Prelep dupleks stan 112 m², II sprat, Obrenovac – 130 000 € (REZERVISAN) - Agencija Kvadrat - Obrenovac - Agencija Kvadrat – Obrenovac\nPrelep dupleks stan 112 m², II sprat, Obrenovac – 130 000 € (REZERVISAN)\nObrenovac, Srbija 1921\nU prilici smo da vam ponudimo jedinstven dupleks stan površine 112 m² koji se nalazi na II spratu stambene zgrade u Obrenovcu. Struktura: Ulazni...\nU prilici smo da vam ponudimo jedinstven dupleks stan površine 112 m² koji se nalazi na II spratu stambene zgrade u Obrenovcu.\nStruktura: Ulazni hodnik, prostrana dnevna prostorija sa kuhinjom i trpezarijom, terasa, kupatilo, stepenište za gornji nivo gde se nalaze tri spavaće sobe, još jedno kupatilo i terasa.\nOpremljenost: Poseduje kompletnu infrastrukturu, mogućnost za uvođenje fiksne telefonije, kbtv i interneta, veoma kvalitetna ulazna sigurnosna vrata, podovi keramika, pvc stolarija sa roletnama, panik svetlo, senzori za dim i vlagu, video nadzor, alarm, video interfon, spušteni plafoni sa led rasvetom.\nLokacija: Nalazi se na sjajnoj lokaciji u zgradi kvalitetne nove gradnje u neposrednoj blizini centra grada kao i mnogih trgovačkih i ugostiteljskih sadržaja – škole, obdaništa, pošte, marketa.\nVlasništvo uredno, nekretnina je u proceduri dobijanja upotrebne dozvole, mogućnost kupovine sa garažom sa dva parking mesta!


Nema novog Zakona o radu do kraja godine – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNema novog Zakona o radu do kraja godine\nĐokić je istakao da novi zakon sigurno neće biti usvojen do Nove godine, te da će aktivnosti na njegovom donošenju, ako bude volje socijalnih partnera, biti nastavljene sljedeće godine.\n“Ovdje nije riječ o prednacrtu ili nacrtu zakona, već isključivo o radnom materijalu i u njemu nema ništa od čega bi radnici u Srpskoj trebalo da strahuju”, rekao je Đokić novinarima nakon sjednice Ekonomsko-socijalnog savjeta u Banjaluci.\nMinistar rada tvrdi da se u radnom materijalu nigdje ne pominje radna sedmica od 56 časova.\n“Radni materijal je pošao od toga da se sačuva princip kolektivnog pregovaranja, da zaštitimo prava koja su ugrađena u postojeći zakon. Oni koji su pročitali taj materijal smatraju da u njemu ima znatnih poboljšanja u odnosu na postojeći zakon”, dodao je Đokić.\nĐokić smatra da neko u Srpskoj, plasiranjem netačnih informacija, želi da optuži njega kao ministra rada i predsjednika Socijalističke partije da hoće da donese loš zakon po radnike.\n“Nikad se neću založiti za zakon koji će biti na štetu radnika u Republici Srpskoj”, poručio je Đokić.\nPredsjednica Saveza sindikata Srpske Ranka Mišić istakla je da u ovom trenutku niko od socijalnih partnera nije ponudio nijedan valjan razlog za izmjenu postojećeg zakona o radu.\n“Јedino što se u ovom trenutku može raditi, jeste analizirati primjenu postojećeg zakona i tražiti odgovore i rješenja za pitanja značajnog broja radnika u Srpskoj koji nemaju hljeba, ne mogu da ovjere knjižice, nemaju platu”, rekla je Mišićeva.\nOna je dodala da taj zarađeni novac ostaje u džepovima nekih ljudi.\n“U Srpskoj postoje i dobri poslodavci, koji poštuju sve zakonske obaveze. Oni nam se javljaju ovih dana i tvrde da im ne smeta sadašnji Zakon o radu i Opšti kolektivni ugovor”, navela je Mišićeva.\nPredsjednik Unije udruženja poslodavaca Srpske Predrag Zgonjanin smatra da je sazrelo vrijeme za izradu novog zakona.\n“Sadašnji zakon je prevaziđen. Analizirali smo zakon o radu u zemalja okruženja, evropskih država i smatramo da je novi zakon alfa i omega razvoja Republike Srpske”, dodao je Zgonjanin.\nNa sjednici Ekonomsko-socijalnog savjeta, za predsjedavajućeg savjeta u narednih 12 mjeseci, izabran je Savez sindikata.\nPoginuo muškarac u sudaru tri vozila kod Prnjavora\nTužilaštvo će danas zatražiti pritvor za Zeljkovića i ostale\nPriječani: Odobrena isplata novca za zemljište\nAna Nikolić: Ličim na tenk kada se ugojim


Na “Vikipedijin dan” u Istočnom Sarajevu stiglo je više od 20 prestavnika zajednice Vikemedijanaca Republike Srpske koji su mogli pogledati dokumentarni film o 15 godina “Vikipedije” i o tome kako nastaje članak na “Vikipediji”, te se upoznati o sestrinskim projekatima poput “Vikivijesti”, “Vikiriječnik”, “Vikicitat”.\n“Na obilježavanje 15 godina `Vikipedije` došli smo iz različitih dijelova Republike Srpske, Banjaluke, Višegrada, Bijeljine, Pala, tako da nam je nekako Istočno Sarajevo bilo najpodesnije i u srcu cijelog projekta”, rekao je član “Vikimedija” zajednice Republike Srpske Saša Stanivuk.\nKoordinator za “Vikimediju” Republike Srpske Bojana Podgorica ukazala je na činjenicu da je “Vikimedijin dan” globalni događaj i da Vikimedijanci iz Srpske imaju odličnu saradnju sa predstavnicima ove zajednice drugih zemalja, posebno onih iz okruženja.\nU okviru obilježavlja 15 godina postojanja “Vikipedije” sutra će u Istočnom Sarajevu biti održana konferencija “Vikimedija start Republika Srpska 2016” u okviru koje će biti održana panel diskusija o iskustvima rada na “Vikipediji”, ko su Vikipedijanci i kako postati jedan od njih.\nTokom konferencije biće razmotrene mogućnosti za veću pokrivenost Republike Srpske člancima Vikipedije, te kako poboljšati zastupljenost na ovoj najvećoj svjetskoj onlajn enciklopediji.\nOtvorenu i višejezičnu enciklopediju, osnovao je 15. januara 2001. godine DŽimi Vels, u želji da ubrza njenu prethodnicu – Nupediju, čiji su okviri i tehnologija bili spori u ostvarivanju misije da cjelokupno ljudsko znanje bude dostupno svima.\n“Vikipedija” je 15 godina kasnije postala sinonim za onlajn enciklopediju i jedan od najposjećenijih sajtova.\nStatistike govore da je upravo “Vikipedija” najposjećeniji sajt na svijetu u kategoriji obrazovnih veb-stranica, dok je u globalnom domenu u top šest.\nIzmeđu 80 i 100 hiljada urednika svakodnevno unosi više stotina novih članaka i na desetine hiljada izmjena.\nTrenutno “Vikipedija” ima 37 miliona članaka na 291 jeziku, dok svakog mjeseca bilježi više od pola milijarde pregleda. Srna\nTagovi: istocno sarajevoonlajn enciklopedijavikipedijaznanje\nWikipedia slavi 15. rođendan


Jeftini letovi iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva - Avio karte Srbija Severna Marijanska ostrva - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva\nPretražite letove iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Severnih Marijanskih Ostrva uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Dinar pada prema evru za 0,19 odsto\nIzvor: B92, 12.Jul.2010, 19:05\nBeograd -- Dinar će sutra oslabiti prema evru za 0,19 odsto i zvanični srednji kurs je 104,0529 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nPrema zvaničnom srednjem kursu NBS, evro će vredeti oko 20 para više nego danas, kada je srednji kurs 103,8562 dinara za evro.\nCentralna banka danas nije intervenisala, a od početka godine NBS je na međubankarskom deviznom tržištu prodala milijardu i 476 miliona evra.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Dinar je ove godine bio najjači 4. januara, kada je zvanični srednji kurs iznosio 95,9679 dinara za evro, a najslabiji u četvrtak, 1. jula, kada je kurs bio 104,5461 dinara za evro.\nNaDlanu.com: Dinar oslabio prema evru za 0,19 odsto\nKurir: DINAR OSLABIO PREMA EVRU ZA 0,19 ODSTO\nRadio 021: Evro uzvraća udarac\nSrednji kurs danas 104,05 dinara za evro\nIzvor: Blic, 13.Jul.2010, 09:25\nDinar je danas oslabio prema evru za 0,19 odsto i zvanični srednji kurs je 104,0529 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS)...Prema zvaničnom srednjem kursu NBS, evro vredi oko 20 para više nego juče, kada je srednji kurs bio 103,8562 dinara za evro...Centralna banka juče nije intervenisala,...\nDinar oslabio prema evru za 0,19 odsto\nIzvor: Studio B, 13.Jul.2010\nDinar je oslabio prema evru za 0,19 odsto i zvanični srednji kurs je 104,0529 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). ..Prema zvaničnom srednjem kursu NBS, evro vredi oko 20 para više nego juče, kada je srednji kurs bio 103,8562 dinara za evro...Centralna banka juče nije intervenisala,...\nIzvor: TV Avala, 13.Jul.2010\nDinar je danas oslabio prema evru za 0,19 odsto i zvanični srednji kurs je 104,0529 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nLoše što banke finansiraju državu\nIzvor: Beta, 13.Jul.2010\nBEOGRAD, 13. jula 2010. (Beta) - Ekonomista Zoran Jeremić ocenio je u utorak da je finansijski sektor u Srbiji u negativnoj fazi i da je loše što su se banke okrenule finansiranju države...Jeremić koji je i autor u izdanju magazina Ekonomist "Ko je ko u srpskim finansijama", kazao je da je zaduženje...


Novak Đoković igrao je meč protiv Dušana Lajovića, a pobedom je obezbedio sebi plasman u drugo kolo Monte Karla. Za to vreme Novakova žena Jelena pokazala je svima kako osmomesečna ćerkica bodri oca tokom važnih momenata.\n- Ljubav - kratko je na engleskom jeziku navela Jelena Đoković, dok na fotografiji vidimo kako naslednica pomno gleda svog tatu.\nJelena često postavlja fotografije i snimke dece, što raduje mnoge njene pratioce i Novakove fanove. Pored Tare, poznati par ima i sina Stefana, koji je u oktobru napunio tri godine.


Otvoren četvrti Kaleidoskop kulture u Novom Sadu - Kulturni kišobran\nRidli Skot dobitnik Kartijeove nagrade za najboljeg reditelja\nProgrami u okviru četvorodnevnog otvaranja Kaleidoskopa kulture nastavljaju se do 5. septembra u Kreativnom distriktu, a među njima su izložba mladih umetnika iz austrijske galerije iz Sankt Peltena „Materija kroz vreme. Pesak, drvo, kamen i metal u eri digitalizacije“, performans „Nestabilan“ jednog od najboljih cirkuskih umetnika Nikole Frezo, novosadska premijera filma „Toma“, kao i projekcije legendarnih filmova „Maratonci trče počasni krug“ i „Lepota poroka“, stručne tribine u okviru CGA konferencije, predstava „Grand hotel“ pozorišta Madlenianum, plesni performans „Spektakl“ Studija za suvremeni ples iz Zagreba i brojni drugi sadržaji. Detaljan program je na sajtu Kaleidoskopa kulture.\nČetvorodnevno otvaranje u Kreativnom distriktu, uvod je u pet nedelja Kaleidoskopa kulture tokom kojih će se smenjivati pet vrsta umetnosti – arhitektura, književnost, izvođačka, vizuelna, primenjena umetnost. Prva je nedelja arhitekture, koja će trajati od 6. do 10. septembra, a nju otvara izložba ženskog arhitektonskog stvaralaštva „Višeslojnost”, na kojoj će se predstaviti više od 100 arhitektkinja iz Srbije koje su, pored uspeha u svojoj oblasti, ostvarile uspeh i u drugim, srodnim poljima: modnoj industriji, dizajnu, izradi dekorativnih predmeta, enterijeru, izdavaštvu, muzici, slikarstvu, programiranju, medijima. Detaljan program, satnice i lokacije biće dostupne na sajtu Kaleidoskopa kulture.


Predsjednik RS BiH: Uputili smo žalbu EHF-u, nećemo odustati sve dok postoje bilo kakve šanse - sport1.ba\n20.02.2018 u 14:38\nAmir Zahirović, predsjednik Rukometnog saveza Bosne i Hercegovıne za Anadolu Agency (AA) je potvrdio da je upućena žalba Evropskoj rukometnoj federaciji (EHF) na odluku Rukometnog suda EHF da utakmicu šestog kola kvalifikacija za SP između BiH i Švicarske registruje rezultatom 10:0 za gostujući tim.\n“Izvršili smo uplatu hiljadu eura i šaljemo žalbu prema pravilima koja su propisana od strane EHF-a. Važno je da žalba bude upućena prije zadanog roka, a mi smo to uradili danas, 24 sata prije isteka. Novi detalj koji se pojavio je screenshot sa livetickera EHF-a, koji pokazuje da je 13. januara ujutru Tomislav Nuić bio u zapisniku za utakmicu sa Švajcarskom. Pored niza drugih činjenica koje su na našoj strani, nadamo se da će ovaj detalj prevagnuti u našu korist. Ako ništa želimo objašnjenje kako se dogodilo da se Nuić u međuvremenu do početka utakmice izgubio sa spiska. Ili je greška delegata utakmice ili u sistemu EHF-a”, ističe Zahirović za Anadolu Agency (AA).\nO žalbi RS BiH u ovom slučaju trebao bi odlučivati Žalbeni sud EHF-a, a ne Rukometni koji je u prvostepenom postupku uvažio švicarsku žalbu i registrovao utakmicu rezultatom 10:0 za njih, zbog čega je BiH ostala bez plasmana u baraž.\n“Žalbu smo pripremili u saradnji sa pravnim ekspertima. Rukometni sud EHF-a se poziva na propozicije takmičenja, a prema njima je delegat bio dužan upisati u zapisnik Nuića, a ne isključiti ga iz igre. Ima tu dosta kontradiktornosti u samim propozicijama EHF-a. Postoje dva kontradiktorna člana, koja tretiraju ovakve slučajeve. Vidjet ćemo kako će proći naša žalba. Vjerujem da će ovoga puta odluka biti puno brže donesena, nego u prvom slučaju kada je Rukometnom sudu EHF-a trebalo više od mjesec dana da razmotri žalbu RS Švicarske”, kazao je Zahirović.


Nastupi padobranaca iz Srbije na „svetskoj sceni“ – Sport In\nČlanovi Vazduhoplovnog saveza Srbije i pripadnici Vojske Srbije, sportski i vojni padobranci – zastavnik Radmila Đurić, potpukovnik Slobodan Jovanović, zastavnik prve klase Miroljub Janićijević, zastavnik Milan Svetozarević, zastavnik Ivan Mitić, vodnik Dejan Cvetković i major Nenad Stojiljković trenutno su u mađarskom gradu Solnok, gde od 9. do 21. avgusta nastupaju na 42. Svetskom vojnom prvenstvu u padobranstvu.\nNaši takmičari će se u konkurenciji od 250 učesnika iz 38 država boriti u tri discipline – skok na cilj, pojedinačni figurativni skokovi i grupni likovi skokovi. U ženskoj konkurenciji će nastupiti jedina dama iz reprezentacije Radmila Đurić, a Nenad Stojiljković će biti predstavnik Srbije u ulozi sudije takmičenja. Skokovi na cilj se izvode sa 1.100 metara, figurativni pojedinačni skokovi sa 2.200 metara, a figurativni grupni skokovi sa visine od 3.200 metara.\nTakmičenje se organizuje od strane Međunarodnog komiteta za vojni sport od 1964. godine. Pravo učešća imaju samo vojne reprezentacije, članice komiteta, a Vojska Srbije je ove godine poslala reprezentaciju deseti put na ovo prestižno takmičenje. Da je sam uspeh i učešće na takmičenju, govori činjenica da je pozvano preko 130 vojnih reprezentacija, a da je selektovano samo ovih 38 reprezentacija, među kojima je i Srbija.\nSvetsko vojno prvenstvo je zvanično otvoreno 10. avgusta, a takmičarski dani su od 11. pa sve do 20. avgusta.\nPo povratku sa ovog takmičenja, deo ekipe će iz „vojnog“ preći u „sportski“ vazduhoplovni svet, i nastupiti na 35. FAI Svetskom padobranskom prvenstvu u klasičnim disciplinama, koje će se održati od 24. do 31. avgusta u Montani u Bugarskoj. Srbiju će predstavljati Miroljub Janićijević, Dejan Cvetković i Siniša Mićić iz PEVS „Nebeske vidre“, zajedno sa Igorem Žmirićem i Slobodanom Terzićem iz Padobranskog kluba „Delta“ iz Beograda.\nU metu, foto: vss\nMiroljub Janićijević iz PEVS „Nebeske vidre“, zastavnik prve klase Vojske Srbije, predsednik Komisije za padobranstvo VSS i član reprezentacije VSS u padobranstvu, kao i vojne reprezentacije, krajem jula meseca ove godine zabeležio je lični rekord u broju padobranskih skokova, evidentiravši u svoju knjižicu 6000. skok.\nPrva delegiranja u Somboru za novu sezonu\nDanilo Jerinić sudi derbi kola


Kurs i obuka - Upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju\nUpoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju\nUpoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju - Audio verzija\nElektronski način poslovanja je sve zastupljeni, ali je činjenica da mnogi radnici nisu upoznati u potpunosti sa aktuelnim pravilima koja se tom prilikom poštuju, pa iz tog razloga nailaze na brojne poteškoće. Zato i jeste preporuka da upravo zaposleni u kompanijama, koje su fokusirane na taj vid poslovanja pristupe praćenju ove specijalizovane edukacije.\nSvakako se podrazumeva da stručna obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju i tema kojom se bavi može značiti i bilo kome drugom, jer će svim polaznicima omogućiti da se na najbolji mogući način upoznaju sa konkretnom tematikom, a što će im u daljem radu sasvim sigurno biti od velike koristi.\nUkoliko bude bilo potrebno da se određeni broj zaposlenih u nekoj firmi sa odredbama ovog zakona upozna, biće organizovana korporativna obuka. Princip koji se tada sprovodi je, zapravo potpuno isti kao kada nastavu pohađaju fizička lica, ali ima odstupanja vezano za mesto njenog održavanja. Stvar je u tome da se način sprovođenja edukacije prilagođava potrebama radnika, tako da se izlazi u susret zahtevima njihovih nadležnih, pa časovi mogu biti održani i u njihovoj kompaniji. Naravno da moraju biti obezbeđeni adekvatni uslovi, a predavanja će uopšteno rečeno biti organizovana na način koji budu definisali pre toga nadležni u okviru zainteresovanog preduzeća i u okviru jedne od poslovnica Obrazovnog centra Akademije Oxford. Potrebno je da se oni usaglase kako oko datuma početka korporativna kursa, tako isto i oko termina u kojima će biti održani časovi i oko trajanja, jer se zahteva da definišu i tačan raspored ukupnog nastavnog fonda.\nA kada su u pitanju pojedinačni polaznici, koji su zainteresovani da pohađaju specijalizovani seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, od njih se primarno zahteva da samostalno izaberu i gde će nastavu prate i na koji način. Takođe je neophodno da prvo izvrše prijavu za njeno pohađanje, a onda i da se zvanično upišu.\nNajpre da naglasimo da se prijava može izvršiti u toku cele kalendarske godine putem telefona ili ličnim dolaskom u izabrano predstavništvo organizatora, s tim što se zahtevani podaci mogu poslati i na mejl adresu. Izuzev svog imena i prezimena, svako zainteresovano lice mora tom prilikom da navede i broj telefona, kao i datum rođenja.\nObaveza je svakog pojedinca da nakon izvršene prijave dođe u izabranu poslovnicu ove institucije i upiše se. Zapravo se isključivo uz prisustvo svakog kandidata vrši prijava, a nadležni u konkretnom predstavništvu institucije organizatora će ih pojedinačno detaljno informisati o dokumentima koja moraju tada pripremiti.\nS obzirom na to da se ova edukacija može pohađati kako prema pravilima individualne i poluindividualne, tako isto i grupne nastave, a da svaka od njih može biti organizovana onlajn i na klasičan način, od svakog polaznika se zahteva da odabere i gde će nastavu da pohađa i prema kakvom principu.\nBude li se opredelio za klasičan tip obuke, to podrazumeva da će dolaziti direktno u poslovnicu institucije organizatora, kako bi u prethodno definisanim terminima pohađao predavanja.\nNasuprot tome, edukacija koja se organizuje online se može pratiti sa različitih lokacija, uzevši u obzir da polaznik predavanjima pristupa preko sopstvenog kompjutera. U skladu sa pravilima, on mora na njega instalirati poseban tip softvera i naravno, omogućiti mu što kvalitetniju vezu sa internetom. Inače u svakoj poslovnici institucije organizatora postoji tim stručnjaka, čija je obaveza da svakom polazniku kome je potrebno, pruže tehnički savet, tako da se on njima može obratiti, a bez obzira da li problem ima prilikom praćenja nastave na taj način ili u momentu kada vrši instalaciju programa.\nKako klasična, tako isto i online obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju mogu biti organizovane za po jednu osobu, za njih dvoje ili za grupu ljudi. Zato i navodimo da svaki prijavljeni mora izabrati između mogućnosti da nastavu pohađa kroz individualnu, poluindividualnu ili grupnu.\nA ono što mora znati svako, ko je zainteresovan da časove pohađa u grupi, jeste da se pravila u najvećoj mogućoj meri tom prilikom poštuju, a da su ona vrlo precizno definisana. Prilikom organizacije grupnog seminara će kordinator za nastavu doneti odluku ne samo o datumu početka ove obuke, nego i o terminima održavanja časova i o trajanju, pošto svakako on definiše i kakvom dinamikom ukupan nastavni fond treba da bude raspoređen. S obzirom na to da je vrlo precizno definisan broj osoba, kojima je dozvoljeno praćenje nastave u grupi, to je i naveden zvaničan zahtev da se četvoro njih minimum prijave, da bi taj tip edukacije mogao da bude održan. Kada bude o svemu definisanom obaveštavao polaznike, ovlašćeni predstavnik institucije organizatora će posebno naglasiti da se ne uzimaju u obzir zahtevi pojedinaca za izmenama, već se očekuje da svako od njih maksimalno poštuje ono što je prethodno definisano.\nNaravno da se polaznici, kojima takav vid organizacije iz bilo kog razloga u potpunosti ne odgovara, mogu opredeliti za praćenje nastave u paru ili potpuno samostalno, jer se svaka od njih sprovodi prema mnogo slobodnijim pravilima. Da budemo precizni, svako ko se opredeli časove da pohađa na taj način ima obavezu da zajedno sa profesorom, koji je nadležan, ali i sa ovlašćenim koordinatorom za nastavu, definiše princip organizacije časova. Jednostavnije govoreći, oni se dogovaraju kako oko termina njihovog održavanja i dinamike, tako isto i oko datuma početka bilo individualne, bilo poluindividualne edukacije.\nŠta izučava obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju?\nPrvo što će saznati polaznici pomenute edukacije jesu osnovne odredbe navedenog zakona, a profesori koji vode specijalizovani seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju će posle toga objasniti i osnovne izraze koji se u konkretnom zakonu pominju.\nPrisutnima će biti objašnjeno i šta su tačno usluge od poverenja i ko može da bude pružalac takvih usluga.\nNa koji način funkcioniše obrada podataka i kako se u skladu sa pomenutim zakonom vrši njihova zaštita je naredna tema koja će biti predstavljena kandidatima, a potom će biti govora o postupku identifikacije i autentikacije.\nVrlo je važan segment koji se bavi elektronskim dokumentom, pa će njemu predavači posvetiti naročitu pažnju. Saznaće tada polaznici i kada se taj dokument smatra punovažnim i na koji način se izrađuje. Budući da je forma elektronskog dokumenta specifična, to će na primerima prisutnima biti predstavljeno kako on treba da izgleda, odnosno šta sve treba da sadrži od podataka. Isto tako će stručni kurs i obuka - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju da se bavi načinom overe ovakvih dokumenata, a kandidatima će biti objašnjeno i šta se smatra originalom, a šta kopijom elektronskog dokumenta. Na koji način se može izraditi njegov duplikat i kako se potvrđuje da je konkretni elektronski dokument primljen su isto teme, koje će tokom ove edukacije biti obrađene. Takođe će predavači detaljno objasniti i kako fizičko lice treba da dostavi elektronski dokument nadležnim službama i kako državne institucije između sebe vrše dostavljanje takvih dokumenata.\nBiće reči i o takozvanoj elektronskoj identifikaciji, a nakon toga će predavači objasniti vrlo detaljno i kako su pomenutim zakonom definisane takozvane usluge od poverenja. U tom delu će specijalizovana obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju da predstavi polaznicima koje su najčešće korišćene usluge od poverenja, a akcenat će biti stavljen na elektronski pečat, elektronski sertifikat i elektronski potpis.\nTakođe će profesori objasniti i kako funkcioniše elektronsko čuvanje dokumenata i ko ima nadležnost u proveri primene odredbi ovog zakona. Polaznicima će biti predstavljeno i kako funkcioniše kažnjavanje u slučaju primećenih neregularnosti u implementaciji pomenutog zakona i koje su pravne posledice u tom slučaju.\nUkoliko bude postojalo nešto što kandidat ne razume od obrađenog gradiva, može tokom završnog predavanja da pita predavača, jer je za taj deo predviđen razgovor učesnika o temama, kojom se ova edukacija bavila.\nGde i u kojim terminima se specijalizovani seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju organizuje?\nSvako ko bude izvršio prijavu će, naravno morati potom i da se upiše, a tada je obavezan da navede da li želi da nastavu pohađa u samoj poslovnici Obrazovnog centra Akademije Oxford ili mu više odgovara online kurs i obuka - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, zato što su te dve opcije u ponudi.\nUzevši u obzir da je pomenuta institucija omogućila i za klasičnu i za online edukaciju da budu organizovane na tri načina, to znači da će svako fizičko lice prilikom prijave morati da odabere između grupne, individualne i poluindividualne obuke.\nNaglašavamo da mora imati računar svaki onaj polaznik, koji se bude odlučio da časove pohađa online. Zapravo se preko specijalizovane internet platforme sprovodi ta vrsta edukacije, a obavezan je svaki prijavljeni da omogući kako stabilnu internet konekciju, tako isto i da instalira posebnu vrstu programa na svoj računar. Upravo uz korišćenje tog softvera će zainteresovani za takav vid edukacije pohađati predavanja, a sva neophodna stručna pomoć će im biti dostupna, ukoliko se ne budu najbolje snašli kako prilikom pristupa predavanjima, tako isto i u momentu kada budu vršili instalaciju softvera.\nMora biti istaknuta vrlo važna informacija, a ona se odnosi na broj polaznika, kojima se dozvoljava pristup nastavi, zato što je on različit u zavisnosti od toga da li se organizuje grupni, individualni ili poluindividualni tip edukacije. Kada je u pitanju individualni tip edukacije, časovima može pristupiti samo jedna osoba, dok njih dvoje pohađaju poluindividualnu obuku.\nOvlašćeni koordinator za nastavu ima obavezu da odredi kog datuma će početi grupni seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, odnosno u kojim terminima tačno će polaznici časove da pohađaju i kako će nastavni fond da bude raspoređen, to jest na koliko dana. Ali on sve to ne može da odredi do onog momenta, dok se ne oformi grupa u tom predstavništvu institucije organizatora, odnosno dok četvoro polaznika minimum ne bude zvanično izvršilo prijavljivanje. Mora biti naročito naglašeno svakom kandidatu da se ne dopuštaju promene svega onoga, što prethodno koordinator bude definisao, jer su takva pravila pomenute institucije.\nZato se u njenoj ponudi nalazi i individualna edukacija, odnosno poluindividualna, koje su u tom smislu specifične, što se svakom pojedinačnom polazniku dozvoljava da u dogovoru sa ovlašćenim licem konkretne poslovnice i sa stručnjakom, čija će dužnost biti izabrani tip edukacije da vodi, odredi na koji način će časovi biti sprovedeni. Zapravo se oni usaglašavaju i oko dinamike njihovog održavanja, zatim oko termina i naravno, oko toga kog datuma će početi ili poluindividualna ili individualna nastava.\nJoš je ostalo da naglasimo i to da se u ponudi navedene institucije nalazi i korporativna obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, to jest edukacija namenjena isključivo zaposlenima određene kompanije. Organizacija časova se maksimalno u tom slučaju prilagođava polaznicima, budući da njihovi nadležni imaju obavezu da definišu kako će se predavanja odvijati a to čine zajedno sa ovlašćenim licem u izabranom predstavništvu pomenute institucije. Ne samo da će precizirati tačne termine sprovođenja časova i dinamiku, nego će odlučiti svi zajedno o tome kog datuma će edukacija početi. U slučaju da direktor zainteresovane firme želi da ova edukacija bude organizovana u njenim prostorijama, može to zahtevati od nadležnih u instituciji organizatora, ali će takođe morati da se pobrine i da u potpunosti ispuni sve zahteve koji se tiču samo prostora, u okviru koga bi časovi trebalo da budu održani i njegove opremljenosti.\nKako se sprovodi stručni kurs i obuka - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju?\nU skladu sa strogo definisanim pravilima se organizuje specijalizovana obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju kako za fizička lica, tako isto i za zaposlene u preduzećima.\nNajvažnije je da svi zainteresovani za praćenje ove edukacije znaju da se u ponudi Obrazovnog centra Akademije Oxford osim grupne, individualne i poluindividualne, nalazi i online i klasična nastava. Samo zato i jeste iznet zvaničan zahtev da se svaki prijavljeni odluči na koji od navedenih načina će pohađati predavanja i gde.\nU okviru poluindividualne edukacije dvoje ljudi treba da prisustvuje predavanjima, a taj tip obuke se sprovodi potpuno isto kao i takozvana individualna. U pitanju su vrlo slobodna pravila organizacije, jer je upravo polaznicima dopušteno da u dogovoru sa predavačem i ovlašćenim licem konkretne poslovnice definiše datum početka kako individualne, tako isto i poluindividualne edukacije, ali isto tako i termine u kojima će časovi biti održavani. Potrebno je da oni prciziraju i na koji način će predavanja biti organizovana, odnosno kakvom dinamikom će ona biti sprovedena u konkretnom slučaju.\nA ako neko odluči da pohađa grupni seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, mora prvo biti spreman da sačeka kreiranje grupe od najmanjeg broj članova, budući da je to navedeno kao osnovni uslov za početak te vrste edukacije. Uzevši u obzir da četvoro ljudi najmanje može pohađati nastavu tog tipa, podrazumeva se da toliko njih prijavu moraju prvo da izvrše u konkretnom predstavništvu institucije organizatora. Najvažnije je napomenuti da se zahtevi polaznika vezano za izmene prethodno definisanih pravila ne smeju uzeti u obzir kod grupne obuke, jer isključivo koordinator za nastavu u predstavništvu, u kome se pomenuti uslov bude prethodno ostvario, može da definiše i termine održavanja časova i dinamiku, kao i datum početka nastave tog tipa.\nZa sve tri vrste edukacije koje su u ponudi važi pravilo da se mogu pohađati na dva načina, što znači da svaki prijavljeni ima mogućnost izbora između klasične i nastave, koja se organizuje preko interneta. A da bi mogao časove da prati preko interneta, polaznik je dužan da obezbedi stabilnu konekciju svom kompjuteru, ali i da poseban tip softvera na njega pravilno instalira. Najvažnije je da to učini pre nego što izabrani tip edukacije počne, a ukoliko se ne bude najbolje snašao tom prilikom, može zahtevati pomoć od IT stručnjaka, koji su takođe u svakom predstavništvu navedene institucije zaposleni.\nPored fizičkih lica, ovaj specijalizovani seminar mogu da pohađaju i radnici kompanija, a ukoliko njihovi nadležni smatraju da postoji potreba za sticanjem znanja iz navedene oblasti. U tom slučaju se organizuje korporativni kurs i obuka - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, a časovi se sprovode prema smernicama koje zajedno definišu nadležna lica preduzeća klijenta i institucije organizatora. Jednostavnije govoreći, oni zajedno odlučuju kog datuma će korporativna edukacija početi, te u kojim terminima će predavanja biti organizovana i kakvom će to biti dinamikom. A klijent može da iznese i zahtev za promenom mesta održavanja časova, u kom slučaju se oni organizuju u samom preduzeću. Tada je vrlo važno da nadležni u konkretnoj kompaniji taj prostor opreme u skladu sa propisima, o kojima će ih informisati zaposleni u instituciji organizatora.\nKoliko će specijalizovana obuka i kurs - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju da traje?\nNeophodno je odmah naglasiti da samo oni polaznici, koji su zainteresovani da specijalizovani seminar - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju pohađaju u grupi mogu dobiti tačne podatke o trajanju nastave i to unapred.\nSamim tim što se u ponudi ove institucije nalazi i individualna edukacija, ali i ona koju treba dve osobe u isto vreme da pohađaju, odnosno takozvana poluindividualna, njihovo trajanje biva definisano naknadno. Stvar je u tome da se i jedan i drugi tip nastave organizuju na specifičan način, jer se svaki polaznik mora o dinamici održavanja časova, odnosno o terminima i datumu početka dogovarati kako se nadležnim licem izabrane poslovnice, tako isto i sam predavačem koji bi obuku trebalo da vodi.\nInače se u zvaničnoj ponudi ove specijalizovane institucije nalazi i korporativni kurs i obuka - upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju, a budući da nastavi tada pristupaju isključivo zaposleni u okviru zainteresovane firme, njima će naknadno biti dostupne informacije o tačnom trajanju edukacije. Svakako se očekuje da se nadležno lice institucije organizatora i kompanije, čiji bi određeni broj zaposlenih trebalo nastavu da pohađaju, dogovore o tome na koliko dana će celokupan nastavni fond da bude raspoređen, to jest koliko će ukupno edukacija da traje.\nSpisak gradova za kurs i obuku "Upoznajte se sa novinama Zakona o elektronskom poslovanju"


Obnovljeno: 22 novembar, 2017\nSrpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić kaže da nikako ne treba odustati od podrške Mladiću i da mu je potrebno pružiti podršku u žalbenom postupku, prenosi Federalna novinska agencija.\nMladen Ivanić, srpski član Predsjedništva BiH\nZa Ivanića Haški tribunal u svom mandatu „nije dijelio pravdu, već politiku”.\n„Haški tribunal je umjesto povjerenja donio nepovjerenje. A umjesto pomirenja dovest će do novih političkih sukoba”, smatra Ivanić.\nZa Milorada Dodika, predsjednika Republike Srpske (RS), Mladić nije osoba kojoj može da sudi sud.\nMilorad Dodik, predsjednik RS, prati izricanje presude Ratku Mladiću. Foto: Ured predsjednika RS\n„Takvima sudi istorija.Takvi imaju sud istorije i samo će ona dati odgovor o tome ko je general Mladić”, kazao je Dodik.\nZa Mladića kaže da heroj: „Čovjek koji je nemogućim uslovima organzovao i vodio Vojsku Republike Srpske sa ciljem da odbrani slobodu svog naroda.”\nU obraćanju je kazao da nije riječ o presudi usmjerenoj protiv RS, VRS i srpskog naroda.\n„Ovo je još jedan šamar srpskim žrtvama. Mi ne možemo na utičemo na haške presude. Ali, te presude ne mogu da utječu na istorijsko pamćenje i istorijske činjenice”, rekao je Dodik.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da nije direktno pratio izricanje presude, dodavši da je pretpostavio kakva će odluka biti. Građane Srbije pozvao je da gledaju na budućnost.\n„Da ne spuštamo glavu ni pred kim, ali da idemo u budućnost, da razmišljamo gdje i kako ćemo živjeti mi i naša djeca, kako ćemo čuvati mir i stabilnost u regionu. Kako ćemo da renoviramo fabrike i da stvaramo nove. Da se ne gušimo u suzama prošlosti, već da od znoja stvaramo bolju zajedničku budućnost”, rekao je Vučić, prenosi B92.\nPosljednja reakcija političkog funkcionera stigla je od Bakira Izetbegovića: „Ratko Mladić je zločinac i kukavica (...) .”\nBakir Izetbegović, bošnjački član Predsjedništva BiH\nIzetbegović kaže da niti jedan narod Mladića ne smio nazivati herojem.\n„Prihvatanjem istine jedini je način budućnost u ovoj zemlji bude bolja od prošlosti”, rekao Izetbegović, dodavši da je potrebno hipoteku skinuti sa naroda i usmjeriti je na pojedince.\nRatko Mladić negoduje u sudnici nakon čega je udaljen sa daljeg obrazloženja presude


Svi znaju ovaj saobraćajni znak, ali rijetki znaju šta znači - Portal 072info\nSvi znaju ovaj saobraćajni znak, ali rijetki znaju šta znači\n14. Januara 2017. Vrijeme objave: 14:00 sati\nVozači koji dugo vremena imaju vozačku dozvolu se često susreću sa saobraćajnim znakovima koje ne poznaju – zaboravili su ih ili ih pak nikada nisu naučili. U nastavku vam donosimo nekoliko takvih znakova.\nZnakovi obavještenja pružaju učesnicima u saobraćaju potrebna obavještenja o putu kojim se kreću, nazivima mjesta kroz koja prolaze i udaljenosti od tih mjesta. Također, daju informacije o prestanku važenja znakova izričitih naredbi kao i druga korisna obavještenja.\nNo, poznajete li saobraćajne znakove koji predstavljaju prestanak zabrana i ograničenja?\nPrestanak zabrana i ograničenja ustvari označavaju mjesta na putu odakle prestaju da važe odgovarajuća ograničenja i zabrane, koje su prije tog mjesta uspostavljene saobraćajnim znakovima zabrane i ograničenja, postavljenim na tom putu.\nU nastavku pogledajte koji znak predstavlja prestanak zabrana i ograničenja, a posljednji u nizu je onaj koji rijetki znaju šta znači:


Zelenski od NATO-a traži da uradi isto što u Bosni i Hercegovini\nUkrajinski predsjednik Vladimir Zelenski jučer je, po ko zna koji put od početka rata 24. februara, apelovao na NATO da uvede zonu zabrane letova nad njegovom zemljom. U dramatičnom obraćanju, Zelenski je rekao da ukoliko to ne uradi Alijansa rizikuje da “ruske rakete padaju na njene države članice“.\nNATO se nije oglašavao, ali je do sada nekoliko puta odbio da to učini.\nŠta je zona zabrane letova i zašto NATO odbija da je uvede u Ukrajini?\nU dramatičnom obraćanju, Zelenski je rekao da ukoliko to ne uradi Alijansa rizikuje da „ruske rakete padaju na njene države članice“.\n„Ako ne zatvorite naše nebo, samo je pitanje vremena kada će ruske rakete doletjeti na vašu teritoriju, na teritoriju NATO-a“, rekao je Zelenski u video obraćanju.\nZelenski je ove riječi izgovorio samo dan nakon najbližeg ruskog napada NATO teritoriji. U nedjelju je granatirana vojna baza Javoriv, pri čemu je 35 ljudi ubijeno, a oko 134 ranjeno. Raketirana vojna baza nalazi se na samo 22 kilometara od granice sa Poljskom – zemljom članicom NATO-a.\nKako joj ime kaže, ova zona podrazumijeva sprečavanje ulaska aviona u određeni vazdušni prostor, obično da bi se zaustavili napadi ili izviđanja. Sprovođenje te zabrane podrazumijeva, između ostalog, obaranje aviona koji lete u zoni u kojoj zabrana važi.\nU praksi, to bi značilo direktan okršaj Rusije i NATO-a, čiji bi avioni trebalo da obaraju ruske avione iznad Ukrajine ukoliko Alijansa prihvati da bude garant sprovođenja zone zabrane letova.\nIz NATO-a su više puta do sada naglašavali da oni nisu učesnici u sukobu, kao i da je njihova obaveza da obezbjede da se rat ne širi dalje od teritorije Ukrajine. NATO nema obavezu da se uključi u sukob, jer prema klauzuli o kolektivnoj odbrani, savez interveniše samo kada je neka od zemalja članica napadnuta. To trenutno nije slučaj, obzirom da Ukrajina nije članica NATO-a.\nU slučaju da ipak prihvati zahtjev Zelenskog, NATO bi se direktno uključio u rat van granica svojih članica. To bi moglo da dovede do toga da sukob eskalira na međunarodnom nivou, jer bi još 30 zemalja koje su dio saveza bile bi uvučene u rat.\n„NATO ne želi rat sa Rusijom“\nSekretar NATO-a Jens Stoltenberg rekao je da uvođenje zone zabrane letenja iznad Ukrajine nije opcija koju ta Alijansa razmatra.\n„Složili smo se da ne treba da imamo nikakve planove kao organizacija u vezi sa ukrajinskim vazdušnim prostorom ili NATO trupama na ukrajinskoj teritoriji“, naveo je Stoltenberg.\nDodao je i da NATO ne želi rat sa Rusijom.\n“Ministri su se složili da se odnos NATO sa Rusijom fundamentalno dugoročno promijenio. Ali, ostali smo posvećeni da održavamo kanale za diplomatiju i nekonfliktnost otvorenim, kako bi izbjegli bilo kakvu eskalaciju, nerazumijevanje i pogrešne procijene”, rekao je Stoltenberg.\nProtiv uvođenja ovako radikalne mere je i portparol američkog State Departmenta Ned Price, koji je naveo da će Sjedinjene Države i njihovi saveznici Ukrajini nastaviti da pomaže povećavanjem sankcija Moskvi zbog njenih agresivnih akcija.\nDodao je da Zapad mora da zadrži diplomatski put “otvorenim i živim”, iako je malo vjerovatno da će se diplomatijom išta postići ako se u obzir uzmu pritisci koje pravi Rusija, time što ne namjerava da zaustavi napade na ukrajinsku teritoriju.\n“Ono što treba da vidimo je deeskalacija koja predstavlja prekid ovih neprijateljstava i povlačenje ruskih snaga”, rekao je Price.\nInače, zona zabrane letova od NATO-a prvi put je uspostavljena 1993. godine tokom rata u Bosni i Hercegovini. Ovaj koncept korišten je i 2011. tokom građanskog rata u Libiji, što je zapravo otvorilo put pobunjeničkim snagama da zbace vladu Muamera Gadafija.\nFOTO: Proučen tradicionalni mevlud u Muharem efendijinoj džamiji u Fojnici\nNa Bolji svijet preselio Refik Drinić zvani Melek iz Fojnice\nNa Bolji svijet preselila Vahdeta Alibegović


U zdravstvo uložena 43 miliona, spremno još 86 | Banjaluka.net\nU zdravstvo uložena 43 miliona, spremno još 86\nU zdravstvu u RS prošle godine su realizovane kapitalne investicije vrijedne 43,31 milion, a planirano je da u ovoj godini u zdravstveni sektor bude uloženo 86,76 miliona KM.\nJedna od najznačajnijih investicija u zdravstvu Srpske na koje je stavljena tačka je izgradnja južnog krila Univerzitetskog kliničkog centra (UKC) RS, u koje su uložena oko 24 miliona dolara.\n– Izgradnja sjevernog krila UKC RS i rekonstrukcija i opremanje centralnog medicinskog bloka nastavljeni su planiranom dinamikom, a završetak radova očekujemo u 2018. godini – ističu u Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS i navode da ukupna vrijednost ovog projekta premašuje 84 miliona evra.\nDirektor UKC RS Mirko Stanetić kaže da je izuzetno važno da neprestano bude unapređivan prostor, oprema i medicinska tehnologija svih zdravstvenih ustanova da bi stanovnici imali na raspolaganju kvalitetne zdravstvene usluge.\n– Otvaranje južnog krila je od izuzetnog značaja zbog novog prostora i savremenih metoda liječenja, ali i što stvara preduslove da brže bude nastavljena započeta rekonstrukcija cijele ove ustanove. Mi se, međutim, ne borimo da ulaganja idu samo u UKC RS. Zdravstvo moramo posmatrati kao jedinstveni sistem. Nama je važno da imamo dobre opšte bolnice i domove zdravlja ako želimo kvalitetan zdravstveni sistem – istakao je Stanetić.\nJedan od ovogodišnjih prioriteta u zdravstvenom sektoru je izgradnja nove bolnice u Istočnom Sarajevu, koju je krajem decembra odobrila Vlada RS.\n– Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo finansija zaduženi su da utvrde model i obezbijede novac za izgradnju bolnice u Istočnom Sarajevu i te aktivnosti će vrlo brzo biti preduzete – ističu u Ministarstvu zdravlja.\nU staroj bolnici u Istočnom Sarajevu u toku je rekonstrukcija oko 4.000 metara kvadratnih prostora, a na postojećoj lokaciji bolnice planirana je izgradnja još oko 8.000 kvadratnih metara i rekonstrukcija dodatnih 2.000 kvadrata. Koliki je značaj izgradnje ove bolnice, najbolje znaju stanovnici sarajevsko-romanijske regije, koji sa nestrpljenjem očekuju prve radove.\n– Nova bolnica je ključni dio rješenja problema zdravstvene zaštite u Istočnom Sarajevu – kaže direktor bolnice Istočno Sarajevo Goran Todorović.\nOsim izgradnje i rekonstrukcije bolnica ove godine će velika pažnja biti poklonjena i obnovi i izgradnji domova zdravlja i ambulanti. U Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite kažu da je u planu da bude završena adaptacija Doma zdravlja Zvornik i izgradnja ambulante u Čelopeku, te adaptacija domova zdravlja u Novom Goraždu i Rudom. U planu je i obnova domova zdravlja u Čajniču i Gacku i ambulanti u Omarskoj i Osmacima. U 2016. godini biće završena i izgradnja ambulante Dubrave pri Domu zdravlja Gradiška. Na spisku ovogodišnjih ulaganja je i izgradnja ambulante u Kriškovcima kod Laktaša, a novo ruho očekuje ambulante Vinska, Liješće i Kolibe i domove zdravlja u Kozarskoj Dubici i Doboju.\nU prijedlogu programa javnih investicija Vlade RS za period 2016-2018. godine navedena je i izgradnja i opremanje centra za kardiohirurgiju, za koji je potrebno izdvojiti oko 30 miliona maraka. U Ministarstvu zdravlja kažu da su opredijeljeni da taj projekat realizuju da bi unaprijedili kvalitet zdravstvene zaštite. Lokacija objekta, model finansiranja i dinamika izgradnje centra za kardiohirurgiju još nisu definisani.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS kažu da su u 2015. godini realizovali i projekat “Jačanje zdravstvenog sektora”, koji finansiraju iz kredita Svjetske banke i Banke Savjeta Evrope, uz učešće opština od oko 30 odsto.\nAdaptacija, sanacija, rekonstrukcija i opremanje ambulanti porodične medicine završeni su Banjaluci, Donjem Žabaru, Vukosavlju, Brodu, Šamcu i Krupi na Uni, a ukupna vrijednost radova bila je 1,77 miliona KM.


FOD uplatio milion KM pomoći marginaliziranim i ugroženim -\nFOD uplatio milion KM pomoći marginaliziranim i ugroženim\nPosted 08/05/2020 Anita Škaljić\nNastavljajući sa pomaganjem nevladinom sektoru u BiH, te pružanjem vanredne pomoći ugroženim i marginaliziranim društvenim grupama, Fond otvoreno društvo BiH je do sada uplatio više od milion KM organizacijama i ustanovama koje rade s ovim grupama, kao pomoć u borbi protiv COVID-19 pandemije. Obje isplaćene tranše, prva u iznosu 330,000 KM, a druga 750,000 KM, namijenjene su nesmetanom odvijanju primarnih aktivnosti organizacija koje rade sa ugroženim i marginaliziranim društvenim grupama i ublažavanju posljedica po ugrožene kategorija stanovništva. Ukupan iznos donacije predstavlja jednu od najvećih pojedinačnih donacija do sada datih za saniranje posljedica pandemije.\n„Fond otvoreno društvo BiH je ovom donacijom samo nastavilo svoj rad u BiH koji traje preko 27 godina: nastojanje da osiguramo da sve društvene grupe imaju jednak pristup i mogućnosti u društvu,“ izjavila je Dobrila Govedarica, izvršna direktorica FOD BiH. „Bh. društvu, koje se suočava sa posljedicama pandemije, potrebna je pomoć, i nadam se da ova će donacija Fonda otvoreno društvo biti tek početak, da će i druge organizacije prepoznati potrebe i dati svoju podršku.“\nOrganizacije koje su dobile sredstva su:\nEmmaus i Pomozi.ba – za pomoć migrantima, izbjeglicama i lokalnom stanovništvu;\nKantonalna bolnica Dr Irfan Ljubjankić – za nabavku uređaja i testova za serološko ispitivanje anti-tijela na koronavirus;\nEDUS, za pomoć obrazovanju djece sa i bez razvojnih poremećaja, i podršku njihovim roditeljima;\nSavez udruženja oboljelih od multipla skleroze FBiH, za pomoć oboljelima i njihovim porodicama.\nFond otvoreno društvo je osigurao je i iznos od 370,000 KM kao pomoć ženama čija je materijalna egzistencija ugrožena pandemijom COVID-19, koje inače imaju mala primanja, a zbog pandemije su izgubile posao i/ili primanja. U ovu kategoriju spadaju i žene koje su prihode ostvarivale u neformalnom sektoru. Pomoć će se pružiti u saradnji sa partnerskim organizacijama: Prijateljice Tuzla, Fondacija tuzlanske zajednice, Medica Zenica, Žene s Une Bihać, Žena BiH Mostar, Fondacija Lara Bijeljina, Udružene žene Banja Luka i Ženska romska mreža.\n⟵Tri koraka za uspješnu B2B kampanju na socijalnim mrežama\nZašto žene dominiraju branšom odnosa sa javnošću?⟶


BAŠTE LOKALA RADE DO 23 SATA Vesić: Od ugostiteljstva zavisi 70.000 Beograđana | Happy BSC portal\n- Beograd je jedini grad čije bašte kafića u vanrednoj situaciji mogu da rade do 23 sata, a to je zato što u Beogradu živi dva miliona ljudi i smatrali smo da treba da omogućimo ljudima da uz poštovanje distance i drugih epidemioloških mera mogu da sede na otvorenom - rekao je Vesić.\n- To su ljudi koji od toga hrane svoje porodice i zato smo uradili maksimum da omogućimo da bašte rade do 23 sata. Nadam se da smo uspeli da nađemo meru između toga da rade ugostiteljski objekti, ali i da se zaštite građani i njihovo zdravlje - naglasio je Vesić.\nJuče je, kaže, Republički krizni štab, a potom i Gradski štab doneo mere koje se odnose na radno vreme objekata na teritoriji grada. Naveo je da sve radnje, tržni centri, prodavnice, restorani rade do 21 sat, s tim što u tim zatvorenim objektima mogu da prime jedno lice na četiri kvadratna metra. Vesić je objasnio da to znači da ako objekat ima sto metara kvadratnih u njemu može da bude najviše 25 lica.\n- Ostaje obavezno nošenje maski i tako ćemo funkcionisati naredne dve nedelje - precizirao je Vesić i dodao da se nada da će za dve nedelje situacija biti mnogo bolja, te da će mere moći postepeno da se ukidaju.


Ulazak u NATO – dobrovoljno ropstvo - 06.08.2015, Sputnik Srbija\nSrbija bi ulaskom u NATO upala u treću kategoriju zemalja, među kojima su Bugarska, Rumunija i Hrvatska, koje bespogovorno podržavaju sve akcije SAD. Zbog... 06.08.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, vladimir trapara, dušan proroković, nato\n14:11 06.08.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AFP 2022 / GEORGES GOBETŠtab NATO-a\nSrbija bi ulaskom u NATO upala u treću kategoriju zemalja, među kojima su Bugarska, Rumunija i Hrvatska, koje bespogovorno podržavaju sve akcije SAD. Zbog takvog statusa Srbija bi postala žrtva pogoršanja odnosa Vašingtona i Moskve.\n19 Februar 2015, 16:41\nU slučaju ulaska Srbije u Severnoatlantsku alijansu, sagovornici Sputnjika smatraju i da bi glas Srbije bio samo formalnost, s obzirom da je u toj hijerarhiji samo jedan glas presudan, a to je glas SAD.\nU strukturi NATO alijanse postoji jasna podela na tri grupe država, objašnjava za Sputnjik direktor Centra za strateške alternative Dušan Proroković, na čijem vrhu su SAD, koji pored sebe drži svog tradicionalnog saveznika Veliku Britaniju sa kojom tek ponekad dogovara određene akcije.\nU drugu grupu, tvrdi Proroković, spadaju veće evropske zemlje poput Nemačke, Francuske, Italije, Španije i Poljske, koje katkad pruže otpor određenim akcijama SAD-a, dok se u trećoj kategoriji nalaze sve ostale zemlje kao što su Bugarska, Rumunija, Albanija i Hrvatska, koje služe da bespogovorno podržavaju sve akcije SAD.\nSrbija i NATO — intenzivnija i sadržajnija saradnja\n„Upravo u tu treću grupu bi upala i Srbija svojim ulaskom u NATO“, ističe Proroković.\nPostoji scenario da eventualni ulazak u Severnoatlantsku alijansu ne bi nužno značio da se Srbija odriče Rusije, smatra analitičar Vladimir Trapara, ali samo u slučaju da se odnosi Moskve i Zapada dodatno ne zaoštre.\n„Ukoliko se odnosi Rusije i Zapada u budućnosti budu dodatno zatezali, a Srbija se ulaskom u NATO nedvosmisleno priključi Zapadu, onda će i Srbija od strane Rusije biti tretirana kao neprijatelj“, objašnjava Trapara.\n1 April 2015, 19:15\nGovoreći o odnosima Rusije sa članicama tog vojnog saveza, Proroković kaže da Moskva zbog svoje veličine i važnosti može direktno da razgovara sa Berlinom i Parizom, imajući u vidu da su upravo te zemlje njeni partneri, dok sa zemljama iz treće grupe Rusija jednostavno primenjuje kontra-mere, koje primenjuje u svojim odnosima sa SAD.\nTe najmanje države, kaže on, u ovoj političkoj igri postaju najveće žrtve pogoršanja odnosa između Vašingtona i Moskve. Njih SAD gura kao taoce zaoštravanja odnosa sa Rusijom, a zauzvrat im ne daje nikakve garancije da će kompenzovati bilo kakvu ekonomsku štetu ili ponuditi alternativno rešenje za energetsku bezbednost.\n„Upravo takva sudbina čeka i Srbiju ukoliko se odluči za ulazak u NATO. Srbija bi puno toga žrtvovala, a za to ne bi dobila nikakvu kompenzaciju“, ističe Proroković.\nSrbi ne žele u NATO\n30 Jun 2015, 14:37\nOba sagovornika, međutim, smatraju da bi ulazak u NATO onemogućio Srbiji i da zastupa sopstvene interese u regionu. Prema Trapari, ulazak u Severnoatlantsku vojnu alijansu podrazumevao bi odricanje određenih nacionalnih interesa, između ostalog zaštite Srba izvan granica njene zemlje, dok Proroković smatra da bi ulaskom u taj vojni savez Srbija sebi još više vezala ruke, odnosno NATO bi direktno uticao i na unutrašnja politička pitanja.\n„Srbija ne samo da ne bi mogla da vodi sopstvenu regionalnu politiku, već bi suštinski izgubila mogućnost da samostalno piše zakone, dok bi eventualna sloboda funkcionisanja državnog sistema bila manja nego danas. Tome, na kraju krajeva i služi NATO“, zaključuje Proroković.


Jole мај 20, 2022, 3:37 по подне\nZamenik ministra spoljniih poslova Italije Manlio Di Stefano potvrdio je da je mirovni plan za Ukrajinu dostavljen u sedište UN.\nZamenik ministra spoljnih poslova Italije Manlio Di Stefano rekao je da će mirovni plan za Ukrajinu, koji je šef ministarstva Luiđi Di Majo podneo UN, zahtevati uključivanje različitih zemalja i organizacija, uključujući EU i same UN.\nPrema Di Stefanovim rečima, svima je jasno da rešavanje krize u Ukrajini "može ići samo kroz odlučne diplomatske akcije, ali pre svega koordinisane i zajedničke na međunarodnom nivou".\n"Na osnovu razumevanja situacije ministar Luiđi Di Majo, u bliskoj saradnji sa vladinom palatom Kiđi, razvio je "Plan za mir" predstavljen u Njujorku na razgovorima sa generalnim sekretarom UN Antoniom Guterešom", napisao je Di Stefano na društvenoj mreži.\nJuče je list La Republika pisao da je italijanski ministar spoljnih poslova UN-u predstavio mirovni plan za Ukrajinu u četiri tačke.\nPrema rečima Di Stefana, ovaj ambiciozni projekat zahteva koordinisani napor "pod pokroviteljstvom Međunarodnih grupa za pomoć, da okupi međunarodne organizacije poput UN i EU, koje bi imale zadatak da kreiraju mirovne i posmatračke misije, aktivnosti verifikacije i multilateralnu koordinaciju pomoći i podrške u oporavku kroz Donatorsku konferenciju.\n"Projekat nagodbe je osmišljen da obezbedi teritorijalni integritet Ukrajine, ali pre svega da postigne mirno rešenje u kome će EU biti pozvana da igra vodeću ulogu, uzimajući u obzir direktne i neposredne ekonomske i energetske posledice krize po države članice i njena geografska blizina Rusiji ", rekao je zamenik ministra.\nUkrajinska strana je potvrdila navode da su dobili italijanski mirovni plan i da ga razmatraju.\nOZNAKE SvetGlas Balkana INFOPolitikaNajnovije VestiNAJNOVIJE DANASUkrajina


Kristo čeka neizvesnu dozvolu da "zapakuje" američku reku : Nadlanu.com\nKristo čeka neizvesnu dozvolu da "zapakuje" američku reku\nDENVER, 17. jula 2010. (Beta-AP) - Vlasti američke savezne dzrzave Kolorado su u subotu dale preliminarno negativno mišljenje povodom zahteva umetnika Krista za dozvolu da tekstilom prekrije kilometre reke Arkanzas.\nTa intervencija bi imala krupne posledice po divlje životinje, rekreaciju i saobraćaj, a privukla bi bar 350.000 radoznalaca, oceile su vlasti.\nKristo želi da pomoću blokova, okvira i kablova okači 9,5 kilometara tekstila na osam mesta duž 68 kilometara rečnog toka. Ta instalacija na 1.400 hektara bi trajala tri godine, računajući postavljanje i skidanje. Očekuje se da konačna odluka vlasti o projektu bude objavljena u februaru iduće godine.\nKristo taj projekat priprema još od 1992. godine, a dozvolu traži od 1997.\nKristo i koautor - njegova supruga Žan-Klod (Jeanne-Claude) koja je umrla novembra prošle godine, napravili su u SAD nekoliko sličnih, velikih instalacija: 2005. godine su u njujorškom Central parku postavili 7.503 tekstilna panela nazvana "Kapije", a preko reke Kolorado su 1971. godne okačili 13.200 kvadratnih metara narandžastog platna nazvanog "Zavesa".


Univerzitetu kompleks kasarne „Dr Arčibald Rajs” - PKS-RPK Novi Sad\nUniverzitet u Novom Sadu, zahvaljujući dogovoru vlasti na republičkom, pokrajinskom i gradskom nivou, dobiće na korišćenje kompleks kasarne „Dr Arčibald Rajs“ u Futoškoj ulici u Novom Sadu – zaključak je jučerašnjeg sastanka ministra prosvete Mladena Šarčevića s potpredsednikom Pokrajinske vlade Mihaljom Njilašom, pokrajinskim sekretarom za visoko obrazovanje i naučno istraživačku delatnost profesorom dr Zoranom Miloševićem, gradonačelinkom Novog Sada Milošem Vučevićem i rektorom Univerziteta u Novom Sadu profesorom dr Dušanom Nikolićem.\nDobijanje kompleksa kasarne „Dr Arčibald Rajs“ rešiće trenutne prostorne probleme UNS-a koji je, mada privilegovan postojećim, planski građenim i u našoj državi jedinstvenim kompleksom Kampusa, njime i ograničen.\n– U kompleksu zgrada nekadašnje kasarne praktično ćemo stvoriti novi univerzitetski kampus, jer nam je postojeći postao pretesan, kako zbog sve većeg broja studenata, tako i zbog povećanja broja istraživačkih timova. I zato je ovo istorijski dogovor o razvoju i perspektivama UNS-a – rekao je, posle jučerašnjeg sastanka u Novom Sadu, rektor UNS-a profesor dr Dušan Nikolić.\n– Tu će moći da se preseli deo Akademije umetnosti, koja se mora izmestiti iz sadašnje zgrade u Ulici Đure Jakšića, koja pripada Srpskoj pravoslavnoj crkvi, zatim deo Fakulteta tehničkih nauka, koji je izgubio deo prostora rušenjem zgrada zbog izgradnje tehnološkog parka, a ima i potrebu za širenjem kako bi se omogućilo povećanje školovanja IT stručnjaka. U ovom prostoru naći će se i mesta za dodatne kapacitete Medicinskog fakulteta, na kojem očekujemo povećanje broja stranih studenata i za još puno sadržaja za kojim Univerzitet ima potrebu, ali do sada nije imao prostorne mogućnosti.\nPo rečima ministra prosvete Mladena Šarčevića ovaj dogovor primer je dobre saradnje svih nivoa vlasti od gradskog, preko pokrajinskog, do republičkog.\n– Mi kao Vlada odgovorni prema mladim ljudima – rekao je ministar Šarčević. – U Novom Sadu smo već razgovarali o povećanju kapaciteta predškolske ustanove i škola, a sada i univerziteta i napravili smo dobar akcioni plan, koji će postojeće probleme rešiti.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević podvukao je da je potreba za proširenjem obrazovnih kapaciteta, od predškolskih do visokoškolskih u najvećem vojvođanskom gradu, dokaz njegove vitalnosti i perspektive i napomenuo da je saradnja na svim nivoima vlasti u ovom segmentu izuzetna. O značaju, ali i visokom stepenu te saradnje pohvalno se izrazio i pokrajinski sekretar za nauku i visoko obrazovanje profesor dr Zoran Milošević, uz podsećanje da je krajnji cilj svih ovih nivoa vlasti, zadovoljenje potreba mladih ljudi za obrazovanjem i napredovanjem.\nU narednom periodu ovaj dogovor o ustupanju kompleksa kasarne dr Arčibald Rajs Univerzitetu u Novom Sadu će biti konkretizovan zatvaranjem finansijske konstrukcije, utvrđivanjem rokova za neophodne radove i konačnim definisanjem namene dobijenog prostora. Nadu da neće proći puno vremena, a da će, već odavno pust, kompleks nekadašnje reprezentativne kasarne u širem centru Novog Sada, uskoro zaposesti studenti, daje i procena rektora UNS-a da je zgrada u Futoškoj ulici u dobrom stanju i da neće iziskivati puno radova kako bi se privela novoj nameni.\nPodrška izgradnji tehnološkog parka\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević razgovarao je u Novom Sadu sa Dušanom Nikolićem rektorom Univerziteta u Novom Sadu, dekanom Tehničkog fakulteta, predstavnicima pokrajinske i gradske vlasti o izgradnji Naučno- tehnološkog parka u Novom Sadu.\n– U razvoju visokog obrazovanja i nauke važnu ulogu imaju naučno tehnološki parkovi i trebalo bi da ih ima mnogo više – rekao je ministar Šarčević i dodao da projekat može da računa na punu podršku Ministarstva i ministarskog tima za razvoj IT sektora.\nU toku je druga faza izgradnje Naučno-tehnološkog parka u Novom Sadu koji se finansira sredstvima Fakulteta tehničkih nauka i Evropske investicione banke, dok je deo zemljišta obezbedio Grad Novi Sad. Arhitektonskim rešenjem predviđeno je da se park u obliku broda prostire na 26.000 kvadrata, od kojih bi 10.000 zadržao Fakultet.


DUGOVI Željeznice RS isplatile zaposlenim 51,8 miliona KM, sindikat podsjeća na potraživanja bivših radnika - Opcija\n26-11-2018 Biznis, Pocetna, Privreda\nUprava “Željeznica Republike Srpske” obavještava zaposlene da, ukoliko imaju sumnje u iznose koji su im isplaćeni, pisani zahtjev za provjeru dostave Sektoru za računovodstvo i Službi za obračun plata.\nPredsjednik Samostalnog sindikata saobraćajno-transportne djelatnosti u “Željeznicama Republike Srpske” Zlatko Marin očekuje da će ovo preduzeće isplatiti dugovanja i prema bivšim radnicima, nakon što su izmirene obaveze za 2.519 zaposlenih radnika.\n“Ima dosta radnika koji su penzionisani, ali i onih koji su napustili naše preduzeće. Prema njima nisu izmirene obaveze i očekujem da će ovaj problem biti riješen”, rekao je Marin Srni.\nOn smatra da nije dobro što se kreditnim sredstvima izmiruju obaveze prema radnicima.\n“Obaveze treba izmiriti, ali neko bi morao da odgovara za gubitke koji su prouzrokovani u `Željeznicama`”, dodao je Marin.


Košarkašice Srbije ne učestvuju na Univerzijadi – Nadlanu.com\nKošarkašice Srbije ne učestvuju na Univerzijadi\nBEOGRAD, 19. aprila 2011. (Beta) - Ženska univerzitetska reprezentacija Srbije definitivno neće učestvovati ove godine na tom takmičenju, jer kotizacija za učešće nije plaćena na vreme, rekla je agenciji Beta potpredsednica Košarkaškog saveza Srbije Ana Joković.\n"Jednostavno, bili smo prijavljeni, ali je istekao rok za plaćanje kotizacije. Ja sam to saznala u ponedeljak. Zvali smo (administratora FIBA) Zorana Radovića, ali ništa nije moglo da se učini, jer je žreb već obavljen", rekla je Jokovićeva.\nGeneralni sekretar Univerzitetskog sportskog saveza Srbije Dragoljub Bojić rekao je da ta odluka nije nova i objasnio zašto nema ženske košarke na Univerzijadi u Kini ove godine.\nBojić je kazao da je savez septembra prošle godine prijavio ekipe u sportovima sa loptom i u muškoj i u ženskoj konkurenciji, bez obzira što država finansira samo sportiste koji mogu da osvoje medalju. Savez je računao na 40 miliona dinara budžeta, ali je Ministarstvo sporta i omladine na konkursu u februaru smanjilo finansiranje delegacije na 10 miliona evra, tako da se univerzitetski savez odlučio da smanji troškove.


SAM :: Forum menadžera :: X VELIKI FORUM MENADŽERA SAM SA EUROBANK EFG\nNaslovna :: Aktivnosti :: Saradnja sa institucijama :: Forum menadžera :: X VELIKI FORUM MENADŽERA SAM SA EUROBANK EFG\nhotel ZIRA, II sprat, sala Miconos | 24. 05. 2011.\nForum je započeo pozdravnim obraćanjem izvršne direktorke Maje Piščević, koja je pored novosti iz SAM, izvestila o treninzima SAM Akademije, kao i o planiranom Junskom susretu menadžera koji će biti održan 14. juna. Nakon toga, prisutne je pozdravio predsednik Asocijacije Bojan Radun koji je izrazio zadovoljstvo zbog rasta i razvoja Asocijacije u poslednjih 5 meseci i izrazio nadu da će se pozitivan trend nastaviti i u narednom periodu.\nPriliku da predstavi domaćina Foruma imao je profesor Ivan Vujačić, član Upravnog odbora Eurbanke EFG. Profesor Vujačić je u svojoj prezentaciji izneo podatke o radu ove banke u Srbiji. Informacije o društveno-odgovornim akcijama ove banke kao i o ukupnim ulaganjima koja je Eurobanka EFG investirala u Srbiji, impresionirali su prisutne na Forumu.\nNakon predstavljanja domaćina, specijlna gošća ovog Foruma Milica Delević, direktorka Kancelarije za evropske integracije je sa profesorom Vujačićem učestvovala u panel diskusiji koju je vodio novinar Mijat Lakićević, urednik Novog Magazina. Razgovor se vodio na teme evropskih integracija, posebno u vezi sa rokovima koji su pred Srbijom u smislu donošenja neophodnih zakona i ostalih obaveza, kao i o tome šta će status kandidata doneti novog sa aspekta privrednika. Prisutne je zanimalo i to da li situacija u Grčkoj ima uticaja na poslovanje EFG banke u Srbiji, kao i kako profesor Vujačić procenjuje da će se kretanja na svetskim tržištima odraziti na kamatne stope u Srbiji.\nForumu je prisustvovao i predsednik Eurobank EFG u Srbiji, g-din Filipos Karamanolis.\nSlike sa događaja možete pogledati ovde


FT: Pred Borelom pet ispita, među njima i Kosovo\nTanjug 10. jula 2019. 14:20\nLONDON – Budući šef evropske diplomatije Žosep Borel suočiće se sa pet testova na novoj funkciji, a među njima je i pitanje odnosa Beograda i Prištine, piše Fajnenšel tajms.\n„Španski veteran će se suočiti sa ispitima od Venecuele do Balkana u vreme opadajućeg uticaja EU“, konstatuje FT, dodajući da su tenzije između Beograda i Prištine u porastu uprkos posredovanju EU.\nSada je ovaj borbeni španski političar nominovan za budućeg izaslanika EU za svet, dodaje list.\nPred Borelom je poseban test što se tiče Kosova, gde će biti odgovoran za posredovanje u situaciji kada su odnosi Beograda i Prištine sve kompleksniji.\nFT navodi da je njegov mandat kao ministra spoljnih poslova Španije definisan u najvećoj meri protivljenju nezavisnosti Katalonije, gde je odrastao.\n„To pokreće pitanja o mogućnosti da bude viđen kao neutralan posrednik, posebno što je Španija jedan od pet zemalja članica EU koje ne priznaju nezavisnost Kosova“, piše FT.\nOni koji ga podržavaju ističu da bi Borel mogao da „okrene u svoju korist“ to što je osetljiv na pitanje Katalonije jer će obe strane u balkanskom sporu, kako smatra FT, biti oprezne u vezi sa njim, ali iz različitih razloga.\nBorel će najverovatnije zadacima pristupiti sa samouverenošću političara od karijere i bez manjka ambicije.\nKada su ga u junu upitali da li bi prihvatio visoku poziciju u EU, on je kao iz topa odgovorio:“To je sam vrh“.


SEEbiz.eu / RS / Brnabić za FT: Srbija i Kosovo daleko od rešenja\nAna Brnabić Kosovo Srbija Financial Times Vlada Srbije Hashim Thaci\nBrnabić za FT: Srbija i Kosovo daleko od rešenja\nDatum objave: 04.11.2018. - 21:36:28\nBEOGRAD - Srbija i Kosovo su daleko od sveobuhvatnog mirovnog rešenja, uprkos spremnosti za razgovor o eventualnoj razmeni teritorija u cilju rešavanja kosovskog pitanja.\nTo je izjavila premijerka Ana Brnabić za Financial Times.\n"Pandorina kutija je otvorena pre tačno 10 godina, kada su zemlje priznale nezavisnost Kosova. Ono što pokušavamo da uradimo je da zatvorimo tu Pandorinu kutiju. Ne možete da kažete da smo pre 10 godina bili spremni da menjamo granice, a da danas ne možemo da razgovaramo o promeni granica", rekla je Brnabić za britanski list tokom nedavnog boravka u Oksordu.\n"Konačno rešenje, ako se postigne, moraće da bude sveobuhvatnije. Moraće da obuhvati ljudska i manjinska prava, ekonomsku saradnju, dugoročnu saradnju Srba i Albanaca, učenje jezika i kulturno nasleđe, crkve i manastire", naglašava premijerka.\n"Ali mislim da u realnosti nismo blizu sporazuma", rekla je Brnabić.\n"Često kažemo da smo trenutno zaglavljeni u pomalo šizofrenoj poziciji koja je između politika 21. veka i 19. veka", rekla je Brnabić misleći na povremeno izbijanje etničkih tenzija pa čak i nasilja ove godine na Kosovu.\n"Ako misle to - 'da, Srbija će priznati našu nezavisnost', očigledno je da se to neće dogoditi", rekla je Brnabić.\n"Oni moraju da se pomere sa svoje komforne pozicije i da se sretnemo na pola puta gde ih čekamo. Hajde da napravimo kompromis, šta god taj kompromis bude zahtevao", dodala je.\n"Nejedinstvo vlada EU po pitanju statusa Kosova znači da bi "sporazum o dugoročnoj normalizaciji" između Beograda i Prištine bio dovoljan da se dozvoli ulazak Srbije", navela je ona.\n"Svaki dan koji izgubimo u ovom zamrznutom konfliktu je dan koji smo mogli da dobijemo za stabilniju, prosperitetniju budućnost za sve nas".\nOsvrnuvši se na pristupne pregovore Srbije i EU Brnabić kaže da bi volela kada bismo mogli da se pridružimo do 2025, ali da je to je veoma ambiciozan cilj.\n"Mislim da je mnogo važnije da budemo spremni da se pridružimo, a ne da se pridružimo a da nismo potpuno spremni. Ako nismo spremni, onda je to situacija u kojoj obe strane gube - slabija postaje i EU i vaša zemlja", zaključila je Brnabić.


Vi ste ovde: Početna Aktivnosti Vesti Vlast ne odustaje od kontrole pravosuđa\nMinistarstvo pravde, uprkos sugestijama Venecijanske komisije, nije odustalo od namere da pravosuđe potčini izvršnoj i zakonodavnoj vlasti.\nOvako bi, najkraće, mogle da se sumiraju reakcije pravosudne struke na konačni nacrt ustavnih amandmana koji je nedavno objavilo ministarstvo.\nOva, treća verzija nacrta amandmana sadrži niz rešenja koja nisu postojala u prethodnim. Između ostalog, ukinuta je mogućnost da se sudska praksa ujednačava posebnim zakonom, istaknuti pravnici su izgubili predsednika Visokog saveta sudstva, kao i mogućnost preglasavanja sudija. Rok za raspuštanje saveta u slučaju da ne može da donese odluku je produžen sa 30 na 60 dana, a izbrisana je i mogućnost da „istaknute pravnike“ bira manje od tri petine narodnih poslanika. S druge strane, Pravosudna akademija je zadržala svoje mesto u Ustavu kao ulaz u pravosuđe, a i broj članova Visokog saveta sudstva je ostao paran.\nIpak, sve ove izmene nisu promenile i stav pravosudne struke koja je gotovo jednoglasno osudila izgled konačnog nacrta. Društvo sudija Srbije je izdalo saopštenje u kojem ističu da Ministarstvo pravde ne odustaje od namere da pravosuđe potčini izvršnoj i zakonodavnoj vlasti uz proširenje mogućnosti političkog uticaja na rad pravosuđa.\n„Predloženim rešenjima se degradira sudska vlast, a nezavisnost sudstva umanjuje do te mere da se sudije svode na državne službenike koji bi trebalo da sude od slučaja do slučaja, katkad na osnovu Ustava i zakona a katkad na osnovu sudskog precedenta, ali uvek u strahu od razrešenja, kao i od premeštaja, upućivanja, disciplinskog kažnjavanja i to bez prava na pravnu zaštitu u redovnom sudskom postupku“, istakli su u Društvu sudija.\nSa stavom Društva sudija u značajnoj meri slaže se i Aleksandar Trešnjev, sudija Višeg suda u Beogradu i član Upravnog odbora Centra za pravosudna istraživanja.\n– Ne samo što Ministarstvo pravde nije ispoštovalo mišljenje Venecijanske komisije, već se i kod pojedinih odredbi, kao što je ona o Pravosudnoj akademiji kao uslovu za izbor na pravosudnu funkciju, direktno suprotstavilo sugestijama Venecijanske komisije – navodi Trešnjev.\nPoslednji nacrt Ustavnih amandmana, prema njegovim rečima, sadrži niz rešenja koja umanjuju dostignuti nivo zaštite sudske nezavisnosti. Pa tako novi nacrt ne sadrži sve potrebne garancije sudske nezavisnosti, ostavlja otvorenim mogućnosti premeštanja sudija protiv njihove volje i ukida pravni lek, predviđa raspuštanje Visokog saveta sudstva ukoliko 60 dana ne donese odluku…\n– Nigde se u celom nacrtu ne garantuju najznačajnija prava sudijama, proističe da su sudije ovim dokumentom potpuno obespravljene – zaključuje Trešnjev.\nLazić: Tužioci u manjini\nKonačni nacrt Ustavnih izmena ništa bolje ne tretira ni tužioce. Radovan Lazić, predsednik UO Udruženja tužilaca Srbije i član Državnog veća tužilaca nakon prvog čitanja dokumenta ističe da se njime neće postići jačanje vladavine prava. „Pravosudna akademija je i dalje ostala u Ustavu, kao jedini način za ulazak u pravosuđe, a pritom nije data nikakva garancija nezavisnosti ove institucije“, ističe Lazić. On dodaje da je ministarstvo, time što je smanjilo broj „istaknutih pravnika“ samo formalno ispunilo sugestiju Venecijanske komisije koja se tiče sastava budućeg Visokog saveta tužilaca. „Formalno, broj tužilaca i predstavnika skupštine je izjednačen. Međutim, kada pogledamo da nasuprot četiri člana koja biraju tužioci, stoje četiri istaknuta pravnika koje bira skupština, vrhovni tužilac kojeg isto bira skupština, kao i ministar pravosuđa, vidimo da su tužioci u manjini“, naglašava Lazić.\nIzvor: Danas, autor: Vuk Jeremić


ODRŽAN UVODNI TRENING PROGRAMA KREATIVNO MENTORSTVO - Kreativno mentorstvo\nODRŽAN UVODNI TRENING PROGRAMA KREATIVNO MENTORSTVO\nUvodni trening –Kick Off u okviru 5. ciklusa programa Kreativno mentorstvo održan je 21. i 22. septembra u Beogradu.\nU subotu je trening održan u Kulturnom centru „Grad“ a na treningu su učestvovali mentori i mentiji 5. ciklusa, kao i neki od predstavnika partnera i prijatelja programa. Na ovom događaju su se svi mentorski parovi 5. ciklusa prvi put uživo videli u okviru programa, međusobno upoznali i dobili potrebne informacije i alate za započinjanje mentorskog odnosa koji će trajati narednih godinu dana. Trening je u subotu održala Pamela von Sabljar iz Švedske, koja je prethodnih 20 godina svog rada posvetila usmeravanju ljudi ka promenama ponašanja kroz „self-leadership” principe u radu sa pojedincima, kompanijama i organizacijama. Učesnici treninga su pored ostalog dobili priliku da se upoznaju sa različitim veštinama usmerenim na ispunjavanje punog potencijala u skladu sa sopstvenim vrednostima i ličnom misijom, nauče više o posmatranju grešaka kao prilika za učenje i drugim korisnim tehnikama koje mogu koristiti kako za sopstveni razvoj, tako i za građenje uspešnog mentorskog odnosa.\nUvodni deo treninga koji je prvog dana vodiotim Kreativnog mentorstva imao je za cilj da pruži više informacija o programu, njegovim ciljevima i strukturi, kao i da pruži osnovne smernice za učešće, a na poslepodnevnom delu treninga učesnici su dobili uputstva i osnove za korišćenje mentorskih alata i mentorskog priručnika.\nU subotu se povodom svečanog otvaranja 5. ciklusa učesnicima obratio i Michael Brooke,ataše za kulturuambasade Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu koja već više godina podržava Kreativno mentorstvokao glavni pokrovitelj programa, kao i Dragica Bojanić, direktorka razvoja i podrške zaposlenih kompanije „Trizma”, jednog od donatora programa.Posle treninga je organizovan koktel i druženje za sve učesnike, članove alumni mreže, partnere, donatore i prijatelje programa.\nDrugi dan treninga održan je u galeriji „Artget”Kulturnog centra Beograda. Prvi deo sa mentijima 5. generacije je održala Pamela von Sabljar, a sa njima su svoja iskustva vezana za program podelile i alumnistkinje programa – Maja Bosnić, Maša Seničić i Ana Babić, a pušten video Lane Nikolić, učesnice iz prethodne generacije. Poslepodnevni trening sa mentorima ovog ciklusa u nedelju je održala Stella Karl Ćosić, alumni mentor i kouč sa velikim iskustvom u biznisu i menadžmentu na najvišem nivou. Fokus ovog treninga je bio na uspešnoj komunikaciji i građenju uspešnog mentorskog odnosa, a tokom treninga priključili su se i mentori iz prethodnih generacija Ana Pejović, Asja Radonjić, Dobrivoje Erić i Iva Eraković,koji su podelili svoja znanja i iskustva iz učešća u programu. Prilika za čuju iskustva učesnika iz prethodnih ciklusa je izuzetno značajna i za mentore i za mentije koji su na početku ovog procesa i može im u značajnoj meri pomoći u građenju mentorskog odnosa.\nKreativno mentorstvo je program koji afirmiše i podstiče mentorstvo kao vid doživotnog učenja i razmene znanja, ideja i iskustva između etabliranih stručnjaka, mentora i budućih profesionalaca, mentija. Program se realizuje već osam godina, a alumni mrežu Kreativnog mentorstva danas čini 200 izuzetnih pojedinaca. Peti jubilarni jednogodišnji ciklus počinje septembra 2019. i traje do septembra 2020. Učesnici ovog ciklusa dolaze iz različitih oblasti kulture, umetnosti, medija i kreativnih industrija, a zajedničko im je to što su svi kroz svoj rad usmereni i na postizanje pozitivnih promena u društvu. Mesečni sastanci mentora i mentija počinju ovog meseca, a u oktobru će biti organizovan i prvi zajednički događaj u okviru edukativnog programa.\nGaleriju fotografija sa radionica možete pogledati ovde:


FPN Banjaluka u novoj zgradi – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nFPN Banjaluka u novoj zgradi\nBy / 21. 10. 2013.\nPrigodni program, sa pozdravnim govorima, dodjelom plaketa i zahvalnica zaslužnim za izgradnju novog objekta, te prikazivanjem filma o FPN Banjaluka održan je juče u amfiteatru ovog fakulteta, u prisustvu predsjednika i premijera RS, dekana fakulteta ovog i drugih univerziteta, ministara u Vladi RS te brojnih profesora i drugih zvanica.\nMilorad Dodik, predsjednik RS, rekao je da je ovo još jedan objekat koji je izgrađen sredstvima iz Razvojnog programa RS, kao što je to bio slučaj sa mnogim drugim objektima širom RS. On je istakao da je izgradnja ove zgrade bila potrebna, navodeći da FPN zaokružuje obrazovnu cjelinu Univerziteta u Banjaluci.\n“Isto tako je neophodan i za RS, imajući u vidu specifičnost kadrova koje obrazuje i ljudi koji će sutra na različitim institucionalnim nivoima, ne samo u RS nego i širom BiH svijeta, predstavljati upravo Banjaluku i RS”, kazao je Dodik i dodao da je upravo zato bilo važno obezbijediti prostorne uslove za rad ovog fakulteta.\nNenad Kecmanović, dekan FPN-a, kazao je da je ovaj fakultet prvi u studentskom kampusu koji u potpunosti odgovara bolonjskim standardima, koji su vezani za kvadraturu po broju studenata, za elektronsku učionicu, biblioteku sa odgovarajućim brojem mjesta i fondom knjiga. On je podsjetio da je fakultet ranije funkcionisao tako što je pozajmljivao prostorije i učionice drugih fakulteta, dok je nastava jednim dijelom izvođena u večernjim terminima.\nU pozdravnom govoru, Stanko Stanić, rektor Univerziteta u Banjaluci, rekao je da se, s obzirom na ovakve uslove, od profesora i studenata FPN-a očekuje više u njihovom radu. Izgradnja i opremanje nove zgrade FPN-a koštala je više od šest miliona KM.\nGodišnjica SNS: Vučić najavio da će Srbija biti u EU 2020! (FOTO)\nTeško povrijeđen policajac kod Bujanovca


Kornel Mundruco na Festu - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Kornel Mundruco na Festu\n0Piše: K. R. 30. januara 2018. 20.56\nFoto: www.wikipedia.org / Mátyás Erdély\nDomaća publika već je upoznata sa radom ovog stvaraoca čiji je prethodni film „Beli bog“ prikazan na 43. FEST-u, a Mundruco je takođe bio gost Bitefa sa svojim pozorišnim predstavama.\nOvo je sedmi dugometražni film ovog reditelja, svojevrsnog miljenika festivala u Kanu, gde je prikazano njegovih poslednjih pet ostvarenja. Mundruco je za film „Beli bog“ osvojio Gran pri u selekciji „Izvestan pogled“, a „Jupiterov mesec“ je prošle godine bio u takmičarskom programu Kanskog festivala.\n„Jupiterov mesec“ prati Arjan, izbeglicu iz Sirije, koji zajedno sa ocem i drugim sunarodnicima pokušava da pređe granicu između Srbije i Mađarske. U dramatičnom sukobu sa policijom, Arjan je upucan, ali ranjavanje ima jednu začuđujuću posledicu. On dobija sposobnost da leti. Korumpirani mađarski doktor koji krijumčari migrante u ovome vidi priliku za zaradu, dok Arjan samo želi da pronađe svog oca od koga se odvojio.


Podrška mentora za 1.600 privrednika u saradnji sa JICA\nBEOGRAD – 20. septembar, 2017. godine – Više od 1.600 mikro, malih, srednjih preduzeća i preduzetnika je kroz programe Razvojne agencije Srbije (RAS) dobilo podršku mentora u poslovanju, po metodologiji razvijenoj kroz dugogodišnju saradnju sa Japanskom agencijom za međunarodnu saradnju (JICA).\nKao rezultat višegodišnje uspešne saradnje, danas je u Beogradu svečano obeležen i njen nastavak i to kroz projekat „Uspostavljanje i promocija mentoring usluge za MSPP u zemljama Zapadnog Balkana, faza 2, 2017-2020“, koji će RAS i JICA realizovati sa razvojnim agencijama iz Bosne i Hercegovine (BiH), Crne Gore i Makedonije.\nProjekat se odnosi na unapređenje standardizovane usluge mentoringa u Srbiji, kao i nastavak transfera srpske ekspertize na polju mentoringa u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i Makedoniji, uz podršku japanskih eksperata.\nGospođa Katarina Obradović-Jovanović, pomoćnik ministra privrede u Vladi Republike Srbije, uz veliku zahvalnost Vladi Japana i partnerima iz JICA na dugogodišnjoj saradnji i zajedničkom uspehu, istakla je da je ovo jedan od veoma malog broja projekata JICA koji ima regionalni karakter, kao i redak primer da JICA podržava četvrti projekat zaredom u jednoj zemlji.\n„JICA je već duže od 40 godina angažovana na razvoju MSPP u brojnim zemljama sveta i ima iskustvo od preko 470 projekata, dok je trenutno 30 u toku. Drago nam je da ćemo ovo iskustvo nastaviti da primenjujemo i u daljem razvoju mentoringa u regionu Zapadnog Balkana. Kroz novu fazu projekta, JICA će uvesti i KAIZEN metod u postojeću uslugu mentoringa sa ciljem da MSPP uz kontrolu kvaliteta unaprede i sopstvenu produktivnost“ – istakao je gospodin Tošijuki Nakamura, generalni direktor Sektora za industrijski razvoj i javnu upravu JICA. Takođe, dodao je da JICA uvek naglašava da su međusobno razumevanje i poverenje ključ za uspeh svih projekata, te izrazio zadovoljstvo što će svi učesnici projekta zajednički raditi upravo na kreiranju još boljih uslova za razvoj MSPP sektora u ovom regionu.\nDirektor Sektora za planiranje i razvoj RAS, Ana Žegarac je istakla da rezultati dosadašnje saradnje govore o značaju projekta navodeći da je istraživanje RAS o značaju mentoring podrške u Srbiji pokazalo da je čak 98% korisnika izrazilo želju da dobije dodatnu mentorsku podršku, a 90% je istaklo da su uz pomoć podrške mentora unapredili svoje poslovanje. „U naredne tri godine, uz podršku JICA i saradnju sa regionalnim razvojnim agencijama imamo mogućnost da MSPP u Srbiji pružimo unapređenu uslugu mentoringa, i da zajedno sa partnerima ta znanja proširimo i primenimo i u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Makedoniji.“\nO značaju saradnje i promocije mentoringa govorili su i predstavnici ambasade Japana u Srbiji, dok su mentori iz Srbije, BiH, Crne Gore, Makedonije prezentovali najbolje primere iz prakse.


Frilenseri: Tražili smo otpis duga, dali su nam manji porez | Novinska agencija Beta\n18:00 - VestiVSS: Navodi portala Nova i Direktno o slučaju Šarić, neprimeren uticaj na pravosudje\n17:55 - VestiVučić se sastao sa Visokim komesarom OEBS-a za nacionalne manjine\n17:45 - EkonomijaNarodna stranka: Ugovor sa 'Milenijum timom' u Zrenjaninu proglašen za državnu tajnu\nEKONOMIJA | 22.04.2021 13:45 > 22.04 14:44\nFrilenseri: Tražili smo otpis duga, dali su nam manji porez\nPredsednik Udruženja radnika na internetu (frilenseri) u Srbiji Miran Pogačar rekao je danas da poslednjim dogovorom sa Vladom Srbije oko načina oporezivanja njihovih prihoda nisu sasvim zadovoljni jer su tražili otpis dugova za period od 2015. godine do oktobra 2020. godine, ali da su uspeli da u većoj meri smanje poresko opterećenje.\nOn je za Betu rekao da je pre početka pregovora sa Vladom Srbije, a posle više protesta tih radnika, u januaru ove godine njihovo poresko opterećenje, koje je Poreska uprava obračunala iznosilo oko 80 odsto prihoda.\n"Postignut je dogovor da neoporezivi deo mesečnih prihoda iznosi 570 evra, što je oko 67.000 dinara, da se normirani, neoporezivi troškovi podignu sa 43 odsto na 50 odsto i da se na ostatak prihoda primenjuje ukupna poreska stopa od oko 56 odsto", rekao je Pogačar.\nDodao je da će se ostatak duga za prethodnih oko šest godina otplaćivati do 1. januara 2022. godine u mesečnim ratama i da će im biti priznat radni staž.\nNovi dogovor je, kako je rekao, iznenada postignut juče popodne na poziv predstavnika Vlade Srbije.\nInovirani predlog modela oporezivanja bi, prema njegovim rečima, trebalo da se amandmanima unese u Predlog zakona izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak gradjana koji je ušao u proceduru usvajanja u Skupštini Srbije.\nPredlog izmena Zakona o porezu na dohodak koji je poslat u Skupštinu predvidja da neoporezivi iznos za prethodnih pet godina od 2015. godine iznosi mesečno 32.000 dinara (oko 270 evra), a da se normirani troškovi koji su iznosili 20 odsto podignu na 43 odsto, što je trebalo da važi do 1. oktobra ove godine, a da se posle toga neoporezivi iznos smanji na 18.300 dinara.\nDogovorom o korekciji Predloga izmena Zakona o porezu na dohodak gradjana predvidjeno je i da taj zakon važi, kako je rekao Pogačar, do 1. januara 2022. godine, a da za izradu konačnog modela oporezivanja trebalo bi da se napravi radna grupa u kojoj bi bili i frilenseri.\nPogačar je rekao da je teško proceniti kolika su u proseku bila primanja frilensera, kojih je po procenama oko 100.000 i da će se to znati posle poreske kontrole.\nSpor oko oporezivanja radnika na internetu počeo je u oktobru prošle godine kada su službenici Poreske uprave krenuli u kontrolu i doneli rešenja sa, kako su frilenseri tvrdili, astronomskim poreskim dugom za poslednjih pet godina, a od 2015. godine.\nFrilenseri su tvrdili da su više puta pitali poreznike koliko treba da plate porez, ali da im je rečeno da za tu delatnost u zakonu nije predvidjen model oporezivanja dok poreski stručnjaci tvrde da su frilenseri spadali u grupu gradjana kojima se oporezuju "svi drugi prihodi" na koje je porez duplo veći nego na plate zaposlenih.\nStopa poreza na "sve druge prihode" iznosi 20 odsto, doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje 25,5 odsto, a za zdravstveno osiguranje je 10,4 odsto, ukupno oko 56 odsto.\nPogačar je rekao da je teško proceniti koliki su bili prosečni prihodi frilensera dok se ne završi poreska kontrola jer jer izdato samo oko 100 rešenja i poslat poziv za još 1.000 kontrola.\n"Postupak kontrole teče tako što poreski službenici frilenserima pošalju poziv, a zatim dodju u kontrolu deviznih računa na koje može da se sliva i novac i po drugim osnovama, na primer od rodjaka, a u postupku treba dokazivati poreklo", rekao je Pogačar.\nBela kuća: Završen samit Bajden-Putin\nStefanović (SSP): Pregovora u Briselu nema, odgovorni i Vučić i ...\nVlada Srbije usvojila više uredbi u vezi borbe protiv epidemije ...\nZa najbolje biznis ideje nezaposlenih žena u Srbiji kompanija Mocart ...\nIkea u Francuskoj kažnjena sa milion evra zbog špijuniranja ...\nČeška pobedila Škotsku, gol Šika sa ...


Veliko interesovanje za “Šesti oktobar (priču o jednom letovanju)” - Javni servis\nNakon uspešne premijere predstave „Intimnost“ na 71. Dubrovačkim ljetnjim igrama, Hartefakt fond nastavlja sa radom i u novu pozorišnu sezonu ulazi sa komadom „Šesti oktobar (priča o jednom letovanju)“, reditelja Andrej Nosova, koji će premijerno biti izveden 6. oktobra od 20 časova na sceni Narodnog pozorišta Niš. Zbog velikog interesovanja publike, reprizna igranja zakazana su za 8. i 10. oktobar.\nFoto: Nikola Milosavljević\nNastala prema komadu mlade autorke Tise Milić, uz dramaturškinju Biljanu Srbljanović kao saradnicu na tekstu, predstava tematizuje dvadesetogodišnjicu peto-oktobarskih promena u Srbiji. Smestivši dramu u kontekst porodičnog odlaska na more, autorka pokušava da pokaže šta se to promenilo u našim životima nakon 5. oktobra, kao i na koji način različite generacije doživljavaju taj trenutak u našoj savremenoj istoriji.\n„Dvadeset godina kasnije samo smo ljuti, nada je negde zalutala. Tako izgubljeni tumaramo između različitih znakova i pojava. Ogledala nema, a pobuna je samo forma za izbegavanje odgovornosti. Kad niko nije kriv, ništa se i ne događa“, navodi reditelj Andrej Nosov, koji svoj rad na predstavi usmerava ka tome da pokaže gde se to krije strah od promene i ka čemu nas je on tokom ovih dvadeset godina vodio.\nU predstavi igraju Vesna Stanković i Aleksandar Mihailović (prvak Narodnog pozorišta u Nišu), kao i glumci mlađe generacije Julija Petković, Dejan Maksimović i Marko Pavlovski. Aleksandra Lozanović je asistent reditelja, za kostim je zadužena Selena Orb, Draško Adžić je uradio komopoziciju, scenografijom se bavila Katarina Filipović, dom je za scenski pokret bio zadužen Miodrag Krčmarik. Predstava je nastala u koprodukciji Narodnog pozorišta Niš i Fondacije Hartefakt fonda.


Đurić: Sporazum u Vašingtonu ogroman uspeh Srbije | Radio Kosovska Mitrovica\n4. September, 2020 17:27 |\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je da je ono što je delegacija Srbije postigla u Vašingtonu izuzetan uspeh, posebno s obzirom na to šta su bila očekivanja druge strane, te da je sporazum za unapređenje ekonomskih odnosa Beograda i Prištine, zapravo i više od toga – to je plan koji za naše ljude na KiM, ali i za celuSrbiju stvara mogućnosti za koje, kaže, nismo verovali da će biti dostižne.\nĐurić je u izjavi za T a n j u g iz Vašingtona istakao da je na prvom susretu jednog predsednika Srbije sa predsednikom SAD, posle mnogo decenija, između ostalog, dogovoreno da Priština u potpunosti pristupi inicijativi “mini Šengen”, koji je inicirao predsednik Aleksandar Vučić, sa kolegama iz regiona.\n“To smo sada otklonili i pristupanje Prištine ”mini Šengenu”, na koje se obavezala, daće ključni zamajac ovoj inicijativi”, rekao je Đurić za Tanjug iz Vašingtona.\nOn je ukazao da se SAD čvrsto podržavaju tu inicijativu, što će, kaže, doprineti da se i preostale zmelje iz regiona priključe “mini Šengenu”, čime će biti mnogostruko uvećana ekonomska korist za Srbiju.\n“Ovo je ključna prekretnica u realizaciji ove, za Srbiju vitalno važne inicijative”, podvukao je Đurić.\nUkidanjem mogućnosti uvođenja jednostranih trgovniskih barijera, kakve je Priština uvodila do sada, značajno se ukidaju dugački redovi kamiona i vozila na administrativinim prelazima i olakšava građanima slobodno kretanje, dodao je Đurić.\n“Ovo je važno zbog nedavnih pokušaja da se uzurpira imovina i naruši miran život manastira Visoki Dečani, Pećke patrijaršije i drugih naših svetinja. Ovo predstavlja prvi važan korak i pisanu garanciju za dalji rad na poboljšanju položaja naše crkve na KiM”, naglasio je Đurić i dodao da sigurnost uliva to što je sporazum potpisan u prisustvu predsednika SAD.\n“Ovo je veoma snažan signal za američke i evropske investitore”, rekao je Đurić i dodao da se može očekivati podrška američke “Eksport import” banke za investiranje u Srbiji.\nKao značajan i veliki uspeh delegacije Srbije, Đurić je istakao to što je uspela da se izbori da delimo kilovate sa hidrocentrale Gazivode.\nDogovorom je, pojašnjava, predviđeno da se napravi plan zajedničkog korišćenja energetskih potencijala Gazivoda.\n“Centralna Srbija do sada nije imao ni kilovat električne energije sa Gazivoda, sva je ostajala na KiM, a sada je dogovoreno da se deo proizvodnje deli među stranama”, dodao je Đurić.\nĐurić je istakao da je najvažnije od svega i prva vest sa današnjih razgovora delegacija Srbije, da je predsednik Aleksandar Vučić, kao politički lider delegacije i Srbije, imao juče i danas političke hrabrosti i snage da zaustavi nastojanja da se u okiviru ovoga implementira tačka 10, koja je postojala u ranijim nacrtima, a koja je govorila o međusobnom priznanju Beograda i Prištine.\n“S obzirom na okolnosti, smatram ogromnim uspehom to što je delegacija Srbije, na čelu sa Vučićem, koji je pokazao vrstu političke kuraži i spremnosti i na političko požrtvovanje, i uspeo da dovoljno čvrstim stavom izbaci, što je bilo jasno i domaćinima i svima da nema šanse da prođe, tačku 10, odnosno priču o međusobnom priznanju”, rekao je Đurić.\nU tom pogledu, smatram da je delegacija ostvarila svoj cilj, naveo je Đurić.\n“Čast mi je i ponosan sam što sam bio svedok borbe koja je vođena i što je Srbija na ovako teškim razgovorima predstavljao čovek, ljudi koji su tome bili dorasli i imali hrabrosti da u datim okolnostima izvuku najbolji mogući rezultat i otklone opasnosti koje su pretile”, zaključio je Đurić.


Erazmus akreditacije – Erasmus+ Srbija\nŠTA JE ERAZMUS AKREDITACIJA?\nErazmus akreditacija je alat za ustanove i organizacije u oblastima opšteg, stručnog, obrazovanja odraslih i mladih koje žele da se otvore za prekograničnu razmenu i saradnju. Dodela Erazmus akreditacije potvrđuje da je podnosilac zahteva napravio plan za sprovođenje visokokvalitetnih aktivnosti mobilnosti kao deo šireg napora za razvoj svoje organizacije, kao i prelaska sa konkurisanja za pojedinačne projekte na strateško planiranje i razvijanje institucionalnih kapaciteta.\nZAJEDNIČKI CILJEVI ZA SVE OBLASTI\nErazmus akreditacije treba da olakšaju apliciranje na projekte mobilnosti radi učenja pružajući akreditovanim organizacijama pojednostavljeni i fleksibilni alternativni format za sprovođenje aktivnosti.\nZajednički ciljevi za sve 3 oblasti su:\njačanje evropske dimenzije držanja nastave i učenja kroz promovisanje vrednosti inkluzije i različitosti, tolerancije i demokratskog učešća;\npromovisanje znanja o zajedničkom evropskom nasleđu i raznolikosti;\npodrška razvoju profesionalnih mreža širom Evrope.\nZa prijavljivanje nije neophodno prethodno učešće u programu.\nOrganizacije koje već imaju Erazmus akreditaciju mogu dobiti nagradu izvrsnosti kao priznanje svom prethodnom radu i posvećenosti kvalitetu.\nOrganizacije koje žele da dobiju akreditaciju moraće da utvrde svoje dugoročne ciljeve i planiraju aktivnosti koji će biti podržane Erazmus+ sredstvima, očekivane benefite, kao i njihov pristup upravljanju projektima.\nDodeljivanjem Erazmus akreditacija se potvrđuje da podnosilac zahteva ima uspostavljene odgovarajuće i efikasne procese i mere i da može da implementira visokokvalitetne aktivnosti mobilnosti radi učenja kako je planirano i da ih koristiti za ostvarivanje benefita u datoj oblasti.\nMaksimalni broj Erazmus akreditacija koje će biti dodeljene u okviru Poziva za 2021. godinu je:\nErazmus akreditacije u oblasti opšteg obrazovanja – 8 akreditacija;\nErazmus akreditacije u oblasti stručnog obrazovanja i obuka – 8 akreditacija;\nErazmus akreditacije u oblasti obrazovanja odraslih – 4 akreditacije.\nAkreditovane organizacije mogu da se prijave za finansiranje aktivnosti mobilnosti na pojednostavljen način. Prijave se zasnivaju na prethodno odobrenom planu akreditacije, tako da detaljan spisak i opis planiranih aktivnosti nisu potrebne. Umesto toga, prijave se fokusiraju na procenu broja aktivnosti koje treba sprovesti i broj uključenih učesnika.\nAkreditovane organizacije se obavezuju da će slediti pravila i principe utvrđene za svaku vrstu aktivnosti i da će se pridržavati Erazmus standarda kvaliteta i pružiti visok kvalitet aktivnosti mobilnosti u odgovarajućoj oblasti.\nU nastavku pročitajte Smernice za ocenjivanje prijava za Erazmus akreditacije u oblasti obrazovanja odraslih, stručnog obrazovanja i obuka i opšteg obrazovanja.


Izvor: Espreso/JužneVesti/Lokalne novine | Obrenovac, 11.01.2022.\nFoto:Filip Plavčić, Emilija Jovanović, Aleksandar Stojanović, Profimedia, Ilustracija\nPlate ispod republičkog proseka i poskupljenja svih osnovnih namirnica obeležila su prethodnu godinu građana sa juga srbije.\nNove cene namirnica po rečima Jovana Jovanovića iz Centra za zaštitu potrošača, najviše su pogodila domaćinstva na jugu, jer sve manje proizvoda mogu da kupe za svoju platu. Sa tim je saglasna i Ivana Pavlović novinarka Nove ekonomije koja navodi da povećanje plata u javnom sektoru i penzija od 2022. godine zapravo neće biti realno jer će sve "pojesti" inflacija.\nPrema prošlogodišnjim podacima Zavoda za statistiku, od 35 opština na jugu Srbije čak 34 nisu dostigle prosečnu republičku platu od 66.048 dinara. Jedino je zarada u niškoj Opštini Medijana bila iznad proseka i iznosi 73.149 dinara, dok najniža primanja na jugu imaju ljudi u Bojniku - 44.125 dinara.\nUz plate koje ne dostižu republički prosek, sve životne namirnice su poskupele u toku prošle godine. Prema podacima sa sajta Ministarstva trgovine najmanje poskupljenje od januara 2021. godine je kod mlečnih proizvoda i ide od 2 do 4 dinara po litru proizvoda. Zatim brašno i šećer koji su poskupeli za oko 13 dinara i ulje koje je početkom godine koštalo oko 150 dinara, a sada ga građani plaćaju skoro 200 dinara.Zejtin, brašno i šećer su takođe poskupeli; foto/Ilustracija: JV\nNajviše je poskupelo meso po kilogramu - pileći batak i karabatak sa oko 267 dinara na 357, juneće meso sa kostima od 605 dinara skočilo je na 709, dok je cena svinjskog mesa sa kostima od 432 dinara podignuta na 546 dinara u proseku.\nUpravo se ova poskupljenja, po rečima Jovana Jovanović iz niškog Centra za zaštitu potrošača, najviše odražavaju na domaćinstva sa malim primanjima, jer se najveći deo zarade troši na prehranu. Objašnjava i da brojke i statistika ne oslikavaju najbolje stanje stvari u kom položaju se ljudi nalaze.\nLakše je reći šta nije poskupelo, jer svakog dana nešto poskupi pa je nemoguće pratiti cene. Ima jedna lepa narodna statistika - jedni jedu meso, a drugi kupus, pa u proseku svi jedu kupus sa mesom. E to je naša statistika - kaže on.\nPravo stanje kaže ne oslikava ni potrošačka korpa, a po najviše ne ona minimalna koja je diskriminišuća, jer svi ljudi imaju manje-više iste osnovne potrebe, zbog čega smatra da ovaj izraz nije korektan.Sve manje robe se kupuje za jedan evro; foto: T. Tasić\nSa druge strane dinar kao valuta u odnusu na evro je stabilan. Znači da mi devolviramo i evro, jer za jedan evro možemo sve manje robe da kupimo - kaže Jovanović.\nDodaje to je prividna stabilnost, jer sve manje namirnica građani mogu da kupe.\nDa potrošačka korpa kao statistička kategorija ne oslikava u potpunosti niti sadržaj niti količine onoga što prosečno domaćinstvo troši, potvrđuje i Ivana Pavlović novinaraka Nove ekonomije.\nJasno je svima da se sa tim iznosom teško može preživeti mesec, ne samo sada u ovoj cenovnoj krizi, nego i ranije - kaže ona.\nKako građani juga Srbije pripadaju grupi najsiromašnijih opština, objašnjava da nekim rezervama za crne dane verovatno i sada dopunjuju kućni budžet.\nReč je o prihodima i proizvodima od poljoprivrede koji su jednim delom zamena za prodavnicu, kao i prihodima od doznaka i rada u inostranstvu - objašnjava ona.\nPovećanje plata u javnom sektoru i penzija od 2022. godini, kaže Pavlović, zapravo neće biti realno, jer će sve pojesti inflacija.\nCena hleba je ograničena\nPodsetimo, nakon što je od početka godine cena hleba napravljenog od brašna tip 500 znatno uvećana, Vlada Srbije donela je Uredbu kojom je maloprodajna cena hleba od brašna tog tipa ograničena na maksimalnih 46 dinara u narednih 6 meseci sa mogućnostima produženja.\nCena belog hleba T-500 po kilogramu u januaru prošle godine bila 86 dinara, dok je prema poslednjim podacima iz novembra, prosečna cena istog hleba po kilogramu oko 97 dinara. Takođe, Vlada je donela uredbu kojom je na 2 meseca zamrzla cene osnovnih životnih namirnica.


JAVNI POZIV za novinare za realizaciju treninga ''Pratimo naš novac''\tIstaknuto\nUtorak, 05 Juni 2018 17:30\nTransparency International u Bosni i Hercegovini i poslovni portal CAPITAL.ba pozivaju novinare iz Bosne i Hercegovine da se prijave na program obuke iz oblasti istraživačkog novinarstva u javnim finansijama.\nOpšti cilj programa je da poveća nivo znanja novinara o javnim finansijama, načinima prepoznavanja korupcije u procesu utroška javnih sredstava, analize finansijskih, revizorskih i drugih izvještaja i dokumenata, te jačanje kapaciteta novinara u izveštavanju i otkrivanju korupcije i neregularnosti u javnoj potrošnji.\nOsim dva dvodnevna treniga, program podrazumijeva i mentorski rad sa novinarima na stvaranju istraživačkih priča. Svaki polaznik će odabrati jednu temu, a potom će, uz konsultacije sa mentorom, tu priču i razraditi. Sve priče koje nastanu na ovom seminaru biće objavljene i promovisane, dok će tri najbolje biti nagrađene sa 750 KM na posebnoj svečanosti na kraju implementacije projekta. Matične redakcije imaju pravo prvenstva na objavljivanje priče novinara iz vlastite medijske kuće.\nPrvi trening će biti organizovan od 4. do 6. jula, a drugi od 29. do 31. avgusta 2018. godine na teritoriji BiH. Teme koje će biti pokrivene u okviru treninga podrazumijevaju istraživačke metode i pristup informacijama, analizu finansijskih i revizorskih izvještaja javnih institucija i preduzeća, analizu relevantnih faza javne potrošnje, proces javnih nabavki i dodjelu javnih sredstava.\nTrening je namijenjen novinarima elektronskih, štampanih i online medija u BiH koji su zainteresovani za izvještavanje o korupciji i radu institucija, za novinare koji poznaju osnove metodologije istraživačkog novinarstva, ali nemaju dovoljno izgrađena specifična znanja o temama.\nNa pozicijama predavača će biti angažovana četiri trenera/mentora: dva eksperta iz oblasti javnih finansija i dva iskusna istraživačka novinara, koja su specijalizovana za izvještavanje o navedenim temama. Mentori će, osim za provođenje obuka, biti zaduženi da tokom cijelog projekta ostvaruju kontinuiranu komunikaciju sa polaznicima edukacije, pružajući im smjernice i podršku u razvoju tema i ideja za istraživanje, metodološkom pristupu, ali i pružanjem smjernica za tumačenje specifičnih podataka, propisa i dokumenata.\nCV – informacije o formalnom i neformalnom obrazovanju i profesionalnom iskustvu i motivaciono pismo.\nTroškove prevoza, smještaja i ishrane za učesnike snosi organizator.\nTrening se realizuje u okviru projekta "Istražimo tokove javnog novca", koji je dio „Programa osnaživanja nezavisnih medija (IMEP)“.\nProjekat provodi Centar za promociju civilnog društva (CPCD), zajedno sa Otvorenom mrežom, a finansira ga američka razvojna agencija – USAID.\nJavni poziv PDF\nPosljednja izmjena Utorak, 05 Juni 2018 13:12\nViše iz kategorije: « Oglas za posao u GP ''Put'' za više od 20 radnika Udruženju ''Podrška'' potreban logoped i novi logopedski aparat »