hakanija gde su desetine avganistanskih vodja bili školovani. Medju njima su bivši vodja avganistanskih talibana Mula Omar i bivši vodja mreže Hakani, Džalaludin Hakani.\nInače, Maulana je jedan od religijskih lidera talibana i zaslužan je za brzo širenje radikalnog tumačenja islama u pojedinim dijelovima Pakistana.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Izmene ZKP\n31. maj 2004. by Tamara Protic\n31. maj 2004.\nBeogradski centar za ljudska prava pozdravlja izmene i dopune Zakonika o krivičnom postupku, koje su u skladu s međunarodnim standardima. Iako usvojene bez javne rasprave, ove promene vode poboljšanju rada suda pa tako i efikasnoj zaštiti pojedinca. Među izmenama Zakonika o krivičnom postupku, posebno je značajno ukidanje ustanove obaveznog pritvora (čl. 142, st. 1), kojom se propisivalo automatsko izricanje pritvora svima za koje postoji osnovana sumnja da su počinili krivično delo za koje je zaprećena zatvorska kazna od 40 godina.\nNaime, Evropski sud za ljudska prava smatra da težina sankcije ne može biti jedino merilo za obavezno pritvaranje, već moraju da postoje i drugi faktori (npr. opasnost od bekstva, uticaja na svedoke, uništavanja dokaza itd). Zato je naša zemlja je prilikom ratifikacije Evropske konvencije stavila rezervu na odredbu čl. 142, st. 1, uočavajući da Zakonik nije u skladu sa standardom Evropskog suda. Važno je da je ova uočena nesaglasnost brzo otklonjena.\nNadamo se će u bliskoj budućnosti biti otklonjene i druge nesaglasnosti našeg zakonodavstva s evropskim standardima, pomenute u rezervama koje je SCG dala na Konvenciju, a koje se odnose na postupak pred prekršajnim organima i javnost rasprave u upravnom sporu.\nMeđutim, važno je uočiti i osuditi sistematsku praksu izbegavanja javnih rasprava oko važnih zakonskih rešenja, što obično utiče na kvalitet i na primenu tih rešenja. Beogradski centar podseća da javne rasprave doprinose ne samo upoznavanju javnosti s mogućim zakonskim rešenjima, već i većoj sigurnosti da će nova zakonska rešenja biti takva da obezbeđuju dobrobit zajednice i svih građana.


Van Hojdonk ima 'lek za Depaja' - Sportske.net\nVan Hojdonk ima 'lek za Depaja'\nHolanđanin bi znao kako da motiviše svog sunarodnika.\nInter i Junajted čestitali rođendan Nemanji VidićuSolskjer se vratio kućiVan Gal tvrdi: "Roho NE ide nigde!"'Tigrova' staramajka oplela po Van Galu u MurinjuVan Gal: "Ako pobedimo Siti možemo da razmišljamo o tituli"\nBivši holandski napadač, kao i uvek bez dlake na jeziku govori o aktuelnim problemima u fudbalu.\nTako se i dotakao svog sunarodnika, Memfisa Depaja, koji nikako ne uspeva da se snađe na 'Ostrvu'.\nJedan od najtalentovanijih fudbalera u Evropi, nikako ne uspeva da opravda taj epitet, a i Luj Van Gal polako gubi poverenje u svog zemljaka i sve češće ga izostavlja iz startne postave.\nBivši reprezentativac 'Oranja' smatra da je njegov zemljak krenuo pogrešnim putem i da mu je potreban neko ko će ga pravilno usmeriti.\n"Neko treba prema njemu da bude đubre i da mu kaže da tako više ne može, da prestane da se blesavi i da počne da igra fudbal".\n45-godišnjak smatra da je nekim fudbalerima glavni problem kakva će im biti frizura, ili koliko će zaraditi, tako da ne čudi što u jednom trenutku krenu stranputicom.\nMemfis je prošle sezone bio jedan od najboljih igrača u holandskoj ligi, ali Van Hojdonk smatra da je jedini način da sadašnji fudbaler 'Đavola' krene dobro da igra je da krene od nule i da se malo 'spusti na zemlju'.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: NATO bombardovanje ostavilo brojne posljedice / print=true\nUCG 24. 03. 2019. 13:00 >> 12:26 6\nNATO bombardovanje ostavilo je brojne posljedice, na živote pojedinaca i zajednica, kao i na globalnu politiku, ocijenjeno je iz Ujedinjene Crne Gore.\nOni se, kako su naveli, sa posebnim poštovanjem na dvadesetu godišnjicu sjećaju žrtava NATO bombardovanja, ogromnog razaranja, kao i nepravde koja je učinjena SR Jugoslaviji, Srbiji i Crnoj Gori, kršenjem međunarodnog prava.\n„Smatramo da je nedopustivo da vlast, koja inače često iskazuje potrebu da se izjašnjava o konfliktima i krizama u udaljenim regionima u svijetu, nema baš nikakvu potrebu da se sjeti žrtava koje su podnijeli građani naše zemlje“, kazali su iz Ujedinjene.\nPitali su da li je moguće da je savjest toliko nečista da se pokušava sakriti da su prve NATO bombe pale u Crnoj Gori i da je prva žrtva bila baš u Crnoj Gori.\n„NATO bombardovanje ostavilo je brojne posljedice, na živote pojedinaca i zajednica, kao i na globalnu politiku. Nedopustivo je i da još uvijek ne znamo kakvo je sve dejstvo bačenih bombi, naročito onih sa osiromašenim uranijumom“, naveli su iz Ujedinjene.\nZato su, dodaje se, članovi UCG, među potpisnicima Apela za formiranje "Nezavisne komisije za utvrđivanje posljedica NATO bombardovanja na zdravlje ljudi".\nPoslanik Goran Danilović, na poziv predsjednika Srbije, prisustvovaće centralnom obilježavanju godišnjice NATO agresije u Nišu.\nFunkcioneri UCG, među kojima i poslanik Radonjić, prisustvovaće obilježavanju godišnjice u hramu Hristovog vaskrsenja u Podgorici.\n„Ujedinjena Crna Gora smatra da se budućnost za sve građane, kao i saradnja sa susjedima, i uopšte međunarodnom zajednicom, može na zdravim osnovama graditi jedino na osnovu samopoštovanja i odgovornog odnosa prema sopstvenoj prošlosti“, zaključuje se u saopštenju.\n"Opozicioni subjekti da napuste rad Odbora"


“Lidl” nudi radnicima 200 dolara da se vakcinišu - Jutarnje.rs\nNemački diskontni lanac supermarketa “Lidl” saopštio je danas da nudi ekstra naknadu od 200 dolara svim zaposlenima u SAD koji se vakcinišu protiv kovida 19.\n“Lidl” se na taj korak odlučio pošto su u sve većem broju saveznih država SAD vakcine postale dostupne.\nSaopštenje “Lidla” usledilo je nakon sličnih poteza konkurenata na američkom maloprodajnom tržištu poput “Aldija” i “Dolar dženerala”, kao i kompanije za dostavu namirnica “Instakart”, prenosi Rojters\n“Lidlov” iznos podsticaja za prihvatanje vakcinacije je među najvećim koje je neka kompanija do sada ponudila svojim radnicima u SAD, dodaje britanska agencija.\nIz kompanije su naveli da među njihovim zaposlenima vlada ogromno interesovanje za vakcinaciju, pozivajući se na internu anketu u kojoj je gotovo osam od 10 radnika reklo da planira da se vakciniše čim vakcina bude dostupna.\n“Lidl” prodaje svoje proizvode u više od 125 prodavnica u devet država SAD na istočnoj obali.\nPrethodni tekstEnglezi uvode novo pravilo koje menja fudbal\nSledeći tekstTrifunović: Silovatelj poput Mike sedi s Vučićem i svi ćute


Zelenasima posao zbog korone cveta\nTanjug 25. avgusta 2020. 16:35\nRIM – U prvih sest meseci ove godine, što je vreme karantina zbog koronavirusa, stopa zelenastva u Italiji je poraslo za skoro 10 odsto u odnosu na isti period prosle godine i to je jedini organizovani kriminal koji belezi porast u odnosu na proslu godinu.\nProvale, krađe, razbojništva,iznuđivanje, ubistva… sve je to znacajno smanjeno u ovih nekoliko meseci od kako se Italija i svet bore protiv Covida19, izuzev potrebe za gotovinom, sto mnoge ljude tera da se obrate zelenasima.\nOvo je vreme covid ekonomije, a to je sve ono sto u vanrednoj situaciji omogucava enormno bogaćenje jednih, a i siromašenje većine.U vanrednim situacijama kontrola je slabija, paznja vlasti i javnosti je usmerena na resavanje hitnih problema, a organizovani kriminal ne propusta priliku da zaradi, pise „La Republika“\n„Sto više banke zatežu i komplikuju odobravanje kredita, to se ljudi u očaju lakše zadužuju kod zelenaša koji znaju da kada ljudima gori kuca, nema se za hleb ili je dete u pitanju, lako pristaju na sve uslove, pa i one koji ce ih odvesti u propast“, konstatuje list.\nPrema procenama u Italiji kriminalna organizacija “Ndrangeta” godisnje zaradi 60 milijardi evra, a “Kamora” između 20 i 30 milijardi godisnje. Oni kao i u vreme bez krize zarađuju od uobicajenih aktivnosti gde su se uspeli uvuci: sektor distribucije hrane, transport, cistoća, katering, dezinfekcija i deratizacija, kao i pogrebne usluge.\n“Ali, organizovani kriminla je duboko prodro i u sektor koji je najvise pogođen pandemijom koronavirusa, u zdravstvo, i tek kada prođe vanredna situacija, pa kada pocnemo da analiziramo, moćicemo da shvatimo koliko su uspeli da se infiltriraju i zarade i u zdravstvu dok se svet bori sa pandemijom. Evropa ce se spasiti od Covida19, ali mozda i nece od Covid ekonomije”, zakljucuje list.


Turska vojska bombardovala Kurde na sjeveru Iraka\nTurska vojska je i danas bombardovala uporišta kurdskih ekstremista na severu Iraka, potvrdili su zvaničnici iračkog Kurdistana.\nBombardovana je planinska oblast Sidakan, u provinciji Erbil, u autonomnoj iračkoj oblasti Kurdistan. Napadi su izazvali požare u šumi i na poljima, ali za sada nije poznato da li je u njima bilo žrtava, rekao je jedan lokalni kurdski zvaničnik.\nU odvojenom napadu turske vojske, poginula su dva turska civila za koje su vojnici mislili da su kurdski ekstremisti. "Vojnici su pucali na seljake koji su skupljali bilje, misleći da se radi o teroristima", rekao je jedan lokalni zvaničnik.\nTurska vojska je poslednjih nedelja pojačala napade na uporišta borbene separatističke organizacije - "Radničke partije Kurdistana" (PKK) na sjeveru Iraka.


Posle Mladića novi uslov-Kosovo?\nDušan Janjić i Ljiljana Smajlović saglasni su u oceni da nakon hapšenja Ratka Mladića Srbiji predstoje dogovori sa EU oko Kosova i da je napredak u pregovorima sa Prištinom novi uslov za kandidaturu Srbije.\n“Evropska komisija je već ranije saopštila da hapšenje Ratka Mladića nije uslov sa srpsku kandidaturu’, skreće pažnju za DW Dušan Janjić, predsednik Foruma za etničke odnose. U tom smislu sada, kako kaže, predstoji taj set razgovora oko Kosova. „To ne mora biti ništa negativno. Ali, očigledno je došlo vreme da neki sporazumi moraju da se postignu, i tu ova taktika odugovlačenja ne prolazi. Pretpostavljam da će i Ketrin Ešton morati da preuzme deo odgovornosti, jer bez aktivne uloge Evropske komisije nema izlaska iz trenutnog ćorsokaka, u koji je zapao pregovarački proces, “kaže Janjić. Dušan Janjić naglašava da je hapšenje Mladića svakako pozitivan potez, ali da će za nastavak evropskih integracija tema Kosova biti veoma važna, ili sve važnija. „Još ranije je rečeno da je napredak u pregovorima preduslov za kandidaturu. Pretpostavljam da je i ova prilika iskorišćena da se definiše šta je to napredak u pregovorima. I to je u ovom trenutku maksimum koji se može postići. “Predsednica Udruženja novinara Srbije, Ljiljana Smajlović očekuje da će se od Srbije tražiti da građani Kosova mogu da putuju preko Srbije, iako ona ne priznaje njihova dokumenta, i “da se normalizuju odnosi Kosova i Srbije kao dve susedne, nezavisne države’. Samo priznanje Kosova se neće tražiti, ocenjuje Smajlovićeva, ali će i to jednog dana doći na dnevni red. To svakako neće biti brzo, jer je Srbija ipak još daleko od ulaska u EU, zaključuje Ljiljana Smajlović. „Pretpostavljam da će se od Srbije tražiti mnogo toga kad je status Kosova u pitanju. Odnosno, kad je reč o prihvatanju realnosti da je Kosovo nezavisna država. Ali, to se od nas još neće sada tražiti za ovu narednu stepenicu – kandidaturu za EU. Prema tome, mislim da je sada Boris Tadić čovek koji je ispunio sve želje Ketrin Ešton“, rekla je Smajlovićevačiju izjavu prenosi nemački Dojče vele. Pitanje Kosova je zapravo trebalo da bude u fokusu Ketrin Ešton, ali ga je hapšenje Mladića donekle bacilo u drugi plan. Eštonova je ipak naglasila da je taj dijalog važan za rešavanje praktičnih pitanja za život ljudi. Šef tima srpske vlade za dijalog sa Prištinom Borislav Stefanović izjavio je tako da Srbija, nakon hapšenja Mladića, ulazi sa novom energijom u dijalog sa Prištinom.


Važna pobeda rukometašica Bora protiv beogradskog Juniora 25:18 - MEDIJA CENTAR BOR\nRukometašice Bora ostvarile su veoma važnu pobedu u drugom kolu nastavka prvenstva ženske Superlige. Pred oko 300 gledalaca u Sportskom centru Bor, savladana je ekipa beogradskog Juniora rezultatom 25:18. Ova pobeda dobija na značaju jer je ovaj protivnik savladan i u prvom delu prvenstva u Beogradu što Borankama daje izvesnu prednost pred teške mečeve koji im predstoje u regularnom delu šampionata kao i u eventualnom plej-autu u kome će se čak 6 ekipa boriti za ostanak u najelitnijem rangu takmičenja.\nBoranke su do pobede došle zahvaljujući velikoj borbenosti i iskazanoj želji za pobedom. Treba pohvaliti veoma disciplinovanu igru domaćih igračica koja je rezultirala smanjenjem neiznuđenih grešaka koje su u nekim prethodnim utakmicama skupo koštale ovu ekipu, jer su zbog mladosti i neiskustva propustile da u prethodnih deset kola osvoje još neki bod.\nU ekipi Bora najefikasnija je bila Bojana Milić sa 7 postignutih golova. Sara Stankovski, Tamara Simonović i Jovana Nikolić postigle su po 4. Novopečena reprezentativka Emilija Veljković je dala doprinos sa 3 gola, a u strelce su se sa po jednim golom upisale i Katarina Jevtov, Zoe Petrović i Snežana Radulović.\nTreba istaći i značajan učinak i doprinos golmana Bora Marijane Ilić koja je standardno dobrim intervencijama u više navrata uspešno sačuvala mrežu domaćih, kao i mlade i perspektivne Alme Redžeplar koja je uspela da odbrani dva sedmerca gostujućim igračicama.\nU ekipi Juniora najefikasnija je bila Mina Petrović sa 4 pogotka, a po 3 su postigle Ivana Rupčić i Isidora Bogunović.\nOva ubedljiva pobeda svakako ohrabruje i daje veliku nadu ekipi koju vodi trener Zoran Barbulović da će uspeti da se izbore za ostanak među 10 najboljih ženskih ekipa u Srbiji.


Krvavi Uskrs u Šri Lanki: Najmanje 189 mrtvih i 560 povrijeđenih u bombaškim napadima (VIDEO)\nKako prenose svjetski mediji, prijavljeno je najmanje osam eksplozija, dok mediji iz Šri Lanke navode da među žrtvama ima najmanje 35 stranih turista. Prvi izvještaji govore o šest eksplozija, tri u katoličkim crkvama u kojima se slavio Uskrs i tri u hotelima s pet zvjezdica, navodi policija\nFoto: St.Sebastian's Church, Katuwapitiya, Negombo,Sri Lanka\nNajmanje 189 osoba je poginulo, a 560 povrijeđeno u bombaškim napadima na crkve i hotele u Šri Lanki, objavio je The New York Times, pozivajući se na riječi zamjenika direktora Nacionalne bolnice u Šri Lanki.\nMeđu poginulima je najmanje 35 stranaca.\nKako prenose svjetski mediji, prijavljeno je najmanje osam eksplozija, dok mediji iz Šri Lanke navode da među žrtvama ima najmanje 35 stranih turista.\nPremijer Šri Lanke sazvao je vanredni sastanak zbog napada. Otkazane su popodnevne uskršnje mise u Colombu, prenio je “Avaz”.\nU eksploziji je pogođen i restoran u prizemlju luksuznog hotela "Cinnamon Grand", saopštili su iz ove kompanije.


U Iraku u raketnom napadu poginuo civilni radnik\nDim u blizini aerodroma u Erbilu, Irak (15. februar)\nU raketnom napadu na vojnu bazu pod komandom SAD-a u kurdskom regionu na sjeveru Iraka poginuo je jedan civilni radnik po ugovoru, a ranjeno je pet ljudi, uključujući američkog vojnika, saopštila je međunarodna koalicija u ovoj zemlji.\nOvo je bio najsmrtonosniji napad na snage koje Amerika predvodi u Iraku u prethodnih skoro godinu dana, piše Reuters.\nPortparol koalicije saopštio je na Twitteru da je napad izvršen na snage u Erbilu, glavnom gradu autonomnog kurdskog regiona, te da će uskoro biti poznato više detalja.\nKurdske snage bezbjednosti objavile su da su najmanje tri rakete pale 15. februara sinoć nedaleko od Međunarodnog aerodroma u Erbilu. Reutersov izvještač čuo je nekoliko snažnih eksplozija i vidio vatru blizu aerodroma.\nAmerički državni sekretar Antony Blinken osudio je ovaj napad i rekao da je u razgovoru sa premijerom regionalne kurdske uprave Masrurom Barzanijem "ponudio podršku u istrazi i kažnjavanju odgovornih".\nU Iraku sahranjena 104 Jazida, žrtve terora Islamske države


EIB odobrila drugu tranšu kredita od 40 miliona eura za obnovu putne mreže u Crnoj Gori – Bankar.me\nEIB odobrila drugu tranšu kredita od 40 miliona eura za obnovu putne mreže u Crnoj Gori\nJuly 31, 2020 CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI Leave a comment\nEvropska investiciona banka (EIB) odobrila je drugu tranšu kredita vrijednu 40 miliona eura za obnovu 180km puteva na pet glavnih putnih ruta u Crnoj Gori. Uz ovaj zajam, banka Evropske unije odobrila je Crnoj Gori bespovratna sredstva u iznosu od 1.5 miliona eura namijenjenih izradi tehničke dokumentacije. Grant je odobren iz sredstava EIB-ove Inicijative za ekonomsku otpornost (ERI), što je prvi ovakav grant dodjeljen na Zapadnom Balkanu. Investicija EIB-a u ukupnoj vrijednosti od 80 miliona eura povećaće bezbjednost i efikasnost na putevima, ubrzati ekonomski oporavak zemlje i stvoriti bolje uslove za regionalnu trgovinu.\nBespovratna sredstva iz ERI fondova namijenjena su jačanju ekonomija, stvaranju preduslova za održivi ekonomski razvoj, zapošljavanje ili izgradnju vitalnih infrastrukturnih objekata u zemljama neposrednog okruženja Evropske unije koja su pogođenija migrantskom krizom. Bespovratna sredstva odobrena Crnoj Gori omogućiće moderan, standardizovan pristup i efikasniji nadzor projekta obnove putne infrastrukture u skladu sa najvišim standardima Evropske unije. Modernizacija putne mreže unaprijediće bezbjednosti, smanjiće troškove održavanja vozila, vrijeme provedeno na putu i učestalost saobraćajnih nesreća. Tokom obnove biće otvoreno oko 4,100 privremenih radnih mjesta, što će dodatno doprinijeti razvoju privatnog sektora u Crnoj Gori.\n“Obnova putne infrastrukture je veoma važna za efikasniju trgovinu, doprinosi zapošljavanju i bržem ekonomskom oporavku Zapadnog Balkana. Osnaživanje lokalnih ekonomija da efikasnije reaguju u kriznim situacijama, bitan je preduslov za ekonomski rast i stvaranje radnih mesta. Obnovom četvrtine ukupne putne mreže Crne Gore, jačamo regionalne veze i integraciju zemalja Zapadnog Balkana i EU. Pristup bezbjednim i modernim putevima ne bi trebalo da bude privilegija, nego osnovna potreba svih građana u pravcu razvoja konkurentnosti, održivosti i bržeg pristupa EU.”, izjavio je potpredsjednik EIB-a Dario Scannapieco.\nAivo Orav, Ambasador EU i šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori: “U vrijeme zdravstvene i ekonomske krize bez presedana ovaj finansijski paket EIB-a je veoma dobrodošao. Stvaranje novih radnih mjesta i regionalnih ekonomskih veza, s jedne strane, i poboljšanje putne bezbjednosti i očuvanje ljudskih života, sa druge strane, predstavljaju dobitnu kombinaciju. Ovo je pogotovo važno za Crnu Goru gdje se 55% puteva vode kao ‘nedovoljno bezbjedni’, što pokazuje nedavno sprovedena procjena o bezbjednosti u saobraćaju koju je finansirala EU. Pored prevencije gubitka ljudskih života, poboljšanje drumske bezbjednosti donosi i značajne ekonomske dobiti. Investicija u ovu oblast je stoga ekonomski opravdana i uvijek se dvostruko vraća. U kombinaciji sa projektima koje finansira EU a Delegacija EU već sprovodi na terenu, ova podrška EIB-a će doprinijeti daljem razvoju ekonomije, trgovine, zapošljavanja, kao i stvaranju modernijeg, efikasnijeg i bezbjednijeg drumskog transportnog sektora za građane.”\nZajam će omogućiti obnovu sekcija duž koridora između Tivta i luke Bar, između Danilovgrada i prijestonice Podgorice, između Lepenca i graničnog prelaza Špiljani. Putni pravci na granici sa Srbijom između Ribarevina i Dobrakova, kao i Pljevalja i Mihajlovice, će takođe biti rekonstruisani. Prva tranša ovog zajma potpisana je u novembru 2018. godine.\nPOJMOVIEIB - Evropska Investiciona Banka EIB Crna Gora EIB krediti\nPrevious Odboru turizma predstavljen Treći paket mjera podrške\nSljedeći Kredit vrijedan 50 miliona eura za EPCG u okviru EBRD Paketa solidarnosti\nEIB će podržati zelenu i digitalnu tranziciju regiona\nEIB mobilizuje do 40 milijardi eura za subzijanje uticaja epidemije koronavirusa


Politika: Vučić: Srbija je na evropskom putu, ali nećemo pokvariti odnose sa Rusijom - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nSrbija je zaista na evropskom putu, ali neće pokvariti odnose sa Rusijom, poručio je predsednik Aleksandar Vučić u intervjuu ruskom novinaru Vladimiru Solovjevu za Jutjub kanal "Solovjev lajv", koji je danas objavljen u celosti, a čije su dosad neobjavljene delove prenele ruske agencije.\nAleksandar Vučić je u intervjuu objavljenom uoči njegovog susreta sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, rekao da iz Evrope razni politički subjekti dele lekcije i da su mu jednom čak rekli da ne treba tako glasno da govori o uspesima Srbije.Vučić je ispričao da mu je na pitanje zašto da ne govori glasno, rečeno da će to izazvati mnogo problema i da svi moraju da reaguju. "Ja sam se tada prosto nasmejao i nastavio da radim svoj posao", ispričao je Vučić.\nIstakao je da se Srbija nalazi na evropskom putu, ali da nikada neće pokvariti odnose sa Rusijom. "Mi ćemo ceniti Putina, imaćemo dobre odnose i sa Kinom, sviđalo vam se to ili ne, to je politika Srbije", istakao je Vučić.\nCeo intervju Vučića za Solovjev lajv objavljen je uoči njegove posete Rusiji, koja je planirana za 24. i 25. novembar, a u ranije objavljenim delovima intervjua predsednik Srbije je govorio o predstojećoj poseti Rusiji i susretu sa predsednikm Putinom, i o tome da je gas pitanje svih pitanja u Srbiji.Predsednik je rekao da politika nije lakši put i da Srbija ima svoje političke i ekonomske interese, da je ona vojno neutralna zemlja i da je ekonomski napredak postigla, između ostalog i zbog toga što ima prijateljske odnose sa Rusijom i Kinom, ali da, naravno, veliki broj investicija dolazi i iz Evropske unije.\nVučić je istakao da je Srbija u protekle dve godine imala najveću stopu privrednog rasta - oko 6,7 odsto i da je za poslednjih sedam godina izgrađeno više bolnica nego u prethodnih 70.\nTo je Srbija uspela, između ostalog, zato što ima prijateljske odnose sa Rusijom i Kinom, ali je naglasio da, veliki broj investicija dolazi i iz Evropske unije.\nOdgovarajući na pitanje zašto je izabrao teži put i nije uveo sankcije Rusiji, Vučić je odgovorio da politika nije lakši put i da Srbija ima svoje političke i ekonomske interese.\n"Da nismo imali gasovod, da ne sarađujemo sa Rusijom, mi danas ne bismo imali gasa, danas bih plaćao 800-900 evra za gas", objasnio je Vučić i dodao da Srbija to ne može da izdrži ekonomski.Vučić je rekao da je uveren da bi Srbiji, da je uvela sankcije Rusiji, bilo rečeno da je dobrodošla u NATO, a potom u EU.\nDodao je da je pragmatičan i racionalan čovek, da Srbija ima ekonomske interese, ali da, kako je rekao, "ne možemo da ubijemo dušu srpskog naroda da bih ja dobio neke pohvale u nekim novinama, uopšte, na nekoj zapadnoj televiziji".\n"Kada se bavite politikom vaš cilj je da narodu bude bolje u budućnosti, ali ne možete ubiti svoj narod zato što mislite da je za vas lično u tom trenutku tako bolje, ne bavite se politikom za sebe lično", naglasio je Vučić.\nUkazao je da je suština da Srbija bude nezavisna u odlučivanju i suverena i dodao da srpska politika nikada ne može biti neprijateljska prema Ruskoj Federaciji, navodeći da o tome govori otvoreno svima u svetu i da to nikada nije krio.\n"Kao što se predsednik Putin osmehuje kada ja govorim ‘Znate mi smo na evropskom putu’, on kaže ‘Znam, znam, ja znam da oni neće da vas prime, ali da ste vi na evropskom putu’, i svaki put mi tako govori. A ja govorim, zato što nikog neću da obmanjujem i neću ništa da skrivam, i Evropljanima i Amerikancima: Mi sa Rusijom imamo posebne, dobre, odnose i ne želimo da ih kvarimo i ne tražite to", rekao je Vučić.\nDodao je da misli da je uspeo da zadobije neki oblik poštovanja kao predsednik zemlje, jer svi znaju da njegova reč nešto znači i više ga ništa ne pitaju o tome.Predsednik je naglasio da je za Srbiju veoma važno da očuva mir i stabilnost, a u tom kontekstu i dobre odnose sa Rusijom.\nVučić je istakao da je za Srbiju veoma važno kada Rusija kaže da je važno poštovati međunarodno pravo.\n"Srbija se razvija ogromnom brzinom i zato su nam potrebni mir i stabilnost. I zato poštujemo one koji poštuju našu nezavisnost, naš suverenitet, koji poštuju rezolucije međunarodnog prava i Rezoluciju (SB UN) 1244 o KiM, poštuju teritorijalni integritet Srbije. A Rusija nas je uvek podržavala po ovom pitanju, zahvalan sam predsedniku Putinu na podršci, a takođe (ministru spoljnih poslova Rusije) Sergeju Lavrovu i (ministru odbrane Rusije) Sergeju Šojguu i svim ljudima iz okruženja predsednika Putina zahvalan sam na korektnom odnosu prema Srbiji", istakao je Vučić.\nGovoreći o dešavanjima 90-ih godina, rekao da se vidi licemerje onih koji su tada donosili odluke. "Kada govore o moralnim principima, ja kažem 'Zaustavite se, recite mi: moraš da uradiš to i to, ali molim vas samo nemojte da mi govorite da je to u skladu sa principima morala i etike' ", dodao je Vučić.\nIspričao je da je jednom pitao predsednika Francuske Emanuela Makrona kako da objasni Srbima da su svi u bivšoj SFRJ imali pravo na samoopredeljenje osim Srba, a da je Makron odgovorio da je sasvim sigurno mnogo od toga što predsednik Srbije govori istina, ali da je [Vučić] racionalan političar i pragmatičar i shvata da je to sada, u ovoj političkoj situaciji nemoguće.\nVučić je dodao da je tada zahvalio Makronu, jer je to bio korektan pristup.\n"Mogu da razumem – mi smo jači, shvatam, ali govoriti mi da je to pravda da su Srbi za sve krivi, to nije korektno, nije istina... To ne želim da slušam. Ne mogu i neću", rekao je predsednik Srbije.Predsednik je izjavio da Srbija razmatra mogućnost izgradnje nuklearne elektrane i da se o tome konsultuje sa Ruskom državnom korporacijom za atomsku energiju "Rosatom".\nVučić je rekao da Srbija nije razmišljala o tome ranije, ali da sada počinje ozbiljno da razmišlja.\nNaveo je da postoji problem finansiranja jer, kako je naveo, velika nuklearka košta više od 10 milijardi, a da je Srbija odlučila da njen državni dug uvek bude manji od 60 odsto. "Nikada ne smemo da ugrozimo budućnost naše dece zbog velikog državnog duga", istakao je Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao da se razmatraju mnoga pitanja zajedno sa "Rosatomom". "Da vidimo kako će to ići, ali su nam potrebne dodatne konsultacije sa našim ruskim partnerima, kako da radimo u budućnosti", rekao je Vučić.


Kako stimulisati domaće proizvode | Privredna komora Crne Gore\nPanel „Kako stimulisati domaće proizvode i usluge, a ne narušiti preuzete međunarodne obaveze“, u organizaciji projekta „100 najvećih u Crnoj Gori“, održan je 12. aprila 2018. godine u Prvrednoj komori Crne Gore.\nGovorili su državni sekretar u Ministarstvu finansija Crne Gore mr Nemanja Katnić, generalni direktor Direktorata za transformaciju i investicije u Ministarstvu ekonomije mr Radosav Baćko Babić, rukovoditeljka Sektora za istraživanja i analize Privredne komore Crne Gore dr Nina Drakić i suvlasnik mljekare „Lazine“ mr Milutin Đuranović. Domaćin panela bio je Ratko Nikolić, osnivač BI Consultinga, vodećeg provajdera bonitetnih informacija.\nNa panelu je razgovarano o konkurentnosti domaćih kompanija i njihovom pozicioniranju u odnosu na regionalne i globalne korporacije. Bilo je riječi o mjerama podrške i podsticaja privredi, planovima u toj oblasti, akcijama koje nacionalne asocijacije privrednika organizuju, kao i o iskustvima domaćih proizvođača, te njihovom viđenju tržišta.\nGeneralni direktor Direktorata za transformaciju i investicije u Ministarstvu ekonomije mr Radosav Baćko Babić podsjetio je da je taj Vladin resor, u cilju bolje koordinacije aktivnosti i podrške sektoru mikro, malih i srednjih preduzeća, formirao Direktorat za investicije, razvoj malih i srednjih preduzeća i upravljanje EU fondovima.\n- Uspostavljen je tzv. jednošalterski sistem, gdje kompanije mogu dobiti informicije za investicije, tekuće poslovanje ili otpočinjanje biznisa. Ove godine Ministarstvo ekonomije implementiraće 10 programa podrške biznisu, čija realizacija treba da doprinese modernizaciji proizvodno-uslužnih kapciteta, uvođenju međunarodnih standarda poslovanja, primjeni inovativnih rješenja u poslovanju, udruživanju u klastere. To će uticati na unapređenje unutrašnjih performansi preduzeća i sveukupno jačanje konkurentnosti crnogorske ekonomije - rekao je on.\nBabić je siguran da će kompanije koje budu izabrane u 100 najvećih u Crnoj Gori po svim kategorijama, u predstojećem periodu biti korisnici programa podrške i uspješan primjer drugima „jer su one društveno odgovorne, redovno izmiruju poreze i doprinose, zapošljavaju nove radnike i investiraju u našu bolju ekonomsku budućnost”.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Crne Gore mr Nemanja Katnić kazao je da se taj resor aktivno bavi fiskalnom politikom koja, kroz odgovarajuće podsticajne mjere, treba da doprinese dinamiziranju privrednog rasta, kao i kreiranju reformskih aktivnosti za privlačenje stranih direktnih investicija. O tome, pored ostalog, svjedoče i napredak u Izvještaju o lakoći poslovanja (Doing Business 2018) u kojem je Crna Gora zauzela 42. mjesto na listi od 190 rangiranih zemalja i time, u poređenju sa prošlogodišnjim revidiranim Izvještajem, ostvarila napredak za 9 mjesta.\nTakođe, kako je podsjetio, u okviru izvještaja Svjetskog ekonomskog foruma o indeksu globalne konkurentnosti 2017-2018, Crna Gora je zauzela 77. mjesto, od ukupno 137 zemalja, što predstavlja napredak od pet mjesta u odnosu na prošlogodišnji izvještaj.\n- Ono što ne možemo zanemariti kada govorimo o prednostima Crne Gore, sa stanovišta investitora, jeste činjenica da se radi o relativno novom, otvorenom tržištu, sa brojnim pozitivnim karakteristikama poput eura kao zvanične valute, konkurentnih poreskih sistema, kvalifikovane i pristupačne radne snage, liberalne pravne regulative, slobodnih tokova roba i kapitala, dobre saobraćajne povezanosti, članstva u NATO, koje je garancija sigurnosti i stabilnosti za investitore. Takođe, ovo je garant i niza dugoročnih mjera i aktivnosti koje treba da doprinesu razvoju privrednog sektora, preduzetništva, novim radnim mjestima, povećanom izvozu, što je politika rada ove kao i prethodne Vlade Crne Gore - rekao je Katnić.\nOsnivač BI Consultinga i domaćin panela Ratko Nikolić naveo je da su strane direktne investicije jedan od tekućih prioriteta ekonomske politike i da je neupitan njihov značaj u postizanju ekonomskih ciljeva.\n- Obazirući se na postojeću praksu, postavlja se pitanje da li dovoljno koristimo efekte stranih direktnih investicija i njihov mogući pozitivan uticaj na domaću privredu? Svjedoci smo da se u najvećim npr. građevinskim projektima, većina materijala uvozi, a u procesima angažuje značajan broj zaposlenih iz inostranstva, kako visoko obrazovanih na top menadžment pozicijama, tako i na operativnom nivou nekvalifikovane radne snage. Na taj način, povećana ekonomska aktivnost u Crnoj Gori izaziva veću tražnju u zemljama odakle se ti materijali naručuju i zemljama iz kojih se angažuje radna snaga - objasnio je on.\nNikolić dodaje da ukoliko bi postojala stimulacija i podsticaji korišćenja i ugradnje domaćih materijala, kao i zapošljavanje domaće radne snage, ta tražnja bi zasigurno mogla dovesti do pokretanja lokalnih pogona i većeg angažovanja domicilne radne snage, čime bi efekti realizacije stranih direktnih investicija na domaću ekonomiju bili daleko veći.\nPrema riječima rukovoditeljke Sektora za istraživanja i analize Privredne komore Crne Gore Nine Drakić, Crna Gora se decenijama unazad opredijelila za otvorenu tržišnu ekonomiju „što nam ne ostavlja prostor za preispitivanja, već nameće potrebu da na svim nivoima pružamo podršku, te afirmišemo domaću privredu kako bi se izborila sa stranom konkurencijom“.\n- Cijeneći značaj podrške domaćoj privredi Privredna komora Crne Gore je još 2009. godine kod Zavoda za intelektualnu svojinu Crne Gore i kod Međunarodne organizacije za zaštitu prava intelektualne svojine registrovala kolektivni žig „Dobro iz Crne Gore“ i time otpočela projekat brendiranja domaćih proizvoda“, kazala je ona.\nDrakić je podsjetila da je do sada pravo korišćenja nacionalnog žiga „Dobro iz Crne Gore” stekla 21 crnogorska kompanija za 95 proizvoda.\n- Sredinom prethodne godine Komora je na osnovu analize potencijala, rezultata robne razmjene, savremenih trendova u trgovini, turizmu i kod potrošača, a u cilju šireg obuhvata i afirmacije domaćih proizvoda, pokrenula projekat „Kupujmo domaće – Dobro iz Crne Gore“. Tokom 2018. godine ovaj projekat je podržala i Vlada Crne Gore, te je ovog mjeseca i zvanično počeo projekat „Kupujmo domaće“ čiji je cilj jačanje naše privrede kroz povećanje dostupnosti i pozicioniranosti crnogorskih proizvoda na tržištu - rekla je ona.\nSuvlasnik mljekare „Lazine“ Milutin Đuranović smatra da su brojni su ekonomski benefiti kupovine domaćih proizvoda.\n- Kupujući domaće proizvode, veći dio novca ostaje u Crnoj Gori. Kupujući uvozne proizvode veći dio novca odlazi iz Crne Gore. Kupujući naše čuvamo radna mjesta i omogućavamo otvaranje novih. Kupujući domaće, podstičemo razvoj primarne proizvodnje, podstičemo razvoj sela i opstanak mladih ljudi na selu, smanjujemo spoljnotrgovinski deficit, obezbjeđujemo pouzdanije punjenje budžeta, pouzdanije finansijske osnove za razvoj kvalitetnijeg zdravstvenog i obrazovnog sistema, obezbjeđujemo stabilnije i veće izvore za redovnost isplata penzija i socijalnih davanja. Sve u svemu, kupujući domaće proizvode utičemo na povećanje životnog standarda stanovništva, pomažemo sebi, ulažemo u budućnost sopstvenih potomaka. Kupujući uvozno, pomažemo drugima i ulažemo u privredu zemalja iz kojih uvozimo robu - objasnio je on.\nProjekat „100 najvećih u Crnoj Gori” ima cilj da doprinese razvoju i jačanju pozitivne poslovne klime, kroz promociju pozitivne poslovne prakse, najvećih i najuspješnijih kompanija i poslodavaca. Realizuje ga BI Communication uz podršku provajdera poslovnih informacija BI Consulting, u partnerstvu sa ministarstvima finansija i ekonomije i uz pokroviteljstvo Societe Generale banke Montenegro.


JEVTIĆ POZIVA RASELJENE DA SE VRATE U GNJILANE - JUGPRESS\nJEVTIĆ POZIVA RASELJENE DA SE VRATE U GNJILANE\nPostavio: Jugpress 25 Juna, 2015\nMinistar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić danas se sastao sa gradonačelnikom tog grada Ljutvijem Haziri nakon ;ega je poyvao raseljene sa se vrate u taj grad\nSem povratka, razgovrali su I o realizaciji projekta RRK4 i položaju nevećinskih naroda u Gnjilanu.\n„ Današnji sastanak sa gradonačelnikom Gnjilana LJutvi Hazirijem je bio veoma konstruktivan. Gnjilane je deo projekta koji Ministarstvo za zajednice i povratak realizuje zajedno sa Kancelarijom Evropske Unije na Kosovu i Međunarodnom organizacijom za migracije a to je projekat RRK 4. Mi smo insistirali da upravo Gnjilane bude deo ovog projekta zato što želimo da vidimo povratak svih raseljenih u ovu opštinu, i ono o čemu smo posebno danas razgovarali je pitanje povratka u sam grad Gnjilane@, rekao je Jevtić.\n“ Želimo da vidimo dakle povratak u urbane sredine na Kosovu, i smatramo da u Gnjilanu zaista postoje preduslovi da se to i desi, tako da ja očekujem da u narednom periodu vidimo povratak onih koji nisu prodali svoju imovinu, dakle onih koji imaju imovinu u Gnjilanu, da im pomognemo da se vrate u svoj grad. Želim da iskoristim priliku ovde danas da sa ovog mesta pozovem sve raseljene da to i učine. Da ih pozovem da se vrate u sam grad Gnjilane“, dodao je on.\nJevtić je rekao i da su u prethodnom periodu rešavama pitanja koja se tiču povratka.\n„Rešili smo pitanje koje je u jednom trenutku bilo zaista sporno, a to je pitanje kolektivnog centra u Šilovu, u pitanju je bila „Hladnjača“. Te porodice su u međuvremenu, dakle veći deo njih, one koje su ispunjavale uslove, dobile svoj krov nad glavom a sa druge strane još jedna porodica je u proceduri da joj se to pitanje reši, i to je pristup koji Ministarstvo za zajednice i povratak ima u saradnji sa lokalnim samoupravama u rešavanju ovakvih problema, jer bez podrške lokalne samouprave ovaj proces je daleko otežan. Želim da se zahvalim gradonačelniku i rukovodstvu opštine Gnjilane na podršci kada je o povratku Roma reč, to je jedno od značajnijih pitanja. Mislim da je suštinski na svim nivoima važno da se radi na suživotu i izgradnji međusobnog poverenja među svim građanima i mislim da je to put kojim čitavo kosovsko društvo treba da se kreće, a u Gnjilanu postoje uslovi za tako nešto“, rekao je Jevtić.\nJevtić i Haziri su razgovaqrali i o uzurpiranoj imovin porodice Vučković.\n„ Uzimajući u obzir da zakon mora da bude iznad svih i uzimajući činjenicu da je ovo pitanje što se zakonske regulative tiče rešeno, porodica Vučković mora da dobije priliku da bude u posedu svog imanja, da prosto ne dozvolimo da pojedinci, uzurpatori, budu iznad zakona i tu zaista očekujem i podršku i pomoć lokane samouprav, imao sam i priliku da od gradonačelnika čujem da će podrške biti.“, rekao je Jevtić.\nHaziri i predstavnici lokalne samouprave su Jevtiću preneli poruku da izražavaju spremnost i da će dati podršku procesu povratka u grad Gnjilane, naponjući da će deo problema iz njihove nadležnosti svakao rešavati jer postoji dobra volja za to.\nNakon završenog sastanka sa Hazirijem, Jevtić je u Šilovu obišao tročlanu porodicu Antonijević Radunke i tom prilikom na simboličan način položio kamen temeljac za početak gradnje kuće, koji se realizuje u skolpu projkta RRK 4, i ujedno obišao i porodicu Cuckić kojoj je ministarstvo izgradilo kuću.\n„ Danas smo na simboličan način bili u prilici da započnemo izgradnju još jedne kuće u Šilovu i to je deo procesa rešavanja probela koji smo imali ovde u Šilovu, takođe smo na simboličan način posetili porodicu Cuckić koja je takoće živela u kolektivnom smeštaju u Šilovu u uslovima koji su bili ispod onoga što se zove normalan ljudski život. Ja sam kada je u pitanju problem „Hladnjače“, tada posetio ove ljude i obećao im pomoć u skladu sa mogućnostima koje Ministarstvo ima, i to smo i uradili. Postoji još jedna porodica i toj porodici ćemo svakao pomoći, kada bude obezbedila svoju imovinu, na kojoj možemo da im izgradimo kuću. Želim da istaknem činjenicu da ovi ljudi nisu gubili ni veru ni nadu da ćemo rešiti njihov problem, i to je važno u procesu povratka, jer ovi ljudi treba da budu primer upornosti i istrajnosti. Nama je važno da nam Srbi sa Kosova ne odlaze, nama je važno da Srbi na Kosovu ostaju i ovo što radimo je upravo u cilju toga “, istakao je Jevtić.\nU znaku zahvalnosti, kao i predanosti u poslu kojim se bavi i ispunjavanju obećanja, LJiljana Cuckić je u ime porodica iz kolektivnog centra „ Hladnjača“, koje su dobile krov nad glavom, predala ministru Jevtiću zahvalnicu.


Novi Bečej: Povređeno načelo jednakosti ponuđača u nabavci za javnu rasvetu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Istražujemo Novi Bečej: Povređeno načelo jednakosti ponuđača u nabavci za javnu rasvetu\nNovi Bečej: Povređeno načelo jednakosti ponuđača u nabavci za javnu rasvetu\nNačelo jednakosti ponuđača definisano je članom 12. Zakona o javnim nabavkama, u kom se navodi da je naručilac dužan da u svim fazama postupka javne nabavke obezbedi jednak položaj svim ponuđačima.\nDalje, u tom je članu navedeno i da naručilac ne može da određuje uslove koji bi značili nacionalnu, teritorijalnu, predmetnu ili ličnu diskriminaciju među ponuđačima, niti diskriminaciju koja bi proizlazila iz klasifikacije delatnosti koju obavlja ponuđač. Upravo to je načelo narušeno dodatnim uslovima u javnoj nabavci održavanja ulične rasvete i elektroinstalacija objekata lokalne samouprave i javnih službi u Novom Bečeju.\nNaime, naručilac, opština Novi Bečej, kod dodatnih uslova po pitanju kadrovskih kapaciteta u pomenutom postupku javne nabavke male vrednosti, kao dokaz ispunjenosti uslova koje je odredio, traži očitanu ličnu kartu ili potvrdu o prebivalištu kojom se potvrđuje prebivalište zaposlenog sa teritorije opštine Novi Bečej.\nIako naručilac ima slobodu, prema zakonu, da određuje dodatne uslove za učešće u postupku, ali na način na koji je to propisano članom 76. Zakona o javnim nabavkama, tako da oni ne diskriminišu ponuđače i da su u logičkoj vezi sa predmetom javne nabavke. Poziv je objavljen je 15. maja, a rok za podnošenje ponuda je 25. maj.


Sporazum o proširenju evropskih patenata na Crnu Goru\nMinistar za ekonomski razvoj Branimir Gvozdenović I direktor Evropskog patentnog zavoda Alison Brimelow potpisali su danas u Minhenu Sporazum o proširenju evropskih patenata na Crnu Goru.\nVlada Crne Gore potpisala je Sporazum u cilju postizanja nivoa zaštite intelektualne svojine po ugledu zaštite ovih prava na nivou EU.\nPotpisivanjam Sporazuma Vlada Crne Gore i Ministarstvo za ekonomski razvoj nastavljaju sa radom na razvijanju i zaštiti prava intelektualne svojine, podizanju svijesti javnosti o pitanjima intelektualne svojine, harmonizaciji nacionalnog zakonodavstva u oblasti intelektualne svojine sa relevantnim EU zakonodavstvom, jačanju institucionalnih kapaciteta, jačanju dalje saradnje izmedju institucija i organizacija uključenih u obezbjedjenje zaštite prava intelektualne svojine i produbljivanju medjunarodne saradnje.\n„Crnogorski Zakon o patentima predviđa nivo patentne zaštite za pronalaske koji je sličan nivou zaštite koji postoji u državama članicama Evropske patentne organizacije. Saradnja Evropske patentne organizacije i Crne Gore je od obostranog interesa i nadam se da će ojačati zaštitu industrijske svojine u Evropi«, kazao je nakon potpisivanja Sporazuma ministar Gvozdenović.\nUgovorne strane Sporazumom su se obavezale da će sarađivati u daljem razvoju infrastrukture za efikasno funkcionisanje sistema proširenja evropskih patenata na Crnu Goru.\nDirektor Evropskog patentnog zavoda Alison Brimelow naglasila je da će Evropska patentna organizacija pomoći Crnoj Gori u:\n• obezbjeđivanju osnovne obuke i specijalizacije za kadrove u Zavodu za intelektualnu svojinu Crne Gore (u daljem tekstu: Zavod) i za stručnjake drugih vladinih tijela čiji rad obuhvata pitanja vezana za patente;\n• razvijanju odgovarajuće dokumentacije za usluge patentnih informacija;\n• izradi zvaničnih publikacija Zavoda o pitanjima vezanim za patente;\n• modernizaciji informacionog sisitema vezanog za patente;\n• izgradnji informatičkog sistema za administriranje patentima.\nSporazumom je predviđeno da će EPO prihvatiti, obraditi i objaviti svaki zahtjev za proširenje evropskih patenata na Crnu Goru i dostaviti Zavodu sve potrebne informacije u vezi sa postupcima koji se odnose na postupak vezan za evropske patentne prijave i odnosne patente.\nTakođe, crnogorski Zavod će informisati EPO o pravnom statusu svakog proširenog evropskog patenta, posebno o njegovoj nevažnosti, prestanku, odricanju ili poništaju.\nZavod za patente Crne Gore i Evropski patentni zavod obavezali su se da će redovno razmjenjivati informacije o dešavanjima u oblasti prava koja su vezana za njihove patentne sisteme.\nSporazum podrazumijeva i formiranje zajedničkog odbora sastavljenog od predstavnika EPO-a i predstavnika Zavoda koji bi raspravljao o svim pitanjima iz ovog Sporazuma i njegovoj implementaciji.\nObjavljeno 13. Feb 2009 18:07h


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Zabrinuti zbog izvjesnog izbora Nikolića za rektora\nCGO 23. 05. 2020. 16:45 >> 16:48 1\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) izražava zabrinutost zbog izvjesnog izbora Danila Nikolića za novi mandat rektora Univerziteta Crne Gore (UCG). Činjenica da je on i jedini kandidat govori slikovito i o nivou demokratičnosti i kompetitivnosti na samom UCG, kazali su iz CGO. Pozvali su i Vladu da objasni zašto UCG skriva podatke o svojim finansijama.\n“Osim što smo uvijek jako dugo čekali na sve informacije koje smo tražili, shodno Zakonu za slobodan pristup informacijama, ovaj rektor je uspijevao da nam najčešće pošalje „upakovano ništa“ umjesto traženih informacija. Takođe, i laiku je vidljivo da se na sajtu UCG ne mogu naći ni osnovni podaci koji bi pomogli da razumijemo i cijenimo način administrativnog i finansijskog rukovođenja tom visokoškolskom ustanovom”, navodi se u saopštenju koje potpisuje viša pravna savjetnica Snežana Kaluđerović.\nPosebno je indikativan napor koji je rektor uložio u proteklih pola godine da, kako tvrde iz te NVO, skrije podatke o finansijskom poslovanju UCG.\n“Radi javnosti, CGO je jesenas tražio od UCG i nekoliko fakultetskih jedinica koje su uzorkovane sljedeće informacije: kopije ovjerenih finansijskih izvještaja uz zaključni list – bruto bilans za posljednjih pet godina, specifikaciju prihoda po linijama za isti period, promet kupaca i dobavljača uz analitičke kartice najvećih kupaca i dobavljača, analitičke kartice najvećih troškova, tokove novca koji se odnose na rashode u dijelu troškova zarada zapošljenih, kupovine i prodaje imovina UCG, ugovore o kreditima, izvještaje internih revizija itd”, navodi se u saopštenju.\nIz CGO kažu da se radi o bazičnim iako obimnim informacijama koje institucija koja je na državnom budžetu mora obezbijediti.\n“CGO je ovu dokumentaciju tražio u elektronskoj formi, a u nekim dijelovima i u mehanički čitljivom formatu. Od rektora Nikolića smo u jednom dijelu dobili odgovor da se pojedine informacije nalaze na sajtu UCG što nije tačno, a da u druge možemo izvršiti fizički uvid što obesmišljava odobravanje informacije, jer se radi o dokumentaciji koja zahtijeva ozbiljnu analizu, a ne usputni pogled”, objašnjavaju iz NVO.\n“Time je rektor Nikolić praktično skrio traženu dokumentaciju sa UCG. Međutim, ovaj rektor je uspio i ono što njegovi prethodnici nisu – da napravi takvu vojničku organizaciju od UCG pa su nam identične odgovore dostavljale i druge univerzitetske jedinice”, dodaje se u saopštenju.\nCGO će, kako se navodi, nastaviti da insistira na efektivnom pristupu ovim i drugim informacijama od značaja za rad UCG i njegovu transparentnost “uprkos snažnim naporima Nikolića i Upravnog odbora UCG da postavljaju sve visočije zidove netransparentosti oko UCG”.\n“Pozivamo i Vladu Crne Gore da objasni, a s obzirom na to da ima članove u Upravnom odboru UCG, zašto UCG skriva podatke o svojim finansijama i zašto u tome ovaj rektor ima njihovu podršku. Javnost ima pravo da zna i ko je sve dio organizovane grupe i za čiji interes se svi ti podaci skrivaju”, navodi se u saopštenju.\n“CGO izražava žaljenje što ovaj konkurs za rektora UCG nije obilježio stvarni izbor, ali i što se i akademska zajednica na UCG miri sa tim da je ovo vojnička, a ne akademska institucija u kojoj bi trebao da se njeguje dijalog, kritičko mišljenje i otvorenost”, zaključila je Kaluđerović.\n"Javnost da zna ko su zaslužni CG državljani"


Jak bankarski sektor nije dovoljan sam sebi - Nira Press\nPočetna » Jak bankarski sektor nije dovoljan sam sebi\nMađarska i Srbija su po ekonomskim pokazateljima postale veoma udaljene zemlje. Najpre, Mađarska je već dve godine (od 1. maja 2004. godine) član Evropske unije, a zatim: bruto društveni proizvod po stanovniku iznosi 8.700 evra a u Srbiji 2.600 evra; izvoz po stanovniku u Mađarskoj donosi 5.985 evra, a u Srbiji 653 evra i, konačno, strane direktne investicije su po stanovniku Mađarske dostigle 301 evro, a u Srbiji 164 evra.\nPregled ovakvih podataka koje je pre desetak dana izložio Radovan Jelašić, guverner Narodne banke Srbije, u budimpeštanskom Medija centru koji su posetili novinari beogradskih medija, bio je povod Lajošu Bokrošu, bivšem ministru finansija u vladi Mađarske, za komentar da je Srbiji bolje da se poredi sa Bugarskom nego sa Mađarskom.\nA razlozi su: Bugarska ima približan broj stanovnika kao i Srbija (7,6 miliona), sličan nivo društvenog proizvoda po stanovniku, imali su veliku ekonomsku krizu pre deset godina, tranzicija je u Bugarskoj počela dosta kasno, krajem 1996. godine, imali su dve reformske vlade koje su izvele strukturne promene u ekonomiji i sada su na pragu ulaska u EU. Jer, Bugarska bi 1. maja 2007. godine trebalo da postane članica EU.\nIz svega toga Lajoš Bokroš je preporučio da Srbija treba da se koncentriše na ekonomske reforme, te da ih uspešno izvede kako bi za 10 godina postala članica EU.\nBez obzira na kvalitet preporuke, guverner Jelašić je prokomentarisao da Srbija ne bi želela da čeka 10 godina na prijem u Evropsku uniju, a ni da se previše ugleda na bugarski reformski put. Kako je rekao guverner Jelašić, radije ćemo koristiti hrvatsko, slovenačko i mađarsko iskustvo.\nPa, kada će Srbija u EU – glasilo je jedno od novinarskih pitanja. Prema rečima guvernera Jelašića, što se tiče Narodne banke Srbije, ona je odmah spremna za ulazak u EU. Uostalom, u srpskom bankarskom sektoru ima 70 odsto stranih banaka koje su već članice EU, a za godinu i po dana slična situacija će biti i sa osiguranjem. Problemi u Srbiji su, kao što je poznato, najpre na političkom planu, a da nije bilo te vrste neprilika, Srbija bi već imala status kandidata za članstvo u EU. Kako je napomenuo guverner Jelašić, restrukturisanje javnih preduzeća je veliki posao a ove godine se očekuje više od dve milijarde evra stranih direktnih investicija. Ali, problem će biti da li investirati celu najavljenu milijardu evra u Srbiji, jer se država do sada pokazala kao loš investitor, što bi moglo da bude novi generator inflacije, što je posle problem NBS.\nNa pitanje novinara šta bi Lajoš Bokroš uradio sa jednom milijardom evra da je ministar u srpskoj vladi, odgovor je bio da bi sve otišlo u reformu penzionog sistema koja bi se bazirala na više tačaka. I prihodi od privatizacije javnih preduzeća takođe bi išli u dokapitalizaciju, kako bi se konačno napravio penzijski fond bez deficita.\nKao svetlu tačku srpskih reformi u prošlih nekoliko godina gospodin Bokroš je označio gašenje velikih državnih banaka, po savetu Svetske banke, jer se više isplatilo da dođu nove banke na tržište.\n– Međutim, zbog sporog stvaranja konkurentne privrede, banke u Srbiji mogu da dođu u situaciju da nemaju kome da daju kredite. Pred bankama je izbor: ili da kreditiraju državu ili stanovništvo, jer ne mogu da podstiču razvoj slabe privrede. Zato korporativnih kredita ima manje nego što je Srbiji potrebno. Ostaje pitanje ko je za to kriv – da li država koja nije sprovela restrukturisanje ili banke – rekao je Lajoš Bokroš, uz ocenu da konkurentnost srpske privrede slabi i da inflaciji doprinosi i to što je nezaposlenost visoka, a od gastarbajtera iz inostranstva godišnje pristiže čak tri do četiri milijarde evra ili oko 25 odsto BDP. Zato se Srbiji preporučuju samo radikalne ekonomske reforme, kako bi tek za 10 godina mogla da računa na članstvo u EU. Po Lajošu Bokrošu, ma koliko to zvučalo deprimirajuće, zapravo je jedino realno.


Posebne pogodnosti prilikom ugovaranja gotovinskog kredita tokom aprilskog Addiko Red Week-a - Biznis info portal - Bilans.ba\nHomeVijestiPosebne pogodnosti prilikom ugovaranja gotovinskog kredita tokom aprilskog Addiko Red Week-a\nBANJALUKA – Uvijek je pravo vrijeme za poklone, stoga nova Addiko Red Week akcija Addiko banke Banjaluka klijentima nudi posebne pogodnosti. Klijenti Addiko banke, ali i drugih banaka koji, bez obaveze prenosa plate ili penzije u Addiko, od 11. do 15. aprila ugovore gotovinski kredit do 50.000 KM, tokom trajanja Red Week ponude dobijaju poklon do 1.000 KM i Mastercard kreditnu karticu bez godišnje članarine.\n„Na prvom mjestu nam je zadovoljstvo naših klijenata i zato Addiko banka Banjaluka nerijetko uz ponudu, klijentima omogući i razne pogodnosti. Aprilski Addiko Red Week stiže uz poklone i zato ovoga puta postojećim i novim klijentima uz ugovaranje novih kreditnih sredstava, bez obaveze prenosa plate ili penzije u Addiko, poklanjamo do 1.000 KM i Addiko Mastercard kreditnu karticu bez godišnje članarine“, izjavila je Milka Čađo, direktorica Odjela upravljanja proizvodima za stanovništvo\n„Osim u najbližoj poslovnici, klijenti za kredit mogu da apliciraju i putem naše web stranice addiko-rs.ba, ali i putem Addiko Mobile aplikacije. Za samo tri minute dobijaju odgovor, tačnije preliminarno odobrenje kredita, nakon čega ih čeka spremna dokumentacija za potpis u najbližoj Addiko poslovnici“, zaključila je Čađo.\nOsim navedenih načina apliciranja, za Addiko gotovinski kredit građani mogu da apliciraju i putem fejsbuk i instagram stranice Addiko Bank Banja Luka, ali i pozivom Kontakt centra na 051 951 000 koji je dostupan i za sva dodatna pitanja o ponudi i uslugama Addiko banke Banjaluka. PR\nObjava Posebne pogodnosti prilikom ugovaranja gotovinskog kredita tokom aprilskog Addiko Red Week-a prenijeta sa portala Capital.ba – Informacija je capital.\nBanka Sosiete Ženeral obustavlja poslovanje u Rusiji


Nedostatak znanja prijetnja ekonomskom rastu BiH\nSARAJEVO – Prijetnju za budući ekonomski rast BiH predstavlja nedostatak znanja i vještina koje traže ključne izvozno orijentisane industrije i industrije koje su konkurencija uvozu u BiH, zbog čega ovaj problem treba da bude riješen, pokazala su istraživanja koja je provela Svjetska banka.\nPovrat poreza na dohodak od kraja juna\nBANJALUKA – Isplata sredstava po osnovu vraćanja poreza na dohodak počeće krajem ovog mjeseca, potvrđeno je u Ministarstvu finansija RS.\nPredstavljen projekat Ekonomija energetske efikasnosti\nBANJALUKA – Pomoćnik ministra industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Ljubo Glamočić razgovarao je danas sa predstavnicima USAID-a o novom projektu “Ekonomija energetske efikasnosti”, kojim će se povećati sigurnost snabdijevanja energijom, smanjiti korištenje fosilnih goriva i emisija štetnih materija u okolinu.\nStambeno pitanje najteže za mlade u RS\nBANJALUKA – U moru problema, besparice, ekonomske krize te ostalih socijalnih problema, rješavanje stambenog pitanja i dalje je čini se rak-rana najvećeg dijela stanovništva Srpske. Ovo posebno muči mlade bračne parove, koji uz nesigurne poslove, često već kreditno zaduženi, teško dolaze do stambenog prostora u kojem bi mogli proširiti porodicu.\nIndustrijska proizvodnja u RS porasla za 8,3 odsto\nBANJALUKA – Industrijska proizvodnja u Republici Srpskoj ostvarena u maju ove godine veća je za 16,6 odsto u odnosu na april, dok je proizvodnja u istom periodu u FBiH manja za 1,4 odsto.\nGoriva iz Rafinerije biće po propisima EU\nBANJALUKA – Vlada RS uputila je Savjetu ministara BiH inicijativu za produženje roka za dio Odluke o kvalitetu tečnih goriva i naftnih derivata koji se odnosi na bezolovne motorne benzine i mazute, kako bi Rafinerija nafte Brod uspjela da obezbijedi potrebne standarde za njihovu proizvodnju. Ostali derivati proizvedeni u Rafineriji ispunjavaju sve potrebne standarde.\nIRB u Kostajnicu usmjerila četiri miliona KM\nKOSTAJNICA – Predstavnici Investiciono-razvojne banke RS istakli su danas da je na području opštine Kostajnica plasirano nešto više od četiri miliona KM od ukupno plasiranih 485 miliona KM, i pozvali privrednike da odlučnije razmatraju mogućnost korištenja sredstava preko ove banke.\nUskoro se navršava deset godina od „srpske oktobarske revolucije“ (2000), pa je to prilika da sumiramo šta je u protekloj deceniji postignuto u raznim oblastima, među kojima i u ekonomiji. Tek posle promene vlasti u Srbiji pristupilo se suštinskoj ekonomskoj tranziciji, što je kašnjenje od jedne decenije u odnosu na druge postsocijalističke države.\nNema više života na kredit\nBRISEL – Predsjednik Evropskog parlamenta Jerži Buzek zatražio je da se građanima EU otvoreno kaže da više ne mogu živjeti zaduživanjem putem kreditnih kartica.\nProširene ingerencije Agencije za osiguranje RS\nBANJALUKA – Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društvima za osiguranje, koji je usvojen na zadnjoj sjednici Vlade RS proširene su regulatorne i nadzorne funkcije Agencije za osiguranje RS, a u skladu sa Zakonom o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima, usvojenim u januaru 2009. godine.


Milićević: Veliko interesovanje investitora za ulaganje u Vojvodini i Srbiji -\n8. oktobra 2019.0532\nPrema onome što su vojvođanski gradovi i opštine predstavili na ovogodišnjem sajmu, vidimo da je napravljen dodatni iskorak u prezentovanju naših investicionih potencijala, kazao je Milićević i naglasio da postoji veliko interesovanje za investiranje u Vojvodini i Srbiji.\nU AP Vojvodini imamo dobre uslove za investiranje. Pokrajinska vlada je u protekle tri i po godine ulagala u radne i poslovne zone i njihovo infrastrukturno opremanje, i to daje rezultate, naglasio je Milićević.\nDanas smo razgovarali sa predstavnicima velike svetske kompanije koja se bavi proizvodnjom elektromotora. Radi se o investiciji vrednoj preko 200 miliona evra, koja bi u petogodišnjem periodu obezbedila posao za tri hiljade radnika, rekao je Đorđe Milićević.\nRelated tags : đorđe milićevićexpo real minhengrad pančevosajam expo realvojvodina u minhenu\n15. jula 2019.0803\n25. oktobra 2020.0497\n6. jula 2022., 15:17


Glavni grad nas zadužuje 15 MILIONA, evo za koju SAOBRAĆAJNICU – Volim Podgoricu\nHome / PG INFO / Aktuelno / Glavni grad nas zadužuje 15 MILIONA, evo za koju SAOBRAĆAJNICU\nGlavni grad nas zadužuje 15 MILIONA, evo za koju SAOBRAĆAJNICU\nVesna Popović 14.11.2017\tAktuelno, Društvo, Ekonomija, NASLOVNA, NOVOSTI, PG INFO Leave a comment\nČlanovi Odbora za Statut i propise predložili su Skupštini Glavnog grada da na današnjoj sjednici usvoji Odluku o zaduženju Glavnog grada u iznosu od 15 miliona eura, za realizaciju projekta saobraćajnice “Jugozapadna obilaznica«.\nOdlukom o zaduženju Glavnog grada predviđeno je da se kredit, koji realizuje Međunarodna finansijska korporacija (IFC) sa Erste bankom, odnosom 50:50, otplaćuje na deset godina i da otplata rata i kamata, iz budžeta Glavnog grada, počne 2020. godine.\nSekretar za finansije, Miomir Jakšić, je pojasnio da je odluka koja će se danas naći pred odbornicima ‘pretrpjela’ korekciju u odnosu na onu koja im je dostavljena prije desetak dana, jer prilikom njenog koncipiranja nije bio potpisan ugovor sa Erste bankom, već samo sa IFC.\nJakšić je pojasnio da je naknada banci za obradu kredita smanjena sa 1,25 na jedan odsto na ukupan iznos kredita, što iznosi 150.000 eura, plus 0,25 odsto, koji predstavlja dio koji daje Erste banka.\n„Kvalitet ugovora je što je ostavljena mogućnost da na kraju grejs perioda od dvije godine, ukoliko to bude odgovaralo Glavnom gradu, varijabilnu kamatu možemo zamijeniti fiksnom i na taj način se zaštitititi od eventualnih promjena na tržištu kapitala“, kazao je Jakšić na sjednici odbora.\nZamjenik gradonačelnika, Časlav Vešović, je istakao da je Jugozapadna obilaznica jedan od najznačajnijih projekata u Podgorici, jer povezuje dvije magistralne saobraćajnice i predstavlja perspektivu razvoja čitavog grada.\n„Od posljednjeg kreditnog zaduženja iz 2012. godine, kada je Glavni grad bio zadužen oko 31 milion eura, mi smo u proteklih nekoliko godina uspjeli da taj kreditni dug prepolovimo i sada iznosi nešto više od 16 miliona eura, što govori da…Glavni grad ima dobar kapacitet za vraćanje ovog kredita“, istakao je Vešović.\nJugozapadna obilaznica je, kako je kazao, bulevarskog tipa i imaće nadvožnjak preko šina i novi most, koji će se graditi preko Morače kod KAP-a.\n„U trupu Jugozapadne obilaznice će se nalaziti glavni kolektor, koji će omogućiti povezivanje novoizgrađenog sistema za prečišćavanje otpadnih voda sa brojnim naseljima u Podgorici, počevši od Donje i Gornje Gorice, Tološa…“, kazao je Vešović.\nOdbornici su predložili Skupštini da usvoji i predlog odluke o izmjenama Odluke o lokalnim komunalnim taksama i da odbije amandmane SDP-a i Demokrata na tu odluku.\nOdbornica SDP-a Jadranka Vojinović je kazala da su tražili linearno smanjenje cjelokupne taksane tarife za 20 odsto.\nOna je istakla da Odluku, koju je predložila gradska uprava, treba povući sa dnevnog reda, kako bi se o njoj ozbiljnije diskutovalo na radnim tijelima, koja bi bila formirana po ovom pitanju.\nJakšić je odgovorio da bi prihodi Glavnog grada bili umanjeni za oko 400.000 eura na godišnjem nivou ukoliko bi se primijelilo linearno smanjenje taksane tarife za 20 odsto, što bi dovelo do toga da Grad ne ostvaruje u dovoljnoj mjeri tekuće prihode, kojima mora pokriti tekuće rashode i otplatu duga.\n„Glavni grad ima skoro najmanje iznose po osnovu taksi, imajući u vidu da od 2007. godine kada smo donijeli prvu odluku, nije bilo povećanja taksi, osim 2015. godine kada smo povećali samo takse za zatvorene bašte u prvoj A zoni“, istakao je Jakšić.\nVešović: Amandmanu SDP o smanjenju taksi fali analiza\nČaslav Vešović je kazao da amandman SDP-a o smanjenju taksi ne sadrži ozbiljnu finasijsku analizu.\n„Možemo da ukinemo sve takse…ali, hoćemo li kreditno da zadužimo Glavni grad da bismo ga infrastrukturno i kapitalno razvijali?…To morate iz nekih izvora da vratite. Ako ukinete sve prihode Glavnog grada, onda nema ni razvoja, ni Glavnog grada. Takvu neodgovornu politiku, mi nećemo voditi i štitićemo Grad od takvih neodgovornih inicijativa“, kazao je Vešović.\nVojinović je istakla da je Služba Skupštine napravila propust, jer ih nije obavijestila da treba da dostave finansijske analize, navodeći da slične analize nema ni Glavni grad u svom predlogu odluke.\nSekretar Skupštine Veselin Vukčević je kazao da nijesu prekršili Poslovnik, obrazlažući da se nijesu stekli uslovi da se predlog SDP-a nađe na dnevnom redu.\nTagGlavni grad kredit Podgorica saobracajnica\nPrevious CRNOGORKU POSLE 30 GODINA PROTJERALI IZ AMERIKE: Sve je počelo zbog jedne rečenice! (VIDEO)\nNext Vučić: Da sam ja pozvao na nezavisnost Republike Srpske, završio bih u Hagu


Internacionalni festival umetnika harmonike od 6. novembra\nM. K. 1. novembra 2016. 17:36\nInternacionalni 25. festival umetnika harmonike, biće održan od 6. do 11. novembra u Beogradu, a ugostiće pobednike najvećih svetskih takmičenja harmonikaša, najavila je danas Muzička omladina Beograda.\nIz Rusije dolaze Ajdar Salahov, pobednik prošlogodišnjeg takmičenja u Moskvi, Vladimir Stupnikov, pobednik Svetskog trofeja u Švajcarskoj 2015. i Arsenij Strokovski, laureat ovogodišnjeg takmičenja u nemačkom gradu Klingentalu.\nPublici će se predstaviti i Hanzi Vang i Jianan Tian iz Kine, pobednice takmičenja u italijanskom gradu Kastelfidardu 2015. i 2014. godine, kao i finski muzičar Jane Valkeajoki, prošlogodišnji laureat takmičenja u španskom Arasateu.\nPredviđeno je i održavanje okruglih stolova za učenike i studente, a učesnici iz inostranstva će održati niz predavanja.\nFestival organizuju Muzički centar „Ad Libitum“ iz Kragujevca i Muzička omladina Beograda, uz pomoć Sekretarijata za kulturu Beograda, Ruskog doma i Narodne banke Srbije, a pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture Republike Srbije i Grada Kragujevca.\nPlakaćete od smeha: harmonikaš „odsvirao“ narode bivše…


Dačić: Međustranački dijalog nije “fontana želja” – SveVesti.net\nDačić: Međustranački dijalog nije “fontana želja”\nKaže da bi to u redovnim okolnostima bio istorijski susret, ali pošto predsednik Vučić stalno ima kontakte na najvišem nivou i sa Angelom Merkel, Vladimirom Putinom, predstavicima Kine i drugim državnicima, to postane normalna stvar.\n“Od 2012. godine smo u tom smislu podigli lestvicu očekivanja i jedna takva stvar vam postane normalna. Svakako da je ovo izuzetan uspeh da imate mogućnost sa Francuskom da razgovarate na tom nivou”, istakao je Dačić gostujući na Pinku.\nNavodi da je još za vreme predsednika Borisa Tadića bio potpisan sporazum o strateškom partnerstvu, ali da u to vreme nije bilo strateškog partnerstva i saradnje, kao što je sada slučaj.\n“Šta vredi sporazum ako vas neko ne podržava i čak bude negativno nastrojen prema vama”, dodao je Dačić.\nIstiče da sada imamo strateško partnerstvo i poštovanje od strane Francuske, da će uslediti nastavak realizacije projekata u Srbiji, kao i da je uspeh to što je Srbija u zoni francuskih interesa.\nKada je reč o Velikoj Britaniji, Dačić kaže da je premijer Boris Džonson prijatelj Srbije, ali da ta zemlja ima svoje probleme sa EU.\nDačić kaže da to što nemamo dogovoren sporazum o slobodnoj trgovini sa Britanijom nije samo naša krivica, pošto oni to ne žele, kao i da je to njihov stav za ceo region.\nDodaje da Velika Britanija hoće da se automatski primenjuje S SP koji je važio sa EU, a ne bilateralno.\nU S SP ima i drugih političkih stvari, tako da to nije samo pitanje slobodne trgovine, napomenuo je on.\n“Mislim da je ova poseta od velikog značaja i jasna poruka da Francuska razume i da će podržati srpske interese. To nije poruka i u Londonu, gde očekuju da budete dobri i da se ne bunite, kao kada vam vade zubu i očekuju da ne udarate zubara”, rekao je Dačić.\nDačić kaže da je Vučić najavio da će i sa Putinom imati uskoro telefonski razgovor, kao i sa kineskim predsednikom isto, i da je sve vezano za političku saradnju, ali i za naše ključno pitanje, a to je nabavka vakcina.\nSrbija u “ratu” za vakcine izašla kao pobednik\nSrbija je u “ratu” za vakcine izašla kao pobednik, izjavio je danas predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić i poručio da je vakcinacija ključno pitanje oko kojeg da postoji konsenzus, bez obzira na sve političke razlike.\nDačić je preneo da mu je predsednik Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister u razgovoru koji su juče vodili povodom nastavka međustranačkog dijaloga, rekao da je u nemačkoj štampi video da je Srbija šampion u procesu vakcinacije.\n“Kad takvu konstataciju čujete od predsednika Spoljnopolitičkog odbora u uslovima kada se to nije očekivalo, drago mi je. Očekivalo se da zemlje koje nisu članice Evropske unije imaju problema u snabdevanju vakcinama, a nabavka u Srbiji pokazuje odgovoran odnos države prema tom pitanju”, rekao je Dačić za TV Pink.\nDačić je poručio da je sada najvažnija stvar da se sprovede masovna vakcinacija kako bi se stvorili uslovi da se Srbija vrati svakodnevnom životu.\n“Čuli smo direktora Svetske zdravstvene organizacije koji kaže da se maltene vrši genocid u oblasti nabavke vakcina. Svi dogovori koji postoje da se vakcina ravnomerno raspoređuje su propali. Mi imamo prijatelje na svim stranama i to su uspesi naše spoljne politike”, rekao je Dačić.\nKaže da je bilo predrasuda prema ruskim i kineskim vakcinama, te da su i jedna i druga pokazale da se nalaze visoko kada je reč o kvalitetu.\nMeđustranački dijalog nije “fontana želja”\nDačić je rekao danas da će dijalogu vlasti i opozicije, koji će početi u martu u Beogradu, lično prisustvovati bivši poslanici evropskog parlamenta Eduard Kukan i Knut Flekenštajn, a da će evroparlamentarci Tanja Fajon i Vladimir Bilčik biti prisutni onlajn.\nDačić je istakao da je dobro da se vodi politički dijalog i da opozicija treba otvoreno da iznosi sve primedbe u vezi sa izbornim uslovima, međutim, poručio je i da to ipak nije “fontana želja” i da zahtevi treba da budu realni.\n“Izgleda da neko ne razume kako se odvija međustranački dijalog i da se ne raspravlja o tome da oni dođu na vlast bez izbora”, rekao je Dačić za TV Pink.\n“Paralelni uređivački kolegijumi na javnim servisima nigde u svetu ne postoje. To ni Evropski parlament ne može da podrži, jer se EU zalaže za slobodne medije, ali nemam ništa protiv da se takvi zahtevi čuju”, rekao je Dačić.\nPrevious Rakić: Borba za srpske interese nije laka, ali je časna dužnost\nNext Vučić sa Pastorom: Nikad bolji odnosi Srba i Mađara


Mladi u Subotici: Nastavljamo s protestima, istrajaćemo\nBeta 17. aprila 2017. 21:55\nGrupa mladih okupila se večeras 13. put na protestu „Protiv diktature“ u centru Subotice i pozvala sugradjane da im se priključe, uz poruku da nastavljaju sa protestima i da će istrajati.\nJedna od govornica rekla je da je ovih dana u Beogradu najavljena radikalizacija protesta i da je to logičan sled dešavanja, da bi se u Subotici i drugim manjim sredinama videli efekti takvog vida protesta.\n„Glavno pitanje je bilo šta će se postići protestima. Ako se blokiraju putevi, mostovi, nešto će iz toga da proizadje“, kazala je ona.\nOna je rekla da ljude ne žele da vuku za rukav da izadju na proteste, da motivacija treba da se probudi u čoveku i dodala da gradjane mogu da motivišu svojim primerom i svojom istrajnošću.\n„Treba da imamo kvalitetan program, ali ne sa ciljem da neophodno prikupimo i druge ljude. Oni koji iskreno žele da budu ovde, neka dodju. Mi ćemo se truditi zbog nas, jer je to način na koji možemo da iskažemo svoje mišljenje, stavove, kroz govore, muziku. Nadam se da će ova grupa ljudi koja je ovde i dalje ostati i istrajati“, kazala je ona.\nDodala je da spontani protesti ne treba da imaju vodju ili lidera jer se svi zajedno okupljaju sa istim ciljem i da tako treba i da ostane.\nJedna od organizatorki protesta rekla je da su pozivi na protest objavljeni i u pojedinim subotičkim studentskim Fejsbuk grupama, ali da su one potom obrisane.\n„Osim u medijima, cenzura postoji i od moderatora studentskih Fejsbuk grupa koji brišu poruke. Studenti koji su ovde, mahom nisu iz Subotice, i oni se bore zajedno sa svojim roditeljima da prežive i u njima vlada taj strah“, kazala je ona.\nJedan od govornika smatra da u Subotici za sada nema potrebe za radikalizacijom protesta i kočenja funkcionisanja grada.\n„Radikalizacijom bi privukli gnev ljudi, a to ne želimo. Želimo da gradjani shvate da mi ovo radimo zbog svih nas, a ne da postanemo grupa ‘huligana’ koja blokira grad“, rekao je on.\nOn je kazao da, ukoliko bi na protestu bilo više hiljada gradjana, to bi možda imalo smisla i dodao da se samom šetnjom blokira saobraćaj u odredjenim delovima grada kroz koji prolaze.\n„Priključite se, ima nas svakako i idemo dalje“, poručio je.\nDemonstranti su imali transparente na kojima je pisalo „Narod koji izabere korumpirane, prevarante, lopove i izdajnike nije žrtva, nego saučesnik“, „Ne dozvolite drugima da vam ruše snove! Nisu ih oni ni gradili“, „DANAS je sutra“, „Ne ide nam se odavde“.\nZa sutra je najavljeno novo okupljanje ispred zgrade Narodnog pozorišta u 19.00 časova.\nProtesti su održani i u drugim gradovima Srbije.


Održana trinaesta sednica Skupštine - Beogradski Portal\nOdržana trinaesta sednica Skupštine\nNa trinaestoj sednici Skupštine Gradske opštine Čukarica, kojojm je predsedavala predsednica Skupštine Lidija Jovanović, odbornici su usvojili izveštaj o izvršenju budžeta za prvih devet meseci ove godine.\nUkupno ostvareni prihodi i primanja direktnih i indirektnih budžetskih korisnika budžeta GO Čukarica u periodu od. Januara do 30. septembra , ove godine, iznose 560.333.170,00 dinara, što čini 74,1 % ukupno planiranih prihoda i primanja. Ukupno izvršeni rashodi i izdaci budžeta GO Čukarica u istom periodu iznose 533.745.374,00 dinara, sa procenom realizacije od 58,9 %, u odnosu na plan za tekuću godinu.\nOdbornici su usvojili predlog Komisije za predlaganje nagrada opštine, da nosioci priznanja opštine „Matija Ban“ za ovu godinu budu poznati fudbalski reprezenrtativci i igrači fudbalskih klubova Partizan i Crvena Zvezda Momčilo Vukotić i Stanislav Karasi.\nNa sednici Skupštine usvojeni su i predlozi programa komunalnog uređenja, asfaltiranja ulica i trotoara, uređenja javnih zelenih površina za narednu godinu, kao i predlog programa javnog osvetljenja za 2022. godinu. Odbornici su doneli i rešenje o obrazovanju štaba za vanredne situacije Gradske opštine Čukarica, doneli su rešenje o obrazovanju Štaba za vanredne situacije. Naime, usled kadrovske promene, u PS Čukarica MUP RS, umesto, dosadašnjeg načelnika PS Čukarica Nenada Lukića, na njegovo mesto za načelnika PS Čukarica MUP RS, imenovan je Radovan Gatarić, koji je sada i član opštinskog Štaba za vanredne situacije.


Transferne cene trenutno predstavljaju jedno od najznačajnijih poreskih pitanja u svetu koje se izdvaja kako po kompleksnosti tako i po stepenu angažovanosti poreskih organa. Posle više godine primene propisa o transfernim cenama u lokalnoj praksi, na seminaru ćemo podeliti sa Vama iskustva i probleme iz dosadašnje prakse, kao i osvrnuti se na načine na koji izmene OECD Smernica o transfernim cenama mogu biti relevantni za analizu Vaših interkompanijskih transakcija.\nNamenjen je pre svega osobama na odgovornim pozicijama, posebno u oblasti finansija i poreza, u kompanijama koje ostvaruju veliki obim transakcija sa povezanim licima u zemlji ili inostranstvu.\nZašto je obuka zanimljiva za mene i moju kompaniju?\nTransferne cene trenutno predstavljaju jedno od najznačajnijih poreskih pitanja u svetu, dok razvoj lokalne prakse u ovoj oblasti nosi sa sobom brojne rizike i izazove na koje nije uvek jednostavno odgovoriti. Seminar je prilika da se preko naših predavača specijalizovanih za ovu oblast upoznate sa iskustvom sticanim višegodišnjim radom na lokalnim i međunarodnim projektima u oblasti transfernih cena.\nCilj nam je da Vam omogućimo razmenu iskustava i približimo ovu oblast imajući u vidu njen značaj, kao i da u realnim okvirima ponudimo odgovore na neka od osnovnih pitanja i nedoumica vezanih za transferne cene u Srbiji.\nSeminar će obuhvatiti izlaganje i diskusiju na temu:\nOsnova transfernih cena i procesa utvrđivanja i analize istih u praksi, kao i objašnjenje načina sprovođenja svakog koraka u analizi;\nPraktičnih aspekata koji zahtevaju posebnu pažnju i razmatranje prilikom analize (poput interkompanijskih usluga, poslovnog restrukturiranja, finansijskih transakcija, ugovora, odnosa i značaja za druge poreske oblike i poslovne aspekte);\nNovih pravila na međunarodnom nivou (nove OECD Smernice) i potencijalne implikacije na lokalnu praksu;\nDosadašnjih iskustava i Vaša pitanja.\nŠta ću biti u mogućnosti da uradim nakon ovog seminara?\nNakon seminara imaćete jasniji uvid u:\nOsnovne pojmove i ključne rizike u oblasti transfernih cena;\nNovine u oblasti transfernih cena i njihov uticaj na Vaše poslovanje;\nVašu poziciju u oblasti transfernih cena, identifikujete oblasti rizika u sopstvenom poslovanju ovom pogledu i isplanirate naredne korake.\nDragan Drača, Direktor\nMirjana Petkov, Menadžer\nUkoliko ste zainteresovani da posebno neka pitanja / teme budu obuhvaćena pošaljite nam\ne-mail na adrese:\nTrajanje seminara: Jedan dan\nCena: 250€ + PDV\nPDF opis treninga: Transferne cene\nSeminar je namenjen zaposlenima u oblasti finansija, u kompanijama koje ostvaruju veliki obim transakcija sa povezanim licima u zemlji ili inostranstvu, poslujući bilo u okviru multinacionalne grupe ili na nivou regiona.