Pućdemon će biti kandidat na izborima za Evropski parlament - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Pućdemon će biti kandidat na izborima za Evropski parlament\nPućdemon će biti kandidat na izborima za Evropski parlament\nBivši katalonski predsednik Karles Pućdemon biće kandidat političke grupe Zajedno za Kataloniju na izborima za Evropski parlament, uprkos tome što ga španska vlada smatra beguncem.\n0Piše: Beta 10. marta 2019. 20.05 Izmenjeno: 20.19\nTa separatistička grupa, kojoj pripada i Demokratska evropska stranka Katalonije (PDeCAT), saopštila je da će Pućdemon biti njen vodeći kandidat na izborima za EP 26. maja. PDeCat trenutno ima jednog poslanika u Evropskom parlamentu, navodi Asošiejted pres.\n„Vreme je da napravimo novi korak napred i da internacionalizujemo pravo Katalonije na samoopredeljenje: pravo iz srca Evrope ka celom svetu“, naveo je Pućdemon danas na Tviteru.\nZa sada nije jasno da li Španija može da blokira Pućdemonovu kandidaturu za EP, ni da li bi socijalistička vlada Španije to želela da uradi pošto se bori za ostanak na vlasti na parlamentarnim izborima 28. aprila.\nGrupa Zajedno za Kataloniju je navela da Pućdemon ima pravo na mandat poslanika Evropskog parlamenta jer je on slobodan čovek svuda osim u Španiji.\nPućdemon (56) je 2017. godine predvodio pokušaj odvajanja Katalonije od Španije, a posle nelegalnog referenduma o nezavisnosti Katalonije pobegao je u Belgiju kako bi izbegao hapšenje.\nVrhovni sud Španije odustao je u julu 2018. od zahteva za izručenje šest katalonskih separatista optuženih za pobunu, medju kojima je i Pućdemon, i povukao medjunarodne naloge za njihovo hapšenje.\nPrethodno je sud u Nemačkoj, gde je Pućdemon jedno vreme proveo u pritvoru, presudio da on ne može da bude isporučen Španiji na osnovu optužbi za pobunu i podsticanje na pobunu, već samo zbog zloupotrebe javnih fondova, za šta ga špansko tužilaštvo takodje tereti.\nEvropski parlament, pucdemon, ŠpanijaBeograd\nBivši fudbaler Boško Đurovski kandidat za poslanika na izborima


Vučić otkrio koja je jedina prava prepreka Srbije na putu ka EU\nM. K. 14. maja 2018. 18:52\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da kosovsko pitanje ostaje velika prepreka na putu Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji i pozvao Prištinu na ustupke.\n„Jedini veliki problem koji vidim kao pravu prepreku na našem evropskom putu jeste kosovsko pitanje“, rekao je Vučić u intervjuu za AFP koji je preneo „Jahu njuz“.\nU tekstu se navodi da Srbija, koja se nada da će u EU ući 2025. kada i Crna Gora, odbija da prizna nezavisnost koju je Priština proglasila 2008. i na Kosovo gleda kao na svoju južnu pokrajinu i da je Brisel jasno stavio do znanja Beogradu i Prištini da se pristupanje EU neće desiti sve dok se odnosi ne normalizuju pravno obavezujućim dokumentom.\n„Na kraju krajeva, sve se odnosi na Kosovo, oko toga da li ćemo moći to da učinimo ili ne. I naravno, više se odnosi na Srbe, ali takođe i na drugu stranu, i oni moraju da dobiju snažnu poruku od EU i Zapada da i oni moraju da načine određene ustupke“, poručio Vučić u intervjuu vođenom na engleskom jeziku koji su preneli francuski i drugi svetski mediji.\nU tekstu se podseća da je dijalog u Briselu „zakočen“ pošto Priština nije dozvolila srpskoj manjini na Kosovu da formira zajednicu opština u kojoj čine većinu.\nSlede promene koje do sada nisu viđene. Šta se menja, šta ostaje isto…\nŠta kažu kandidati za predsednika Hrvatske o ulasku Srbije u EU\nSrbiji iz srca Evrope ne stiže ponuda, nego još jedna ucena (video)\nOvako Balkan trenira za EU\nNavodi se da je srpski predsednik ocenio da kosovski Albanci nisu spremni na bilo kakve ustupke.\n„Oni misle da je vreme da Srbija prizna punu nezavisnost Kosova i to je to. Da ne treba da čine ništa u vezi sa Srbima, u vezi sa Srbijom i da samo treba da čekaju. Ja nisam spreman da pričam o konkretnim pojmovima, ali oni moraju da načine određene ustupke u pravom smislu te reči. Ukoliko su spremni na to, možemo nešto da postignemo, ukoliko nisu spremni, to će biti veoma loše vesti za sve nas“, kazao je Vučić.\nU tekstu se navodi da je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić među onima koji su predložili etničkim Albancima razmenu naseljene južne srpske teritorije za sever Kosova, gde su Srbi većina, i podseća da Vučić nikada nije javno podržao tu ideju.\nNavodi se da je međunarodna zajednica ovu ideju okarakterisala kao opasnu, ali da je Vučić za AFP rekao da je „najopasnije imati zamrznuti sukob zato što bi jednog dana neko mogao da ga odmrzne“.\n„Ja slušam da na Zapadu pričaju da bi to bilo najgore rešenje zato što bi otvorilo Pandorinu kutiju, ali su zapadne zemlje otvorile Pandorinu kutiju pre 10 godina priznavanjem Kosova kao nezavisne države“, kazao je Vučić.\nU tekstu se navodi da će, pored rešavanja kosovskog pitanja, za ulazak u EU od Srbije biti zatraženo da uskladi spoljnu politiku sa 28-članim blokom, uključujući i deo koji se odnosi na bliskog srpskog saveznika — Rusiju.\nPodseća se da je Vučić u više navrata ponovio da Srbija neće slediti EU u uvođenju sankcija Rusiji i ocenjuje da srpski predsednik ne deluje zabrinuto u vezi sa linijom EU prema Rusiji.\n„Moramo da se uskladimo sa politikom EU neposredno pre ulaska u Evropsku uniju, a po najboljem scenariju za nas, to će biti u roku od sedam godina i nadam se da će do tada u svetu biti potpuno drugačija situacija“, kazao je Vučić.\nčlanstvo u EUpreprekaVučić\nOboren motociklista u Bulevaru kralja Aleksandra\nPočela poslednja faza modernizacije 'migova 29'\nPovređena devojka prebačena na Kliniku za plastičnu…\nPoloženi venci na Spomenik zahvalnosti Francuskoj\nMirdita nas spaja


Sedam veličanstvenih od 30. januara | Pisanija.com\nSedam veličanstvenih od 30. januara\nObjavio/la Limanka11 , na datum 24.1.13\nBEOGRAD, 24. januara 2013. (Beta) - Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma "Sedam veličanstvenih" (Magnificent Seven) biće održan od 30. januara do 3. februara, a prvi put ove godine sve projekcije organizovane su u Velikoj dvorani Sava centra, najavili su u četvrtak organizatori.\nDirektor festivala Zoran Popović rekao je na konferenciji za novinare da će beogradska publika moći da vidi najbolja ostvarenja evropske dugometražne dokumentarne produkcije u proteklih godinu dana.\n"U evropskoj produkciji dešava se nešto što se može nazvati 'veliki prasak', a mi smo se ove godine našli u središtu tog uragana i pokušali smo da izvučemo najbolje filmove iz tog vrtloga koji traje u svetu filmske umetnosti", rekao je Popović.\nFestival će otvoriti veliki hit i kandidat za nagradu Oskar "U potrazi za Šugar menom" Malika Bendjelula, a poslednji će biti prikazan film češke rediteljke Helene Treštikove "Privatni svemir", jedan od najvećih podviga u istoriji dokumentarnog filma, kazao je on.\nNa programu su i filmovi "Čaj ili struja" Žeroma Le Mera, "Poslednja kola hitne u Sofiji" Iliana Meteva, "Palme" Kristine Lindstrom i Moda Nikandera, "Saundbreker" Kima Koskela i "Zimski nomadi" Manuela fon Stilrera.\nFestival će ugostiti petoro autora - reditelje Žeroma Le Mera, Iliana Meteva, Manuela fon Stirlera i Helenu Trestikovu, producenta Sinišu Juričića, protagonistu filma "Saundbreker" muzičara Kima Pohjonena, koga beogradska publika već dobro poznaje s festivala Ring-Ring.


"Berluskoni, plati struju!" - Sportske.net\n"Berluskoni, plati struju!"\nDerbi susret 30. kola Serije A između Milana i Sampdorije prekinut je tokom drugog dela prvog poluvremena zbog problema sa električnom energijom.\nPrvo poluvreme derbi susreta 30. kola Serije A između Milana i Sampdorije nažalost nisu obeležili golovi i dobar fudbal već problemi sa električnom energijom na stadionu "San Siro".\nTokom drugog dela prvog poluvremena utakmica je na kratko morala da bude prekinuta zbog nestanka električne energije u trafo stanici koja napaja stadion Milana usled čega su i ljubitelji fudbala širom sveta ostali bez slike iz prestonice mode.\nRedom su otkazaivali reflektori, glavni semafor, bežična internet konekcija ali i monitori koje novinari koriste za živi prenos. Situacija je takva da struje nema na stadionu ni oko njega a problem je privremeno rešen pokretanjem generatora.\nNakon kraćeg prekida sudija je sa kapitenima ekipa doneo odluku da utakmica bude nastavljena iako je bilo evidentno da reflektori ne daju dovoljno svetla.\nPrvo poluvreme je završeno ali ostaje pitanje da li će drugo moći da bude odigrano ukoliko se ne reši problem sa napajanjem električnom energijom.\nNestanak električne energije na "San Siru" iskoristili su navijači Milana koji su spontano počeli da skandiraju "Berluskoni, plati struju".


Uz Dan Sarajeva: Fašizam i danas pokazuje zube\nŠesti april: Dan grada Sarajeva, 2016.\nŠesti apiril najznačajniji je datum u istoriji glavnog grada Bosne i Hercegovine i obilježava se kao Dan grada Sarajeva.\nNa ovaj dan, 1945. godine, jedinice Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije oslobodile su Sarajevo od fašističkog okupatora i njegovih saradnika. Tim povodom delegacije Grada položile su cvijeće na gradskim spomen-obilježjima, a dodijeljena su i priznanja Saveza antifašista i boraca Narodnooslobodilačkog rata (SABNOR) za doprinos u razvoju antifašizma, iako, kako kažu, fašizam nikad nije bio prisutniji u bh. društvu.\nU antifašističkoj borbi, od 1941. do 1945. godine, oko 11.000 ljudi dalo je svoje živote za slobodu Sarajeva. Tih dana, nakon oslobođenja, atmosfera je bila neopisiva, prisjeća se učesnica Narodnooslobodilačke borbe Nađa Biser - Taso.\n"Titova ulica, gdje je Vječna vatra, to je bilo mjesto gdje su se svako veče okupljali mladi, a preko dana su radili. Čistili su Miljacku, čistili ruševine i stavljali se na raspolaganje državi. Mladi su išli u radne akcije na Romaniju da sjeku drva, da pomognu porodicama koje nisu imale djecu. Takva je bila atmosfera. Svijet je bio zasićen četvorogodišnje strahovlade. Ne znaš kad odmakneš da li ćeš osvanuti", ističe Biser - Taso.\nNađa Biser - Taso\nIako je tada pobijeđen, fašizam svakoga dana pokazuje svoje lice, a nekada i zube. Kao borac protiv fašizma Nađa Biser - Taso poručuje: "Fašizam nije mrtav, on je onda bio vojnički pobijeđen, ali idejno nije. Nama sad predstoji jedna teška borba potiv fašizma, a nema zakona da ga ograniči".\n"U sadašnjem vremenu, fašizam je digao glavu do neslućenih visina i jedino je ostala zajednička borba svih domoljuba, svih Bosanaca i Hercegovaca, svih antifašista. Samo tako možemo stati u kraj toj nemani", kaže Fadil Šehić, predsjednik Udruženja anifašista i boraca NOR-a (Narodnooslobodilačkog rata) iz Hadžića.\nZato je Savez udruženja boraca u Kantonu Sarajevo tradicionalno dodijelio priznanja za doprinos u razvoju antifašizma istaknutim osobama, a jedan od dobitnika je i Miro Lazović.\n"Mislim da će Bosna i Hercegovina još dugo imati problem sa politikama, koje su suprotne demokratskim i antifašističkim vrijednostima", konstatuje Lazović.\nDodjela nagrada Saveza udruženja boraca, Sarajevo, 6. april 2016.\nŠesti april je datum koji, istovremeno, obilježava bolni početak opsade glavnog grada Bosne i Hercegovine – aprila 1992. godine. Tada je stradalo više od 11.000 ljudi i ubijeno 1.601 dijete.\n"Moje dijete je ubijeno, kada je imalo 14 godina. Nije ni djevojku još poljubio. Bezbroj sinova i kćeri, a ne samo moje dijete, ubijeno je tokom opsade, samo zato što su djeca grada Sarajeva i što su ostala da žive u Sarajevu", rekla je Bahra Hodžić, majka ubijenog dječaka, koji je ubijen u redu za hljeb.\nUručenje Šestoaprilske nagrade\nI pored toga, ovaj datum se obilježeva kao rođendan Sarajeva. Zato je u srijedu proslava upotpunjena muzičkim defileom Sarajevo Drum Orchestra kroz gradske ulice. Bila je to prilika za provod i druženje građana i gostiju grada koji su na Baščaršijskom trgu, gdje je postavljena Ginisova džezva, mogli probati pravu bosansku kafu uz rahatlokum.\n(RSE: Praznična atmosfera na ulicama Sarajeva)\nPraznična atmosfera na ulicama Sarajeva\nCentralna svečanost, pak, bit će održana u Vijećnici, gdje će biti dodijeljena i Šestoaprilska nagrada.\nDobitnik Šestoaprilske nagrade za doprinos u oblasti zdravstva i socijalne zaštite je mr. Hadžan Konjo, zdravstveni radnik i humanista; za djelovanje u drugim oblastima rada i stvaralaštva Udruženje "Obrazovanje gradi BiH"; za doprinos u oblasti sporta Mirsad Fazlagić, dugogodišnji fudbaler Fudbalskog kluba "Sarajevo" i reprezentativac, a za doprinos u oblasti kulture i umjetnosti Milomir Kovačević Strašni, umjetnički fotograf.\nPriznanje "Ključ Grada Sarajeva" dodijeljeno je Valentinu Inzku, visokom predstavniku međunarodne zajednice u BiH.\nNagrada "Sarajevska pahuljica" pripala je učenicima Osnovne škole "Osman Nakaš" i Ilmi Kazazić, a priznanje "Zahvalnica Grada Sarajeva" učiteljicama Saneli Ljumanović i Anisi Šetkić - Sendić.\nSjećanje na Suadu i Olgu: Istina o Bosni i Hercegovini


Oštrija pravila privatnosti na internetu u Evropskoj uniji - CdM\nOštrija pravila privatnosti na internetu u Evropskoj uniji\nZaštita građana prilikom obrade ličnih podataka biće mnogo strože regulisana od 25. maja, kada će na snagu stupiti Opšta uredba Evropske unije o zaštiti podataka o ličnosti GDPR.\nOdredbe GDPR-a odnosiće se na sve pravne subjekte koji se bave ličnim podacima građana EU, nezavisno od toga gdje im je sjedište, tako da će biti važeće i za kompanije koje posluju na teritoriji Crne Gore.\nOpšta uredba o zaštiti podataka o ličnosti zameniće Direktivu o zaštiti podataka iz 1995. godine, koja trenutno reguliše zaštitu ličnih informacija, ali ne obuhvata promjene nastale razvojem IT industrije.\nKako objašnjava stručnjak švajcarske softverske agencije “Namics”, Bernd Langkau, upravo su napredak IT industrije, pojava novih oblika poslovanja kao što je e-trgovina i stvaranje nadnacionalnih kompanija uslovili izmjene u evropskom zakonodavstvu.\n“Mnoge kompanije posluju izvan granica jedne države, što je promijenilo protok ličnih podataka i način na koji se sa njima postupa. Takođe, izmijenio se i sam pojam ličnog podatka, pa se on više ne odnosi samo na ime i prezime, JMBG ili adresu stanovanja, već podrazumijeva i e-mail, IP adresu, kao i broj posjeta nekom sajtu”, naveo je Langkau.\nNapominje da će zahvaljujući GDPR-u građani povratiti kontrolu nad ličnim informacijama, te će prilikom pristupanja nekoj aplikaciji ili sajtu pojedinac biti obaviješten ukoliko se njegovi podaci prikupljaju ili obrađuju, kao i zbog čega se to čini.\n“Kompanije koje prikupljaju lične informacije, moraće da imenuju pravnog predstavnika u nekoj od zemalja EU”, napominje Langkau.\nTagoviEvropska unija Internet privatnost


Nizak vodostaj u španskom rezervoaru Valjdekanjas otkrio je kameni spomenik star između četiri i pet hiljada godina. Izuzetno toplo vreme dovelo je do suše u mnogim delovima Evrope, uključujući i Španiju, izazivajući velike probleme poljoprivrednicima.\nDrevni "španski Stounhendž" izronio posle suše\nDrevni "španski Stounhendž" izronio posle suše Nizak vodostaj u španskom rezervoaru Valjdekanjas otkrio je kameni spomenik star između četiri i pet hiljada godina. MADRID - Nizak vodostaj u španskom rezervoaru Valjdekanjas otkrio je kameni spomenik star između četiri i pet ...\nNizak vodostaj u španskom rezervoaru Valjdekanjas otkrio je kameni spomenik, koji je star između četiri i pet hiljada ...\nKamere NASA snimile su fotografije akumulacije u trenutku čim je spomenik postao vidljiv, a takođe i kada je bio pod vodom. Spomenik star 5.000 godina ponovo je izronio u Španiji nakon što je 50 godina bio potopljen na dnu veštačkog jezera.


Rebić: Vozač "autobusa smrti" NIJE JEDINI KRIV\nDirektor policije Vladimir Rebić rekao je za RTS, povodom sudara voza i autobusa koji se u petak dogodio kod Niša, da je reč o tragediji i da je policija u saradnji sa tužiocem ozbiljno pristupila utvrđivanju svih okolnosti.\n- To ce svakako biti jedan od pravaca rada u toku krivične prijave za ovo teško krivično delo - rekao je Rebić.\nZbog toga ce se ispitati odgovornost lokalne samouprave zbog obezbeđivanja prelaza, a kako kaže Rebić, mogući dalji koraci su i utvrđivanje odgovornosti nadležnih organa koji nisu kontrolisali rad lokalne samouprave. Precizirao je da misli na nadležno ministarstvo.\nTraži se nalogodavac paljenja kuće novinara\nIstiče da su zahvaljujući efikasnom radu policije za kratko vreme pronađeni osumnjičeni kao i lice koje je organizator i koje je platilo određeni novčani iznos jednom od lica koje je učinilo to delo.\nNovinar Milan Jovanović kojem je zapaljena kuća\n- Nadam se da ćemo u kratkom periodu imati taj podatak - naveo je Rebić i istakao da se policija ne zadovoljava samo procesuiranjem izvršilaca.\nREŠENA DVA MAFIJAŠKA UBISTVA Uhapšene ubice Milića koji je RAZNET NA AUTOKOMANDI i Crnogorca izrešetanog na Bežaniji\nVOZ IDE, RAMPA DIGNUTA, A SVE U DIREKTNOM PRENOSU Nakon tragedije u Nišu kamere u Beogradu snimile OPASNU SITUACIJU\nRasvetljena dva ubistva u Beogradu\nRebić podseća da je policija rasvetlila i ubistva koja su uznemirila javnost na Vračaru i na Bežanijskoj kosi. Kaže da ima samo reči hvale za pripadnike Kriminalisticke policije i da je procenat rasvetljavanja ubistava oko 80 odsto.\nPodseća da je u saradnji s tužilaštvom uhapšeno i 11 lica koja su se bavila krađom vozila srednje i više klase, da bi ih kasnije na području Čačka rasturali i prodavali u delovima.\nDirektor policije kaže i da je broj krivičnih dela u Srbiji smanjen za pet odsto, da je broj najtežih krivičnih dela u stagnaciji...\n- Moram biti zadovoljan - rekao je Rebić dodajući da je 2017. bila jedna od najbezbednijih godina i da će ova, ako se nešto ne pokvari do kraja, biti bolja.\nNapominje da se policija ozbiljno borbi i protiv narkotika, da ima viiše zaplena i više oduzete droge.


Tramp i Netanijahu o pretnjama Irana, mirovnom sporazumu...\nTramp i Netanijahu o pretnjama Irana, mirovnom sporazumu…\nM. K. 23. januara 2017. 07:33\nAmerički predsednik Donald Tramp i izraelski premijer Benjamin Netanijahu razgovarali su o pretnjama Irana i složili se da mirovni sporazum Irana i Palestinaca mora da bude postignut „direktnim pregovorima“, saopštila je Bela kuća.\nU telefonskom razgovoru oni su se „dogovorili da nastave bliske konsultacije o nizu regionalnih pitanja, uključujući i pretnje koje predstavlja Iran“, kaže se u saopštenju što, kako primećuje AFP, predstavlja signal oštrijeg stava nove administracije prema Teheranu.\nTramp je takođe pozvao Netanijahua da poseti Vašington početkom februara.\nPrethodno je kancelarija izraelskog premijera objavila da je Tramp pozvao Netanijahua na sastanak u Vašington u februaru, a da će tačan dan posete biti utvrđen narednih dana.\n„Lideri su razgovarali o nuklearnom sporazumu s Iranom, mirovnom procesu sa Palistincima i drugim pitanjima“, preneo je AFP.\nNetanijahu je izrazio želju da blisko sarađuje sa Trampom u uspostavljanju „zajedničke vizije sa ciljem unapređenja mira i bezbednosti u regionu“.\nTramp je u Beloj kući izjavio da je imao „veoma prijatan“ razgovor sa izraelskim premijerom, ne navodeći detalje.\nTokom kampanje, Tramp je obećao snažnu podršku Izraelu i poručio da će priznati Jerusalim kao glavni grad jevrejske države, uprkos njegovom spornom statusu, podsetio je Glas Amerike.\nIzrael je ranije u toku dana izdao građevinske dozvole za više od 560 stambenih jedinica u tri naselja u istočnom Jerusalimu.\nZamenik gradonačelnika Meir Turgeman, predsedavajući odbora za urbanizam, izjavio je za Izraelski radio da je proces izdavanja bio zaustavljen dok se čekalo da administracija Baraka Obame napusti položaj.\nObama je bio kritičar izgradnje izraelskih naselja, baš kao i njegovi prethodnici.


N1info\t28.05.2019 17:23\nKostić je odličnim partijama zaslužio stanal ugovor, dok je mladi napadač na meti najvećih evropskih klubova.\n"Jović je najbolji igrač sa kojim sam igrao u Bundesligi. Mlad je, ima neverovatan talenat i postigao je mnogo golova, pogotovo u važnim mečevima," rekao je Kostić u razgovoru za nemačke medije.\nVezni igrač Ajntrahta siguran je u sjajnu budućnost saigrača iz reprezentacije Srbije.\n"Želim mu sve najbolje u karijeru, a ako nastavi u istom ritmu sigurno će biti najbolji napadač u Evropi."\nKostić je takođe potpuno zadovoljan sezonom kluba iz Frankfurta.\n"To je bila moja prva sezona u Ajntrahtu i moj najbolji rezultat. Kao tim smo izuzetno jaki, atmosfera u ekipi je sjajna, dobri smo prijatelji i na terenu i van njega. Sve to doprinelo je uspehu."\nDvadesetšestogodišnjak je presrećan što je Ajntraht otkupio njegov ugovor od Hamburga za nešto više od šest miloiona evra.\n"Ostaću u Frankfurtu i neverovatno sam srećan zbog toga. Imamo odličan tim, a sledeće sezone možda i više postignemo nego ove," naveo je Kostić, koji je postigao šest golova u prvenstvu Nemačke.


SAVČIĆ I PERIĆ POSJETILI SPOMEN-SOBU :: Semberija INFO ::\nSAVČIĆ I PERIĆ POSJETILI SPOMEN-SOBU\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić i načelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić posjetili su u ovoj lokalnoj zajednici spomen-sobu posvećenu poginulim borcima Vojske Republike Srpske, koja je u završnoj fazi izgradnje.\nSavčić, koji se sastao i sa predstavnicima lokalne Boračke organizacije, istakao je da, kada bi imao moć da uređuje odnose u Republici Srpskoj po pitanju saradnje boračke organizacije i lokalne vlasti, onda bi prepisao model Ugljevika.\n"Ovdje, u ugljevičkom Centru za kulturu, spomen-soba naših poginulih saboraca je našla mjesto, što je posebno zadovoljstvo svih nas", rekao je Savčić novinarima.\nOn je izrazio zadovoljstvo stanjem u Boračkoj organizaciji Ugljevik, nivoom, sadržajem i vrstom brige koja se poklanja demobilisanim borcima, ratnim vojnim invalidima i porodicama poginulih u ovoj podmajevičkoj opštini.\nNačelnik Ugljevika Vasilije Perić rekao je da su poginuli borci, koji su dali svoje živote za opstanak srpskog naroda i odbranu Republike Srpske, najzaslužniji za slobodu u kojoj žive sadašnje generacije.\n"Sigurno je da srpski narod ne bi živio u slobodi da nije bilo onih koji su devedesetih godina prošlog vijeka, na poziv rukovodstva Srpske, stali u zaštitu svog naroda. Zato se moramo odužiti svim poginulim borcima i njihovim potomcima", naveo je Perić.\nPerić je naglasio da je srpski narod uspio jer je stvorena Republika Srpska, a da je opština Ugljevik učinila mnogo toga kada je riječ o boračkoj populaciji i njihovim potomcima.\n"Riješili smo stambena pitanja porodica poginulih boraca, invalida rata i u toku je rješavanje stambenog pitanja boraca proteklog odbrambeno-otadžbinskog rata. Uvijek u skladu sa svojim mogućnostima pomažemo ovu populaciju", rekao je Perić.\nOn je naglasio da je dužnost i obaveza da svi budu vredniji i marljiviji, da se pokaže više rada i truda kako bi cjelokupan srpski narod mogao da živi u boljim uslovima.\nPredsjednik Boračke organizacije Ugljevik Jovan Marinković rekao je da je spomen-soba posvećena poginulim borcima i svima koji su bili pripadnici Prve majevičke brigade Vojske Republike Srpske.\n"Ovdje se nalaze slike poginulih boraca, eksponati oružja koje su pripadnici naše brigade zarobili od neprijatelja, te ratne fotografije, ali i novinski članci koje je Prva majevička brigada izdavala, a to su `Glas Srpske`, `Štit`", rekao je Marinković.\nMarinković je naveo da je iz opštine Ugljevik poginuo 301 borac, a u spomen-sobi su 304 imena jer su se dvije porodice poginulih boraca doselile u ovu opštinu, te istakao da se u spomen-sobi nalazi i slika pilota Vojske Jugoslavije Zorana Radosavljevića, koji je, braneći svoju zemlju od NATO agresora 1999. godine, poginuo iznad područja opštine Ugljevik.\nNakon obilaska spomen-sobe, Savčić i Perić posjetili su i spomenik u izgradnji poginulim borcima, koji će biti podignut u porti Hrama Svetih vračeva Kozme i Damjana u ugljevičkoj mjesnoj zajednici Sjever.\nSpomen-soba poginulim borcima Ugljevika trebala je da bude osveštana i otvorena u okviru slavskih svečanosti opštine Ugljevik, ali je zbog epidemije virusa korona taj događaj odgođen.\nOTVOREN REKONSTRUISANI SPORTSKI TEREN U UGLjEVIKU\nUgljevik: Svečana akademija povodom 40 godina rada Srednjoškolskog centra\nOpština Ugljevik daruje 400 penzionera po 100 KM u povodu krsne slave Svete Petke Paraskeve\nUgljevik: Održan 14. Dječiji festival folklora\nPrikuljeno 100 doza krvi u humanitarnoj akciji povodom slave Ugljevika\nUGLjEVIK : MEĐUNARODNI DžUDO TURNIR OKUPIO VIŠE OD 300 TAKMIČARA\nUGLjEVIK : NAJLjEPŠE DVORIŠTE POD MAJEVICOM IMA MARICA GLIGOREVIĆ\nDDDK ,,RUDAR'' IZ UGLjEVIKA: AKCIJA POVODOM SLAVE


Lobiranje i za Srbiju? | Dragan Varagić Blog\nNekoliko medija (naročito Politika) u poslednje vreme imaju veći broj članaka koji se bave značajem lobiranja u odnosu na popravljanje položaja i imidža države. Prema Politici, počeli su pregovori za lobiranje u Briselu i Vašingtonu, i angažovanje lobističkih firmi koje će zastupati interese Srbije.\nProsto je neverovatno da ovdašnji političari od 2000. g. nisu odmah angažovali lobiste za “našu stvar” (it. Cosa Nostra). Ovo samo govori o nezrelosti naših političara i o osnovnom nepoznavanju sistema funkcionisanja savremene politike na svetskom nivou, koja se bazira na legitimnim sistemima uticaja (u razvijenim ekonomijama tačno se zna ko lobira za koga).\nKod nas nema ni “z” od Zakona o lobiranju, koji bi počeo sa uvođenjem neformalnih uticajnih grupa u tokove koji se mogu kontrolisati, kao i da se zna šta je sve potrebno da bi se lobiralo za neku “našu stvar”.\nKod nas to već decenijama (naročito u poslednjih 15 g.) funkcioniše po sledećem principu:\nBaja koji je na različite volšebne načine došao do para tokom devedesetih finansira manje ili više jednu ili više političkih opcija (kada nisu na vlasti). Kada jedni od tih dođu na vlast, sledi “naplata” kroz različite vidove ne-tržišnih poslova, nabavki, monopolskog ponašanja, nediranja u neka tržišta i sl.\nVidećemo da li je kasno ili ne ovo sadašnje angažovanje lobističkih grupa.\nLobiranje i za Srbiju?, 5.5 out of 10 based on 2 ratings\nAutor teksta: Dragan Varagić, 07/01/2006, RSS


Novi investicioni momentum za Srbiju\nMinistar finansija Dušan Vujović, u okviru prolećnog zasedanja MMF i Svetske banke u Vašingtonu, sastao se danas sa predsednikom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Sumom Čakrabarti. Teme sastanka bile su primena postojećeg programa saradnje između EBRD i Republike Srbije koja uključuje podršku restruktuiranju finansijskog sektora i javnih preduzeća i razvoj poslovnog okruženja.\nPredsednik EBRD rekao je da će ta finansijska institucija znanjem i finansijskom podrškom (kreditima) podržati korporativno restruktuiranje EPS-a, Srbijagasa i drugih javnih preduzeća i aktivno se uključiti u razrešavanje pitanja problematičnih kredita a na osnovu Strategije koju je donela Vlada RS i na čijoj realizaciji zajedno rade Narodna Banka Srbije i Ministarstvo finansija.\n“Očekujemo da Srbija nastavi punu posvećenost i kontunuitet u započetim reformama”, izjavio je Čakrabarti, dodavši da će ova banka podržati investicioni momentum koji je započeo u Srbiji i izrazio sigurnost da će i strani investitori to pepoznati.\nPotpredsednik Svetske banke za Evropu i Centralnu Aziju Ciril Miler rekao je da Srbija sada ima uvid u realne mogućnosti razvoja, te da joj to pomaže da precizno definiše prioritete u nastavku fiskalnog prilagođavanja, jačanju kapaciteta i efikasnosti. On je, tokom bilateralnog susreta sa ministrom finansija Dušanom Vujovićem, izjavio da se Vlada Srbije dobro pokazala u postignutim rezultatima i da je sada važno ne prekidati započeti ritam.\n”Put kojim Srbija ide je isti kao i onaj kojim idu sve uspešne ekonomije” izjavio je Miler i dodao da je cilj dostižan a on je stvaranje plodnog tla za investitore, stalni progres i napredak. Vujović je, govoreći o nastavku uspešne saradnje sa Svetskom bankom, rekao da su unapređenje zdravstvenog, obrazovnog i penzionog sistema - tri najvažnije oblasti kojima se treba posvetiti i razgovarati tokom budućih susreta.\nMiler je podržao nameru pružanja podrške obrazovanju i zdravstvu, posebno se osvrnuvši na "Program za rani razvoj dece" (Early Child Development Program) rekavši da je ulaganje u obrazovanje zapravo ulaganje u ekonomiju.\n”Mislimo da dobri rezultati strukturnih reformi u Srbiji nose veliki kredibilitet i to svet prepoznaje. Iskoristite to, jer ste pokazali da su ambiciozno postavljeni ciljevi dostižni”, zaključio je potpredsednik Svetske banke za Evropu i Centralnu Aziju i dodao da je Srbija usled niza dobrih makroekonomskih pokazatelja, u ovom trenutku vodeća ekonomija Zapadnog Balkana.


Tanjug 20. marta 2022. 07:05\nTEHERAN – Iranski ministar energetike Džavad Ovdži rekao je da će nastojati da poveća izvoz iranske nafte i derivata na 1,4 miliona barela dnevno.\n„U parlamentu, poslanici su odlučili da podignu gornju granicu izvoza nafte i derivata sa 1,2 miliona barela dnevno na 1,4 miliona barela. Ministarstvo za naftu će učiniti sve što je u njegovoj moći da ostvari nivo utvrđen u budžetu“, rekao je Ovži u subotu za iransku državnu televiziju.\nIran, suočen sa američkim sankcijama zbog izvoza sirove nafte, ne otkriva tačne brojke o količini prodate nafte, prenosi Rojters.\nOvdži je rekao da je njegovo ministarstvo planira da poveća proizvodni kapacitet sirove nafte i kondenzata na 5,7 miliona barela dnevno sa oko 3,7 odnosno četiri miliona barela dnevno, bez navođenja vremenskog okvira.\nKrajem 2020. Iran je predstavio ambiciozan plan za povećanje proizvodnih kapaciteta sirove nafte na više od 6,5 miliona barela dnevno do 2040. godine.\nBugarska vlada odobrila uvođenje evra od 1. januara 2024.\n18:26: Bugarska vlada odobrila uvođenje evra od 1. januara 2024.


Šteta od sajber napada u svetu do 2022. biće do 10 biliona dolara - Sputnjik Srbija\n22:19 05 Jun 2020\nŠteta od sajber napada u svetu do 2022. biće do 10 biliona dolara\n19:34 23.01.2019 Preuzmite kraći link\nNajveća ruska banka Zberbank očekuje da će do 2022. godine šteta za globalnu ekonomiju uzrokovana sajber napadima iznositi između osam i 10 biliona dolara, izjavio je danas zamenik izvršnog direktora banke Stanislav Kuznjecov u Ruskoj kući, u okviru Svetskog ekonomskog foruma.\nŠteta za rusku ekonomiju uzrokovana sajber napadima u 2018. iznosila je 1,3 biliona rublji (19,6 milijardi dolara), dodao je on.\n„Kakav je trend u smislu štete koju sajber napadi uzrokuju globalnoj i ruskoj ekonomiji? Nažalost, predviđamo njen dalji rast„, rekao je Kuznjecov, preneo je Tanjug.\n„Do 2022. godine, ako se situacija ne promeni, ta brojka može dostići i osam do 10 biliona dolara. U Rusiji 2018. godine predviđamo gubitak od 1,3 triliona rubalja“, rekao je Kuznjecov.


Blic: Grenel, Vučić i Hoti u Beloj kući pričaće o ekonomiji, ne o politici | Radio Kosovska Mitrovica\n17. August, 2020 08:30 |\nSjedinjene Američke Države smatraju da je napredak u ekonomskim pitanjima ključan za napredovanje mirovnog procesa između Beograda i Prištine, rekla je za “Blic” viši zvaničnik u američkom Savetu za nacionalnu bezbednost Grejson Vinsent.\nOd kada je sastanak u Beloj kući planiran za 27. jun pomeren, nakon što je optužnica protiv predsednika Kosova Hašima Tačija i Kadrija Veseljija poslata u Hag na preispitivanje zbog, mučenja, ubijanja i prebijanja više od 100 ljudi, čekalo se na novi datum susreta.\nSpecijalni izaslanik Bele kuće za dijalog Ričard Grenel prošlog petka konačno je otkrio – održaće se 2. septembra. Ono što Grenel nije rekao pitali smo američke zvaničnike: šta će biti tema susreta, ko će u ime SAD voditi sastanak.\n„Savetnik za nacionalnu bezbednost Robert O’Brajan ugostiće lidere Srbije i Kosova 2. septembra, zajedno s ambasadorom Grenelom. SAD se raduju ovim važnim razgovorima s predsednikom Vučićem i premijerom Hotijem. SAD smatraju da je napredak u ekonomskim pitanjima ključan za napredovanje mirovnog procesa“, kazala je za “Blic” Grejson Vinsent.\nBez odgovora ostalo je pitanje o spekulacijama da se za taj dan sprema potpisivanje sporazuma, kao i da li će podela teritorija biti tema sastanka. Ipak, sigurno je, prema nezvaničnim informacijama, da Tači definitivno neće biti prisutan na sastanku.\nJasno je da je Grenel od samog početka insistirao da je razgovor o ekonomiji put do uspostavljanja odnosa, a na to je ukazao i predsedik Srbije Aleksandar Vučić.\nGovoreći o suretu, ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je da Beograd na predestojećem sastanku sa delegacijom Prištine u Vašingronu neće dozvoliti neprijatna iznenađenja ni manipulacije.\n„Nećemo dozboliti da budemo izmanipulisani. Predsednik Aleksadar Vučić je rekao da su svi razgovori sa specijalnim izaslanikom SAD Ričardom Grenelom išli ka tome da će u Vašingtonu biti reči o ekonomiji. Ako neko pokuša da politički deo na mala vrata ugura u neke papire ili predloge sporazuma, predsednik Vučić je rekao da to nije prihvtljivo“, navodi Dačić.\nDa to ne treba očekivati, kaže i predsednik Foruma za etničke odnose Dušan Janjić.\n„Politika neće biti tema, mada je kada dva političara sednu za sto sve politika. Ne očekujem da se na stolu nađu pollitička pitanja poput statusa, demarkacije granice, položaja Srba, jer su to sve pitanja za Brisel. Očekujem da će biti razgovora i na kraju i izjava o saradnji u oblasti ekonomije, kako bilateralnoj tako i regionalnoj“, rekao je Janjić.\nTicaće se, kako sada stvari stoje, ubrzavanja radova na železničkom i auto saobraćaju, ali i korišćenja prelaza Merdare i što kraćeg zadržavanja kamiona sa robom na prelazima, dodaje Janjić.\n„Možda bude reči i o projektima koje bi mogle da finansiraju privtne američke kompanije, poput solarne energije, ali i čišćenja voda poput reke Ibra. Ovaj sastanak je vrlo važan jer se njime procenjuje dokle doseže ova vrsta ingerencije i na osnovu toga koliko SAD budu zadovoljne postignutim, mogao bi da se završi nekim činom, fotografisanjem ili prijemom kod predsednika Trampa“, ukazuje za “Blic” Janjić.\nPolitički analitičar Fatmir Šeholi smatra da ćemo do 2. septembra imati intezivniju komunikaciju na relaciji Vašington – Brisel – Priština – Beograd, ali je skeptičan po pitanju finalnog dogovora.\n„Veoma je bitno što će se dijalog nastaviti u SAD. Za nas Albance s Kosova to je znak da će Amerika biti veoma direktno i detaljno uključena u dijalog. U tom smislu očekujemo da će Amerika naći način da približi stavove jedne i druge strane. Međutim, veoma sam skeptičan da možemo imati bilo koji finalni dogovor jer zvanični Beograd ne želi da se priča o priznavanju Kosova kao države“, navodi on.\nSve dok je Kosovo u preambuli Ustava Srbije, treba da znamo da Srbija neće priznati Kosovo, ali je dobro da bar i to znamo da će Srbija zvanično saopštiti da neće priznati Kosovo i da jednostavno Kosovo zna na čemu je i da pokuša da putem EU i Amerike učini da nađe kraći put ka liberalizaciji viza, učlanjenju u međunarodne organizacije i sve ostalo gde može da sebi trasira put za bolju budućnost, dodao je Šeholi.


RTS :: Može li Rusija da izdrži zapadne sankcije: Ekonomija pod opsadom\nEkonomija Može li Rusija da izdrži zapadne sankcije: Ekonomija pod opsadom\nMože li Rusija da izdrži zapadne sankcije: Ekonomija pod opsadom\nutorak, 08. mar 2022, 10:53 -> 12:45\nDa bi sankcije Rusiji bile efikasne, one moraju da uključe široku koaliciju zemalja koje imaju široke komercijalne odnose sa ciljanim režimom i koje moraju da prihvate rizike i troškove koji proističu iz njihovih akcija. Budući da je dobar deo ovih uslova ispunjen, sankcije bi mogle da imaju razoran efekat na rusku privredu i da umanje strateške sposobnosti Rusije tako što će naneti štetu moćnom energetskom sektoru i ruskim vojnim i industrijskim kompanijama.\nBrza eskalacija finansijskih sankcija protiv Rusije predstavlja dosada najambicioznije korišćenje zapadnog ekonomskog oružja. Članice EU već razgovaraju o potencijalnom novom paketu sankcija za kažnjavanje Moskve, a među metama su blokada luka za ruske brodove, zamrzavanje imovine porodica oligarha, suspenzija glasačkih prava Rusije u MMF-u.\nZapadne sankcije su uslovile snažan poremećaj u funkcionisanju privrede RF, te posledični sunovrat ruske monete i drastičan pad Moskovske berze. Pored izbacivanja iz SWIFT-a, zapadno sankcionisanje Centralne banke (CB) Rusije bi moglo da ugrozi same temelje ekonomije zemlje. Ruska Centralna banka je izgubila pristup prema 60% svojih 643 milijarde dolara deviznih rezervi, a ostalo joj je zlata u vrednosti od 135 milijardi dolara u svojim trezorima, 84 milijarde dolara kineskih hartija od vrednosti, te oko 30 milijardi dolara u konvertibilnim valutama u gotovini.\nČak je i prodaja zlata otežana, rezervna pozicija MMF-a je nedodirljiva za Moskvu, dok bi i prodaja kineskih obveznica mogla da bude komplikovana. Preostalih 30 milijardi dolara u gotovini je premalo da spreči navalu na banke, u kojima ruski korporativni i individualni deponenti imaju 280 milijardi dolara na računima (u dolarima i evrima). Implozija bi se mogla desiti preko raspada lanaca snabdevanja, kako će preduzeća tražiti dolare za plaćanja. Uspešan deo privrede, proizvođači prirodnih resursa i dobara visoke vrednosti, poslovaće u dolarima, ali će većina morati da pribegne trampi i trpi prekide snabdevanja, obustavi rad i izazove rast nezaposlenosti.\nMeđutim, najgore po Rusiju tek sledi ako se realizuje namera SAD i nekih evropskih zemalja, poput Britanije i Danske, da slome protivljenje Nemačke i Italije, te da se zabrani uvoz ruske nafte i gasa. Protivljenje zemalja EU nije iznenađenje, jer Rusija isporučuje 10% potreba EU za rafinisanim naftnim proizvodima, dok više od petine sirove nafte koje uvozi EU dolazi iz Ruske Federacije. Ipak, usled ovih najava cena gasa beleži vrtoglavi rast četvrti dan zaredom, te se u ponedeljak 7. marta 2022. isti na spot berzi plaćao preko tri hilljade dolara za 1000 kubnih metara (ekvivalent ceni sirove nafte od 500 dolara po barelu) - rekord svih vremena i preko tri puta više nego prvog dana od početka rata u Ukrajini.\nI cena sirove nafte drastično raste, dostižući rekordne nivoe nakon 2008. (i rastući za trećinu od početka rata), pošto mnogi tržišni učesnici jednostavno odbijaju da trguju ruskom naftom (čak i ako zapadne vlade to nisu sankcionisale), verovatno zbog konfuzije šta je zakonski dozvoljeno i straha od gubitka „reputacije". Procenjuje se da najmanje 2 miliona barela dnevno ruskog izvoza nafte ne nalazi kupca, što je četvrtina ukupnog izvoza sirove nafte i naftnih rafinisanih proizvoda Rusije.\nDodatna prepreka trgovanju ruskom naftom je otpremanje iste. Sovkomflot, ruska kompanija koju kontroliše država i koja je najveći svetski vlasnik srednjih tankera, uglavnom se izbegava. Druge ključne kompanije i menadžeri tankera, uključujući Maersk Tankers i Torm, za sada ne preuzimaju nove ruske ugovore o transportu nafte. Dodatno, mnoge banke takođe odbijaju da posluju sa ruskom naftom.\nZa Moskvu je bio ohrabrujući nastavak kupovine nafte od strane najveće evropske naftne kompanija Shell Plc 5. marta, iako po najvećem popustu od čak 28,5 dolara po barelu, uz pravdanje ove korporacije da će nastaviti da traži alternative, ali da se to ne može desiti brzo zbog značaja RF za globalno snabdevanje. Slično se poneo i francuski Total Energies, koji je ostao na ruskom tržištu i pored masovnog egzodusa zapadnih kompanija iz RF, što firma objašnjava faktom da je tečni prirodni gas (LNG) centralni deo strategije te firme.\nIako SAD, Japan i EU povećavaju diplomatski pritisak na Arabiju i UAE da odmah povećaju proizvodnju, to ne daje rezultate i OPEK+ se drži svog plana koji podrazumeva rast proizvodnje za samo 0,4 miliona barela dnevno. Čak se Japan drži svojih ruskih energetskih sporazuma, ne prateći mere Zapada.\nPored energenata, cene industrijskih metala i žitarica drastično se povećavaju, te je Blumbergov indeks sirovina u najvećem je nedeljnom rastu od 1960.\nPlatina je dostigla rekord, zlato je probilo 2000 dolara za uncu zbog privlačnosti ovog metala kao sigurnog utočišta, a paladijum je dostigao najvišu vrednost svih vremena. Aluminijum je na rekordnim vrednostima poslednjih dana, jer je intenziviranje sukoba u Ukrajini izazvalo strahove od smanjenja snabdevanja metalom iz Rusije, koja je treći svetski proizvođač aluminijuma i nikla, koji je iz sličnih razloga dostigao jedanaestogodišnji maksimum. Ugalj i palmino ulje su dostigli nove rekorde ili višegodišnje maksimume, dok je pšenica skočila na četranestogodišnji maksimum.\nOčigledno je da su oštre sankcije primenjene na mnoge ruske korporacije prekinule nekoliko kritičnih lanaca snabdevanja resursima, a imajući u vidu status te zemlje kao najvećeg dobavljača na tržištu nafte, gasa, metala, žitarica i transporta, to se u dramatičnom izrazu prelilo na cene.\nEfekti potencijalnog naftno-gasnog embarga\nSektor nafte i gasa predstavlja petinu ruske privrede. Rusija izvozi oko 5 miliona barela sirove nafte dnevno (od čega oko polovine ide u Evropu) i još 2,7 miliona barela naftnih derivata. Ukupni prihodi od izvoza energenata bili su blizu 240 milijardi dolara u 2021, čineći skoro polovinu ruskog robnog izvoza.\nZa Moskvu racionalna opcija u slučaju polovičnog embarga na uvoz gasa, nije potpuni prekid snadbevanja zemalja EU ovim energentom. Naime, Rusija ne može da se okrene drugim tržištima jer ne postoji tehnička mogućnost da viškove gasa isporuči Kini ili drugim državama. Stoga ne čudi da se predsednik Rusije oglasio saopštenjem da će zemlja nastaviti da isporučuje gas na svetska tržišta.\nNi činjenica da će sankcije protiv ruskog bankarskog sektora naneti štetu zapadnim firmama i bankama koje posluju u Rusiji, dok će zabrana izvoza visokotehnološke robe pogoditi mnoge zapadne proizvođače, neće biti takva da bitno redukuje relativnu ekonomsku snagu Zapada u odnosu na Rusiju.\nMnoge zapadne banke, rafinerije, brodovlasnici i osiguravajuće kompanije ponašaju se kao da je ruska nafta već sankcionisana, otkazujući isporuke i porudžbine. Dakle, čak i bez embarga nedostatak kupaca mogao bi primorati Rusiju da smanji proizvodnju nafte kada se njena skladišta popune, a to bi imalo potencijalno razorne posledice po ruske proizvodne kapacitete (zatvorene naftne bušotine teško je ponovo pokrenuti).\nSankcije protiv ruske naftne industrije imale bi veći uticaj od ograničavanja tokova prirodnog gasa jer su prihodi od nafte veći i samim tim važniji za njen državni budžet. Prema International Energy Agency (IEA), prihodi od poreza i izvoznih tarifa vezanih za naftu i gas činili su 45% budžeta Rusije u januaru 2022. Uzimajući u obzir trenutne tržišne cene, ukupni prihodi od izvoza sirove nafte i rafiniranih proizvoda u martu bi mogli da iznose skoro 700 miliona dolara dnevno.\nDo sada je bilo nekih poremećaja u izvozu ruske nafte, dok faktički nije bilo negativnih uticaja na izvoz tečnog gasa. Tokom proteklog meseca dnevna vrednost izvoza ruske nafte porasla je za oko 100 miliona dolara dnevno. Ruski suficit na tekućem računu bio je oko 19 milijardi dolara u januaru 2022, ili oko 50% veći od uobičajenog. Inače, zarada od prodaje prirodnog gasa u inostranstvu iznosila je oko 55 milijardi dolara 2021, što je oko četvrtine ruskih izvoznih prihoda od energenata.\nMeđutim, kako je nafta relativno zamenljiva globalna roba, isporuke koje idu na Zapad bi mogle da završi negde drugde. Druge azijske države mogu kupiti naftu iz Rusije, posebno Tajland i Indija (koja je već poslednjih dana preuzimala rusku sirovu naftu uz veliki popust), dok Rusija ima posebne aranžmane o snabdevanju sa zemljama poput Kube.\nTržišta već reaguju na delimični naftni embargo obaranjem cene ruske nafte za značajan broj isporuka, ali usled toga globalne berzanske cene sirove nafte snažnu rastu. Isto se dešavalo kada su sankcionisane venecuelanska i iransku nafta: te države su nalazile kupce, ali po sniženim cenama. Procena IEA da bi proizvodnja nafte širom sveta mogla relativno brzo biti povećana za tri miliona barela dnevno, obeshrabrujuća je za Rusiju.\nOpšta zabrana kupovine ruskog gasa imala bi neposredniji uticaj na EU, koja je 2021. čak 45% uvoznih potreba namirivala iz Rusije, i stoga je manje verovatna. Rusija šalje gas u Evropu u vrednosti od oko 450 miliona dolara dnevno (po sadašnjim cenama) preko tri velika gasovoda. Za razliku od nafte, evropski kupci su nastavili da naručuju ruski gas i čak su nastojali da maksimiziraju ono što uzimaju po dugoročnim ugovorima sa Gaspromom, jer je to trenutno višestruko jeftinije od kupovine na spot tržištu. Međutim, kompanije sa fleksibilnijim kratkoročnim ugovorima o snabdevanju već su počele da traže alternativne izvore snabdevanja, što je dovelo cene na najviši istorijski nivo.\nEvropska unija bi tokom leta verovatno bila u stanju da preživi velike prekide u isporuci ruskog gasa, na osnovu kombinacije povećanog uvoza LNG-a (u ograničenoj meri to je tehnički moguće) i mera na strani potražnje, kao što je smanjenje industrijskog gasa. Međutim, to bi imalo visoku cenu za ekonomiju EU i moglo bi čak dovesti do toga da najizloženije zemlje moraju da preduzmu hitne mere. Ako bi se obustavile isporuke ruskog gasa produžila do naredne zime, za EU bi bilo teže da se izbori. Na strani ponude su dostupni neki rezervni uvozni kapaciteti, ali bi dostizanje obima potrebnog da se u potpunosti zamene ruske isporuke u najboljem slučaju bilo veoma skupo, a u najgorem fizički nemoguće.\nGasprom redovno saopštava da transportuje gas u Evropu normalno preko Ukrajine u skladu sa zahtevima kupaca. Ipak, ruske isporuke LNG-a Evropi poremećene su prvih dana marta usled neizvesnosti da li brodovi mogu da iskrcaju teret u evropskim lukama, pored ostalog i zbog nepoznanica oko sankcija uvedenih Moskvi.\nMoskva veruje da je za Evropu prekasno da se oslobodi zavisnosti od ruskog gasa jer su je decenije oslanjanja na energente iz Rusije ostavile nespremnom za to. Ipak, bez obzira da li Kremlj zatvara slavine u znak odmazde za sankcije ili EU samoincijativno prestaje da kupuje, Brisel se već priprema za budućnost sa mnogo manje ruske energije.\nSankcije Rusiji će izvesno skupo koštati Evropu, gde se očekuje sporiji rast i veća inflacija sa rastom rizika od stagflacije do 2022-2023. Evrozona će platiti veliku ekonomsku cenu, čak i ako kriza bude kratka. Na primer, sa rastom cene nafta slabi evro, budući da posledični rast inflacije te udar na ekonomiju evrozone preko cena energenata smanjuje potrošnju.\nIpak, kao glavni rizik, koji bi istina bio kontraproduktivan za samu Rusiju, zapadni analitičari vide mogućnost da Ruska Federacija, kao glavni dobavljač fosilnih goriva u EU, u nekom momentu ograniči ili prekine izvoz nafte, a posebno gasa, kao kontrameru. S tim u vezi, EU sastavlja novu energetsku strategiju za smanjenje zavisnosti od Rusije.\nStvar za Zapad otežava to što je Kina, koja kupuje čak 1,6 miliona barela ruske nafte dnevno, odbila da uvede finansijske kazne Rusiji i verovatno će joj pomoći da prebrodi sankcije limitiranim dodatnim kupovinama nafte, gasa i pšenice. Dodatno, velike ekonomije u razvoju, poput Meksika i Turske, odbile su da sankcionišu Rusiju, dok države poput Indije, Saudijske Arabije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, nastoje da ostanu neutralne. Dodatno, mnoge rafinerije, posebno u Evropi, konfigurisane su za preradu ruske, a ne sirove nafte iz Zaliva.\nSankcije protiv ruske Centralne banke biće izazovno sprovesti, jer niko ne zna tačno gde ona drži svoje rezerve. Dobar deo njih je skriven na neprozirnim ofšor tržištima, možda kroz transakcije sa EU ili švajcarskim bankama.\nZa Moskvu je ohrabrujući aranžman s vladom Indije, kojim će delimično zaobići sankcije. Indija bi uskoro mogla dati zeleno svetlo za bilateralnu trgovinu dve države u njihovim nacionalnim valutama.\nI proizvodnja čipova mogla bi biti otežana tekućom krizom, budući da su paladijum i neon dva resursa ključna za njihovu proizvodnju. S obzirom na to da Rusija isporučuje preko 40% svetske ponude paladijuma, a da Ukrajina proizvodi 70% svetske ponude neona, može se očekivati da će se globalna nestašica čipova pogoršati ako vojni sukob potraje. Indikativno je da ruska kompanija Norilsk Nickel, ključni dobavljač nikla i paladijuma, dva metala koja su ključna za baterije i poluprovodnike za električna vozila, nije sankcionisana.\nZa Zapad svakako nije dobra vest da je usled rekordnih cena crnog zlata zarada enormna. Naime, prema izveštajima Rosnjefta za 2021, operativni troškovi kompanije iznose 2,7 dolara po barelu, dok Rystad Energy procenjuje ukupne varijabilne troškove proizvodnje ruske nafte (bez poreza i kapitalnih troškova) na 5,7 dolara po barelu. Dakle, čak i ako bi cena pala na desetinu svoje vrednosti, Rosnjeft bi mogao da nastavi da radi, naravno ne računajući potrebne investicije dugoročno.\nSankcije su praktično okončale svaku realnu šansu da globalne banke prodaju rusku imovinu, a otpisivanje imovine se čini kao realna opcija. Globalni investitori (penzioni i hedž fondovi, alokatori suverenog duga), koji drže rusku imovinu procenjenu na 170 milijardi dolara nalaze se pred gubitkom. Puna izloženost Zapada preko njegovih kompanija, kao i njegovih poslova sa ruskom centralnom bankom, procenjuje se na oko 400 milijardi dolara.\nKako zapadne sankcije prete da pogoršaju lance snabdevanja, podignu inflaciju i povećaju šansu za dužničke krize (i usled očekivanog pooštravanja monetarne politike na Zapadu), opsesija kažnjavanjem Rusije mogla bi da završi kažnjavanjem celog sveta. Analitičari JP Morgana smatraju da bi nafta mogla skočiti na 185 dolara ove godine, dok su sličnog mišljenja i eksperti Mitsubishi UFJ Financial Group Inc, koji smatraju da bi to moglo izazvati globalnu recesiju. Goldman Sachs procenjuje da bi perzistentan rast cena nafte za 20 dolara snizio BDP Evrozone za 0,6% i za SAD za 0,3%.\nZnak nade za Moskvu predstavlja i to što, iako je trgovina visokorizična i predstavlja opasnost po ugled, investitori počinju da kupuju ruske obveznice koje su pale na snižene cene, kladeći se na njihov oporavak. U slučaju intenziviranja krize, pojačani ruski sajber napadi na zapadne kompanije i vitalnu infrastukturu izgledaju realno. Na kraju, zatvaranje ruskog neba, čije zaobilaženje se i tokom Hladnog rata pokazalo kao veoma komplikovano, biće preskupo za zapadne aviokompanije.\nUprkos svojim težnjama za većom ekonomskom samodovoljnošću poslednjih godina, Rusija i dalje ima značajne ekonomske veze sa globalnom ekonomijom, i samim tim i izloženost. Iako je zavisnost Rusije od trgovine opala u poslednjih 20 godina, a promenile su se i ruske izvozne destinacije u korist Istoka a na štetu Zapada, to ipak ne menja bazičnu jednačinu ogromnih troškova koje će trenutne sankcije naneti Moskvi.\nJasno je da uvedene sankcije Zapadnih zemalja imaju za cilj da negativno utiču na finansijske, energetske, saobraćajne i posebno tehnološke kapacitete Rusije. Mere su osmišljene tako da stave rusku privredu pod pritisak i dugoročno primoraju rusko rukovodstvo na ustupke, pored ostalog i usled eventualnog pritiska naroda, a još više oligarhije.\nKada je reč o trgovini, cilj je da se ona limitira, na šta će uticati redukovane finansijske mogućnosti korporacija i banaka, koje će u manjoj meri moći da je finansiraju. Moguće je da će, i pored snažnog rasta cena iste, biti ograničen i izvoz hrane imajući u vidu da su 2021. Rusija i Ukrajina su činile 28,5% globalnog izvoza pšenice, 19% izvoza kukuruza i 80% izvoza suncokretovog ulja. Ruska ekonomija će imati i značajne gubitke kod odnosa razmene, jer će se smanjiti cene u izvozu i povećati u uvozu.\nDa bi sankcije bile efikasne moraju biti multilateralne, što znači da uključuju široku koaliciju vlada i moraju ih sprovoditi zemlje koje imaju široke komercijalne odnose sa ciljanim režimom, koje moraju prihvatiti rizike i troškove koji proističu iz njihovih akcija. Budući da je dobar deo ovih uslova ispunjen, sankcije bi mogle da imaju razoran efekat na rusku privredu, te da umanje strateške sposobnosti Rusije tako što će naneti štetu moćnom energetskom sektoru i vojnim industrijskim kompanijama.\nNamera Zapada je da mere protiv Rusije imaju sličan uticaj kao sankcije Iranu, čiji je BDP 2018-2019. po stanovniku opao za 15%. Ipak iranski izvoz nafte u prijateljske zemlje se nastavio i ekonomija nije propala i nakon decenija pritisaka. Indikativno je da kada je Iran 2012. isključen iz SWIFT-a, zemlja je ostala bez skoro polovine prihoda od izvoza nafte, a spoljna trgovina pala je za 30%.\nMogući ruski odgovor\nBankarski kolaps, rast cena, posebno uvoznih roba i drastičan pad životnog standard preti Rusiji. Zapadne sankcije će izvesno gurnuti Rusiju u duboku recesiju, a ključno pitanje je koliko je narod spreman da trpi. Vlasti pokušavaju da minimiziraju mogućnosti da kapital pobegne iz Rusije, uz ograničenja nametnuta strancima koji prodaju imovinu i domaćim rezidentima koji iznose novac u inostranstvo. U pokušaju da zaustavi odliv kapitala i kolaps rublje, ruska Centralna banka uvela je proviziju od 30% na devizne transakcije, pored kontrole kapitala.\nAgencije Fič i Mudis spustile su ekonomiju Rusiju na takozvani junk status, nakon što je Standard & Purs preduzeo sličan korak prošle nedelje. Navodi se da će sankcije oslabiti spoljne i javne finansije Rusije, ozbiljno ograničiti njenu fleksibilnost u finansiranju i značajno smanjiti trend rasta BDP-a.\nKada se završi početni krizni period prilagođavanja, očekuje se da će sankcije imati hroničan uticaj na Rusiju, ograničavajući rast, uvoz i mogućnost da se troše prihodi od izvoza energenata, što će i dalje stvarati trgovinski suficit. Privreda, koja će postati izolovanija, izvesno će se oslanjati se na trgovinu sa saveznicima. S tim u vezi, glasanje u OUN o predloženim sankcijama Rusiji pokazuje da će zemlje, uključujući Kinu, Indiju i Ujedinjene Arapske Emirate, koje se nisu pridružile Zapadu verovatno nastaviti da sarađuju sa Rusijom kroz npr. barter trgovinu ili će pronaći alternativna rešenja za plaćanje.\nNeposredni ekonomski šok će uzrokovati smanjenje BDP-a od 35% u drugom tromesečju te pad od 7% u celoj 2022, predviđa JPMorgan. Rastuća politička i ekonomska izolacija će smanjiti potencijal rasta Rusije u narednim godinama. Goldman Sachs procenjuje da će inflacija dostići 17% ove godine, dok je prognoziran pad BDP-a od 7%, sa javnom i privatnom domaćom potrošnjom u minusu od 10%.\nMeđutim, Klemens Grafe, ekonomista za centralnu i istočnu Evropu u Goldman Saksu, smatra da će se neposredna kriza za Rusiju ublažiti nakon šest do devet meseci kada bude zaradila dovoljno od prodaje nafte i gasa da nadoknadi gubitke po osnovu zamrzavanja ruskih deviznih rezervi. Tada bi Kremlj mogao da upravlja ekonomijom koja je mnogo više fokusirana na domaće resurse, koristeći prihode od energije za kupovinu kritično potrebnog uvoza, najverovatnije iz Kine.\nOvaj ekspert smatra da će dugoročni trend ruskog rasta opasti sa 2,75% godišnje na 1%, pošto će uvedena ograničenja uvoza tehnologije otežati održavanje rasta produktivnosti na prethodnim nivoima, što će biti slično smanjenje kao što je bilo usled pada SDI od 2014. Naglo smanjeni uvoz omogućiće da prihodi od energenata budu korišćeni za održavanje stabilnosti rublje. Generalno, ruski trgovinski suficit, tj. korišćenje konvertibilnih valuta od prodaje energenata za neophodan uvoz iz zemalja i firmi koje su spremne da je snabdevaju, će biti ključan za vođenje „ekonomije pod opsadom". Imajući iskustvo Hladnog rata, kada su slične mere bile primenjivane decenijama, Moskva ima puno iskustva i samim tim mogućnosti da ublaži negativne posledice Zapadnih sankcija.\nAko bi se održale trenutne cene nafte (koje cene prirodnog gasa prate), onda bi grubo zarada po osnovu izvoza energenata mogla biti međugodišnje povećana za preko trećine i možda čak 50%, naravno pod uslovom da embargo Zapada koji se već razmatra ne stupi na snagu. S tim optimistično projektovanim prihodom u ovoj godini, samo po osnovu izvoza energenata Moskva (koja je vojno bazično sigurna) mogla bi daleko lakše da se suoči sa svim izazovima koji su pred njom i čak neke od njih da predupredi svojom ne tako lošom finansijskom pozicijom. Pored kritične uloge nastavka prodaje nafte i gasa, stav, odnosno eventualna podrška Pekinga, u dobroj meri će odrediti globalnu poziciju Rusije u godinama pred nama.\nGebels, naš savremenik: Priručnik za savremene propagandiste (2)\nGebels, naš savremenik: Priručnik za savremene propagandiste (1)


Tramp: I drugi novinari bi mogli da ostanu bez akreditacije\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je juče da ne zna da li će dopisniku CNN iz Bele kuće Džimu Akosti biti vraćena akreditacija, ali je rekao da bi i drugi novinari mogli da ostanu bez nje, prenosi portal “Politiko”.\n“Što se mene tiče, nisam doneo tu odluku. To bi, međutim, moglo da se dogodi i drugim izveštačima iz Bele kuće. Kada ste u Beloj kući, a ovo je veoma posebno mesto za mene, morate da se odnosite sa poštovanjem i prema njoj i prema predsedniku”, rekao je Tramp. On smatra da je sramotan način na koji je Akosta komunicirao i sa savetnicom Bele kuće za štampu Sarom Sanders. Tramp nije precizirao koji su još novinari u riziku da im bude oduzeta akreditacija za izveštavanje iz Bele kuće, što je do srede bio nečuven i nemoguć čin. Takođe, američki predsednik često kritikuje novinarku mreže Američki urbani radio Ejpril Rajan zbog pitanja koja postavlja administraciji. Podsetimo, Bela kuća ukinula je propusnicu Akosti posle njegove žustre rasprave s Trampom, a rasprava je počela kada je novinar CNN pitao predsednika o karavanu migranata koji idu iz Latinske Amerike ka američkoj južnoj granici s Meksikom. Kada je pokušao da postavi dodatno pitanje, Tramp je rekao “To je dosta”, a žena koja stažira u Beloj kući bezuspešno je pokušavala da Akosti oduzme mikrofon. Predstavnica za štampu Bele kuće Sara Sanders izdala je saopštenje u kome je optužila Akostu da je “stavio ruke na mladu ženu koja je pokušavala da radi svoj posao kao stažistkinja u Beloj kući”, dodajući da je to “apsolutno neprihvatljivo”. Akosta je u Tviter poruci negirao da ju je dotakao. CNN je u saopštenju naveo da je Bela kuća ukinula Akostinu novinarsku propusnicu iz “odmazde zbog njegovih izazovnih pitanja” i optužio Saru Sanders da laže o Akostinom ponašanju.\nUdruženje dopisnika iz Bele kuće ovakav potez Trampove administracije naziva “neodgovarajućim”, “pogrešnim” i “izrazom slabosti”, a “Reporteri bez granica” smatraju da je taj čin “nedemokratski”. “Ideja ukidanja akreditacija je nešto što viđamo u zemljama koje su represivnije prema medijima. To nije praksa u SAD”, kazao je Kortni Reč iz Komiteta za zaštitu novinara (CPJ), prenosi “Glas Amerike”.\nVučić više nema iluziju da može da kupi obrazovan i kulturan svet“Nedopustivi pozivi na linč akademika Kostića”


Premijer liga BiH Archives - Balkan Sport\nU velikom sarajvskom derbiju fzdbaleri Željezničara su pobedili Sarajevo 2:0. Tri boda domaćem timu doneo je Armin Hadžić pogotkom u 31. minutu. U 89. minutu Ermin Zec je postigao autogol…\nU Bosnu i Hercegovinu ne dolaze često zvučna pojačanja kao što je ono koje je dovela Tuzla City. Radi se o reprezentativcu Ekvatorske Gvineje 32-godišnjem Emiliju Nsueu koji je u…\nEkipa Feđe Dudića dobija pojačanje u defanzivnoj liniji. U Mostar stiže bivši igrač Crvene zvezde. Velež iz Mostara je na osmoj poziciji Premijer lige BiH, dodatno je pojačao tim za…


ABBA se vraća posle 35 godina, popularni Šveđani snimili dve nove pesme\nPrilično smo sigurni da ovo niste očekivali, ali legendarna Abba se vraća nakon 35 godina duge pauze. Naime, bend je na Instagramu objavio da su se ponovno okupili i snimili dve nove pesme koje će u budućnosti izvoditi avatari benda.\n“Odluka da krenemo s uzbudljivom avatar turnejom Abbe imala je neočekivane posledice. Osećali smo da bi, nakon 35 godina, moglo biti zabavno ponovno ući u studio, pa smo to i uradili. Bilo je kao da je vreme stalo i da smo uzeli samo kratki predah”, napisali su članovi benda u objavi na Instagramu.\nInače, kako je ranije ovog nedelje najavio član benda Björn Ulvaeus, članovi benda su, u sklopu novog projekta “digitalno skenirani i podmlađeni da izgledaju kao što su izgledali 1979. godine”. Njihovi avatari (tačnije ABBAtari) će prvo nastupiti u dvosatnom televizijskom specijalu u koprodukciji NBC i BBC, a zatim će, naredne godine, avatari Abbe ići na svetsku turneju. Američke dnevne novine „Time“ procenjuju da će Šveđani na turneji zaraditi milione funti.\nVredi li uopšte podsećati da je bend u drugoj polovini sedamesetih bio jedan od najvećih svetskih pop fenomena, prodali su milione ploča i izbacili hitove koji su u međuvremenu postali bezvremenski klasici, evergrin šlageri, večni sentiši.\nJedna od dve nove pesme zove se „I Still Have Faith in You“ („Još uvek ti verujem“) i biće premijerno emitovana za vreme televizijskog specijala koji će na programu biti u decembru.\n“Možda smo mi malo stariji, ali su pesme nove. Čini nam se da su dobre”, završne su reči u saopštenju četvorke koja je nekada žarila i palila svetskim scenama.\nNaravno, dok ne dođe decembar i premijerno bude puštena prva od dve nove pesme, podsećamo se onih hitova popularnih Šveđana bez koje bi svetska pop muzika bila mnogo siromašnija.\n2018-04-29T04:48:40+02:0029 априла, 2018|Muzika|


Sitematski pregledi budućih đaka prvaka - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ovogodišnji sistematski pregledi dece za upis u prvi razred osnovne škole počeli su sredinom januara i trajaće do sredine maja, za Ozon radio potvrdila je doktorka Radovanović iz Dečijeg dispanzera Doma zdravlja Sremska Mitrovica.\nDeca na preglede i ove, kao i prethodnih godina dolaze po pozivu koji je upućen iz Dečijeg dispanzera, rasporedom koji je utvrđen azbučnim redom.\nZa sada, prema rečima doktorke Radovanović, odziv roditelja da dovedu decu na sistemstki pregled je dobar.\n„Uprkos tome što je u poslednje vreme veliki broj prehlađene dece, pa je odziv nešto manji od očekivanog on je i dalje na zadovoljavajućem nivou i nadam se da će tako ostati do sredine maja, kada je predviđeno da se svi sistematski pregledi budućih đaka prvaka obave“, rekla je Radovanović.\nSistematski pregled budućih đaka prvaka obuhvata pregleda izabranog pedijatra, pregled specijaliste za ORL, oftamologa, fizijatra, stomatologa i logopeda, kao i osnovne laboratorijske analize.\nSvi specijalistički pregledi se zakazuju, a nakon obavljenih specijalističkih pregleda i laboratorijskih analiza, roditelji treba da se jave izabranom lekaru svog deteta, sa overenom propratnom listom specijalističkih pregleda, radi primanja vakcine i dobijanja potvrde za upis deteta u prvi razred.\nDeca koja se upisuju u prvi razred osnovne škole primaju tri vakcine:\nDiTePer (vakcina protiv difterije, tetanusa i velikog kašlja), OPV (oralna polio vakcina) i MMR (protiv malih boginja, zauški i rubeola).\nRoditelji dece koja su bolesna ili ne mogu da poštuju zakazani termin po grupama, mogu mogu da se jave Dečijem dispanzeru na broj 022/610-222\nOd marta niže rate kredita\nAuto sedište za decu do 12 godina


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Crna Gora pozitivan primjer na Balkanu\nNJEMAČKI MINISTAR ZA EVROPU 22. 11. 2018. 12:41 >> 12:15 0\nNJEMAČKI MINISTAR ZA EVROPU\nCrna Gora pozitivan primjer na Balkanu\nCrna Gora može da računa na podršku Njemačke u sprovođenju svih reformi koje će je odvesti u Evropske unije, kazao je njemački državni ministar za Evropu, Mihael Rot. Na sastanku sa glavnim pregovaračem Aleksandrom Drljevićem on je poručio da su Evropskoj uniji potrebne dobre vijesti sa Zapadnog Balkana i dodao da Crna Gora predstavlja pozitivan primjer.\nKako je saopšteno iz Generalnog sekretarijata Vlade, Drljević je informisao Rota o statusu u pregovorima, naglasivši da Crna Gora očekuje otvaranje poglavlja 27 u decembru, kao i intenziviranje razgovora o otvaranju poglavlja 8 – Konkurencija. Sagovornici su, kako navode, saglasni da je napredak u poglavljima 23 i 24 ključan u pristupanju Crne Gore EU, i da je važno nastaviti sa dobrim rezultatima u oblasti vladavine prava.\n"Pristupni pregovori su najbolji mehanizam za izgradnju kapaciteta države i usvajanje evropskih standarda, kako bi našim građanima obezbijedili kvalitetniji život. S druge strane, podrška Crnoj Gori znači jačanje ideje o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i doprinos ukupnoj evropskoj stabilnosti, a time i ohrabrenje drugim zemljama u regionu za nastavak reformi i približavanje EU", istakao je Drljević.\n"Evropskoj uniji su potrebne dobre vijesti sa Zapadnog Balkana, a Crna Gora je primjer pozitivne priče", istakao je Rot.\n"Nadamo se da će nova struktura Evropskog parlamenta biti jednako posvećena politici proširenja i jačanju saradnje sa regionom Zapadnog Balkana. Crna Gora može da računa na podršku Njemačke u sprovođenju svih reformi koje će je odvesti u EU", kazao je Rot.\nGlavni pregovarač je u Berlinu učestvovao na godišnjoj radnoj grupi Jugoistočne Evrope, čija je ovogodišnja tema "Sagledavanje Strategije proširenja EU i njenog uticaja na reformske procese na Zapadnom Balkanu". Poručio je da je na državama Zapadnog Balkana najveći teret reformi, i istakao da je podrška EU veoma važna, posebno imajući u vidu izazove sa kojima se Unija suočava.\n"Kad je u pitanju pristupanje EU, za Crnu Goru je posebno značajno poštovanje principa napredovanja u skladu sa individualnim rezultatima i zaslugama. Sa druge strane, mi smo veoma posvećeni razvijanju dobrosusjedskih odnosa, regionalnoj stabilnosti i međusobnoj saradnji, koji su veoma važni za integraciju Crne Gore i Zapadnog Balkana u EU, ali i za jačanje Evrope", poručio je glavni pregovarač na konferenciji.\nCG - Njemačka Aleksandar Drljević


Niko nije uspeo da navede nijedno pravilo na osnovu kojeg je osnovana kosovska vojska, rekao je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić u replici, nakon što su predstavnici zemalja članica SB UN završili svoja izlaganja o formiranju kosovske vojske.\n„Takav član ni u jednom relevantnom dokumentu ne postoji. Ahtisarijev plan nikada nije usvojen, to moram da naglasim i nijedna organizacija ga nikada nije usvojila“, naveo je srpski predsednik.\nOn je u replici istakao da se, kada nedostaju argumenti, onda koriste nepostojeći dokumenti.\n„Nekim zemljama je lakše da okrive Srbiju bez obzira na to šta je uradila. Moje brige su veće danas nego sto su bile juče, mislim da smo reagovali ozbiljno i odlučno i tako ćemo nastaviti“, rekao je Vučić.\nOn je izrazio nadu da će jednog dana Srbija i Priština doći do dogovora, zamolivši prisutne da podrže sve procese koji će dovesti do održivog rešenja.\nTokom svog redovonog izlaganja Vučić izjavio da je jako zabrinut i uplašen za budućnost svog naroda, ali i celog regiona.\n„Jako sam zabrinut i uplašen za budućnost i od budućnosti, ne samo za budućnost mog naroda, nego i celog regiona“, rekao je Vučić na početku svog izlaganja.\nSrbija je, prema njegovim rečima, uložila ogromne napore i trud kako bi održala i uspostavila mir i spokoj u celom regionu celoj Zapadnog Balkana.\n„Učinili smo sve što smo mogli kako bi se suzdržali od provokacija Prištine“, naveo je on.\nOn je rekao da Srbija ne prihvata frazu koja je postala uobičajena — da obe strane treba da nešto urade nešto, jer je, kako je rekao, Srbija uradila sve što je bilo propisano do sada, i dogovoreno.\n„Sve što smo potpisali u skladu je čak i sa zakonima Kosova, ali izgleda to nije bilo dovoljno.“\n„Poručili smo Prištini da nas ne gura u situacije koje smatramo provokacijama, jer Srbija poštuje Rezoluciju 1244. Molili smo ih da ne lobiraju za ulazak u međunarodne organizacije, ali su oni to svejedno radili, računajući na podršku SAD i drugih zemalja, i izgubili su u Interpolu, a onda su počeli da krive Srbiju. Kao da je trebalo da ih mi podržimo, kao da je to bila naša obaveza“, rekao je srpski predsednik.\nGovoreći o kosovskoj vojsci, Vučić se pozvao na Rezoluciju 1244, objašnjavajući kako ona predviđa razoružanje svih albanskih oružanih formacija i grupa, uključujući OVK.\n„Vojska Kosova“ kao formulacija ne postoji čak ni u tzv. Ustavu Kosova, koji Srbija ne priznaje, naveo je Vučić.\n„Nisu bili u stanju da nađu sedam srpskih poslanika da glasaju za odluku o formiranju ’vojske Kosova‘, ali su svejedno sproveli tu odluku. Zatim su dobili široku podršku za taj potez sa mnogo strana.“\nOn je istakao i da je to veoma loša interpretacija koju sprovode određene zemlje, u sopstvenom interesu.\nPredsednik Srbije je podsetio da je od 2012. godine do danas tzv. nezavisno Kosovo priznalo 19 država, i da Srbija nije na to rekla ni reč, ali da kada je počeo obrnuti proces, poništenja tih priznanja, Srbija trpi optužbe i dobija osvetničke poruke iz Prištine.\n„Neko mora da zaustavi te ljude, neko mora da ih obuzda, jer ono što rade nije u skladu sa svetom u 21. veku, u najmanju ruku. Postavili su uslove za dalji dijalog, koji su neodrživi — od priznanja nezavisnosti, preko priznavanja granica, i nije nam jasno na kojim osnovama treba da budu bazirani dalji pregovori s Prištinom“, rekao je on.\nVučić je na kraju pozvao UN da preuzme veću ulogu u budućnosti u pregovaračkom procesu.\n„Pozivamo UN da preuzme veću ulogu u budućnosti. Nemamo ništa protiv EU, ali nam je potrebna veća uloga UN u procesu. Naći ćemo način da se pobrinemo za sigurnost našeg naroda“, zaključio je Vučić koji se nakon obraćanja na engleskom jeziku obratio i Srbima na KiM na srpskom jeziku.\nAuuuuuuuuuu.....,što im je odbrusio! Hahahahahahahahahaha..............! Nisi zbog ovoga morao ići u Njujork!


Austrijska vojska uvela je obavezu vakcinacije protiv korona-virusa za sve vojnike koji učestvuju u međunarodnim mirovnim misijama. Vojska je saopštila da je obaveza vakcinacije uvedena tokom ovog meseca i da važi za sve vojnike koji idu u mirovnu misiju u inostranstvo.\nVojska je saopštila da je obaveza vakcinacije uvedena tokom ovog meseca i da važi za sve vojnike koji idu u mirovnu misiju u inostranstvo. Pukovnik Mihael Bauer rekao je da je za Mali uvedena i obaveza vakcinacije protiv žutice. - U pitanju je bezbednost trupa - objasnio je on.\nAUSTRIJSKA VOJSKA UVELA OBAVEZNU VAKCINACIJU: Za sve vojnike koji učestvuju u međunarodnim mirovnim misijama!\nVojska je saopštila da je obaveza vakcinacije uvedena tokom ovog meseca i da važi za sve vojnike koji idu u mirovnu misiju u inostranstvo Austrijska vojska uvela je obavezu vakcinacije protiv korona-virusa za sve vojnike koji učestvuju u međunarodnim mirovnim misijama.


Vlasti Surdulice neće azilante iz Banje Koviljače - juGmedia\nKomentari su isključeni na Vlasti Surdulice neće azilante iz Banje Koviljače\nSURDULICA – Predsednik opštine Surdulica Novica Tončev izjavio je danas da će Surduličani blokirati sve puteve ukoliko državne vlasti istraju u nameri da Centar za azilante premeste iz Banje Koviljače u bivšu kasarnu „Vlasina“ u toj varoši na jugu Srbije.\nTončev je u saopštenju za javnost ocenio da je ovakvim predlogom neko hteo da provocira Surduličane.\n„Ukoliko vlast, u želji da istraje, pokuša da azilante iz Banje Koviljače premesti u Surdulicu, građani će blokirati sve prilazne puteve kako bi sprečili da kasarna dobije nove stanare“, navodi se u saopštenju.\nTončev je objasnio da se ne radi o ksenofobiji, već da su lokalne vlasti planirale da objekat bivše vojne kasrane ponude budućim investitorima.\n„Mi nismo protiv azilanata, ali se žestoko protivimo da se problemi koje proizvodi država, svaljuju na leđa građana Surdulice, koja, zato što je pogranična opština, sutra može biti svratište svetskih beskućnika“, dodaje predsednik surduličke opštine.\nBABUŠNICA – Policijski inspektori pronašli su u trafo stanici babušničke Ciglane beživotno telo Vladana Benića (35) iz Bele Palanke, čiji su nestanak njegovi roditelji prijavili pre desetak dana. Pretpostavlja se da je stradao od strujnog udara dok…\nVRANJE - Pod sloganom "u susret Daima Vranja" , večeras će se u Vranju održati Međunarodni festival folklore, čim nezvanično počinje najveća kulturno- turistička manifestacija Dani Vranja. (više…)\nPIROT – Zbog solidarnosti sa komšijom porodica sedamnaestogodišnjih trojki Monike, Milice i Milijane Rančić, obolelih od cerebralne paralize, već 15 dana nema struju. Rančići duguju oko 24.000 dinara ali su u Elektrodistribiciji naveli da će tokom…\nKURŠUMLIJA/PROKUPLJE/BOJNIK/LEBANE/MEDVEĐA - Predstavnici pet opština na jugu Srbije, čiji se deo teritorije nalazi na pitomoj Radan planini, ne odustaju od zahteva za gradanju puta preko te planine, kako bi spojili Jablanički i Toplički okrug i razvili…


Ponovo odloženo suđenje za Srebrenicu\nSudnica u Višem sudu u Beogradu\nGlavni pretres u ponovljenom suđenju za masakr nad Bošnjacima u Kravici kod Srebrenice iz 1995. godine odložen je u sredu, jer se na suđenju pred Specijalnim sudom u Beogradu nije pojavio Dragomir Parović, jedan od osmorice optuženih.\nPrema rečima Parovićevog zastupnika Vladana Stefanovića, optuženi je pre oko deset dana prerezao sebi vene, nakon čega je hospitalizovan i trenutno se nalazi na odeljenju za psihijatriju Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu.\nStefanović je rekao Sudskom veću da nije uspeo da pribavi lekarsku dokumentaciju o ovom slučaju, jer je „do pre dva dana bio na putu u inostranstvu“. On je dodao i da se nije lično čuo sa optuženim Parovićem, jer na odeljenju za psihijatriju nije dozvoljeno korišćenje mobilnih telefona, a da mu je informacije o zdravstvenom stanju klijenta prenela Parovićeva bivša supruga.\nPredsednica Sudskog veća Mirjana Ilić zakazala je novo ročište za 24. maj 2018. godine.\nPodsetimo, prethodno ročište na glavnom pretresu za zločin u Kravici 29. marta takođe nije održano, jer se pred sudom nije pojavio prvooptuženi Nedeljko Milidragović.\n'Kontinuirano poniženje žrtava ratnih zločina'\nNa ovom ročištu trebalo je da svedoče zaštićeni svedoci pod šifrom 301 i 302, ali se zaštićeni svedok 301 nije pojavio zbog, kako je obrazložila predsednica Veća Mirjana Ilić, lošeg zdravstvenog stanja.\nI na ovom kao i na nekoliko prethodnih ročišta prisustvovao je predsednik Srpske radikalne stranke i osuđeni ratni zločinac Vojislav Šešelj koji je uoči početka suđenja izjavio da u Kravici nije počinjen ratni zločin, već da su muslimanski zarobljenici ubijeni u samoodbrani.


DAN SEĆANJA NA ZAVRŠETAK DRUGOG SVETSKOG RATA – Barijere\n02/09/2021 02/09/2021 barijereLeave a Comment on DAN SEĆANJA NA ZAVRŠETAK DRUGOG SVETSKOG RATA\nNa palubi američkog ratnog broda „Misuri“ u Tokijskom zalivu, 2. septembra 1945 godine, Japanci su potpisali bezuslovnu kapitulaciju i ovim činom je zvanično završen Drugi svetski rat, najtragičniji period u istoriji čovečanstva. U znak sećanja na ovaj događaj i zajedničku borbu srpskog i ruskog naroda koja je Kragujevčanima donela slobodu, kraj spomenika Crvenoarmejcima u Opornici, predstavnici grada Kragujevca, Ruskog doma, GO SUBNOR-a, udruženja srpsko-ruskog prijateljstva, boračkih i političkih organizacija položili su vence.\nBratska ljubav i sloga je naša dva naroda povezivala kroz istoriju u svim teškim vremenima, ali i u vremenima kada smo obnavljali naše zemlje, radili na zajedničkim projektima i učvršćivali prijateljstvo naših zemalja i gradova, kazao je predsednik Skupštine grada Kragujevca, Miroslav Petrašinović.\nOvde su 1944. godine stradali pripadnici naše herojske Crvene armije. Ti vojnici su i naši vojnici, a mi se s posebnim pijetetom ovde svake godine okupljamo i odajemo im poštu, jer su oslobađajući Evropu i našu zemlju položili najvrednije što čovek može da da za drugog čoveka – svoj život. Na nama, kao njihovim potomcima, zadatak je da negovanje kulture sećanja ostanenešto što ćemo raditi i narednih godina. Ne smemo da zaboravimo njihov herojski podvig i žrtvu, jer da njih nije bilo, poručio je Petrašinović, danas ne bismo živeli u slobodnom svetu i ne bismo imali slobodne i nezavisne zemlje.Inicijativu da se obeleži zvanični završetak Drugog svetskog rata i pošalje antifašistička i poruka mira potekla je od grada Smolenska sa kojim je grad Kragujevac sklopio Protokol o prijateljstvu 2009. godine.\nU ime „Ruskog doma“, venac je položila Olesja Babenko, koja je kazala da su Srbi i Rusi uvek stajali rame uz rame i da se mora sačuvati uspomena na te heroje. O njihovim podvizima ne treba samo pričati našim potomcima, već\nčuvati i održavati spomen obeležja, što je važno i za Rusiju i za Srbiju, poručila je Babenko


Sve je više žena u BiH koje prvo dijete rađaju sa 40 i više godina, a ljekari kažu da trudnoća u tim godinama nosi i određeni rizik da dijete ima neku genetsku anomaliju.\nGinekolog Klinike za ginekologiju i akušerstvo Kliničkog centra Vojvodine doktor Dragan Stajić kaže da su dostupni prenatalni testovi novije generacije, koji se rade u desetoj nedelji trudnoće i potpuno su bezbedni za majku i za plod.\nTestovima novije generacije mogu se otkriti promjene na Daunov, Patau i Edvardsov sindrom, zatim cistična fibroza, beta talasemiju, srpasta anemiju, fenilketonurija, Ušerov sindrom, autozomna recesivna policistična bolest bubrega, do bolesti koje su povezane sa gubitkom vida, sluha i kose.\nDodaje da se veliki broj trudnica danas bespotrebno upućuje na invazivnu metodu amniocentezu i podsjeća da ta metoda u jednom do tri odsto slučaja može da dovede do gubitka ploda. Testove novije generacije trudnice moraju da plaćaju same, te zbog cijene nisu dostupni većem broju žena.\nO trošku zdravstvenog osiguranja trudnice danas mogu da urade dabl i tripl testove, jedan u prvom trimestru, drugi u drugom trimestru trudnoće. Tamo gdje testovi pokažu veliki rizik radi se vađenje plodove vode da se utvrdi da li kod ploda postoje genetske anomalije.


Konferenciju za novinare održao je Žan Kristof Kugler, izvršni potpredsednik i direktor evropskog regiona, priključen zajednici potrošača prilikom redizajniranja popularne linije kompanije Dacia.\n"Izgrađen na snazi svog prethodnika, potpuno novi Duster jednostavno, donosi svojim kupcima više i to po ceni koja je neverovatno pristupačna", potvrdio je Žan Kristof Kugler. "Kao što možete sami videti, svaka pojedinačna karakteristika koju smo dodali pomaže prilikom uživanja u svakodnevnoj vožnji. Potpuno novi Duster model je "Duster" više nego ikada. On je jedan terenac koji će svoje vlasnike odvesti dalje sa stilom i u većem komforu."\nSa više od milion prodatih automobila, Dacia Duster linija pruža osveženja prethodnih sedam uspešnih godina nakon što je objavljen. Ovaj ikonični model je potpuno redizajniran, dolazi sa novim stilom, opremom i kompletno restilizovanim enterijerom. U međuvremenu, Duster postaje prostraniji nego ikada, oslanjajući se na terenske sposobnosti i identične niske cene.\nNovi dizajn automobila podvlači crtu potpuno novog Duster SUV pedigrea, zajedno sa modernijim, robustnijim i prilično agresivnijim izgledom. Nabildovani prednji i zadnji deo modela deluju daleko šire, a linija automobila dobija horizontalnu nivelaciju sa jasnijim crtama na stranicama automobila. U međuvremenu, nova krovna konstrukcija i prominentni paneli prednjeg i zadnjeg dela dalje akcentuju novi izgled modela Duster.\nObnavljanjem ovog ustaljenog modela, Dacia planira da unese daleko više komponenti koje kupci obožavaju kako bi nastavili sa rastom popularnog brenda. Sa prodajom koja je dostigla gotovo pola miliona jedinica od početka do avgusta ove godine, Dacia je zvanično uvećala svoje prisustvo za 11%. Saga se nastavlja sa potpuno novim Duster modelom, koji poseduje odnos cene i kvaliteta koji se ne mogu uporediti ni sa jednom markom na tržištu.


Obama: Odluka Vrhovnog suda o reformi zdravstva pobjeda za sve\nPredsjednik SAD Barak Obama ocijenio je danas da je odluka američkog Vrhovnog suda da podrži Zakon o reformi zdravstvenog osiguranja "pobjeda za sve" Amerikance.\n"Bez obzira na političke stavove, današnja odluka je pobjeda za sve ljude širom zemlje koji su bezbjedniji zahvaljujući ovom zakonu i odluci Vrhovnog suda da ga odobri", rekao je Obama u izjavi iz Bijele kuće koju je prenosila nacionalna televizija, poslije objave najviše pravne instance u zemlji da podržava Zakon.\n"Do sada bi trebalo da je dosta jasno da ja nisam ovo uradio zato što je to dobra politika. Uradio sam to zato što je dobro za zemlju", dodao je Obama.\nOdlukom suda podržan je centralni element Obamine reforme zdravstvenog osiguranja, a to je da se uvodi obavezno zdravstveno osiguranje za sve Amerikance i kazne za one koji ga nemaju, čime je Obama izvojevao veliku pobjedu u godini kada se održavaju novi predsjednički izbori.\nObaminim zakonom biće osigurano više od 30 miliona Amerikanaca koji do sada nisu imali nikakvo pokriće.\nOdluka suda znači da će ova istorijska reforma zdravstvenog osiguranja u SAD, što je tema oko koje su američki građani podijeljeni, i kojoj se listom suprotstavljaju republikanci, početi da se postepeno uvodi tokom narednih nekoliko godina.


Izbori, bojkot, cenzus | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Izbori, bojkot, cenzus\nIzbori, bojkot, cenzus\nVIDEO K9: Mogućnost "preletanja" poslanika ili odbornika u stranku na vlasti posle izbora opasnija je po demokratiju od neregularnih izbornih uslova pre glasanja, rekao je u emisiji Otvoreni ekran Stanko Lazendić, poverenik Pokreta slobodnih građana za Vojvodinu i član Predsedništva tog pokreta.\nIako još nije poznat tačan datum izlaska glasača na birališta u ovoj izbornoj godini, poznato je da će neke stranke bojkotovati predstojeće izbore.\nPredizbornu atmosferu podgrejala je i ideja o smanjenju izbornog praga sa 5 na 3 odsto, koja se nije dopala pojedinim opozicionim partijama.\n“To ide u korist svim onim organizacijama koje do sada nisu mogle samostalno ili u nekim koalicijama da dosegnu tih 5%. Sa druge strane, ide u korist samom vladajućem režimu da pokažu koliko su oni demokratični, kako žele na uštrb svoje popularnosti da dokažu da su spremni da priže, je li, drugim organizacijama i ljudima šansu”, rekao je Stanko Lazendić, poverenik Pokreta slobodnih građana za Vojvodinu.\nBez obzira na to što su stranke, kako je rekao, taoci izbornih zakona, uslova i želje za njihovim poboljšanjem, veći je problem to šta se radi posle izbora, odnosno preletanje iz opozicije u vlast ili kupovina odborničkuh ili poslaničkih mandata, istakao je Lazendić.\n“Kada neko priča o biračkom spisku, da li je on pročišćen ili nije, a evo sad u ovom slučaju kažu da jeste, mnogo je gore kada neko ko osvoji bilo koliko procenata ili mandata, izgubi te ljude zato što su prešli na stranu vlasti. Onda se pitamo šta će nam uopšte izbori, kad mogu tako da se kupuju ljudi ili za novac ili usluge, onda se stvarno pitamo gde nam je ta demokratičnost, gde nam je taj ‘praznik demokratije”, kazao je Lazendić.\nMada još uvek nije, izvesno je da će i Pokret slobodnih građana doneti odluku o bojkotu predstojećih izbora, rekao je Lazendić i dodao da je u tom slučaju potrebno razviti drugačiju strategiju, s obzirom da su prvi sledeći za dve godine predsednički.\n“Ako se ništa ne uradi po pitanju menjanja izbornih uslova, ako se ništa ne uradi po pitanju medijskih sloboda u Srbiji ili po pitanju članova REM-a i drugih uslova koje je opozicija tražila, kako ćemo onda izaći na predsedničke izbore? Ili ćemo tad reći, nema veze, izabraćemo jednog kandidata da se ujedinimo oko njega, onda nam neće biti bitni uslovi. Opet ćemo slati negativnu ili, da tako kažem, pogrešnu poruku tim našim biračima. Naši birači su i ovako sluđeni”, upozorava poverenik Pokreta slobodnih građana za Vojvodinu.\nPokret slobodnih građana, kako je rekao, jeste proevropska organizacija koja želi da vidi Srbiju u EU i u stabilnom okruženju i teško joj pada koalicija zarad zajeničkog neprijatelja, naveo je Lazendić, sa strankama poput Dveri koje imaju veoma različita programska opredeljenja.\npokret slobodnih građana za vojvodinu\nPrethodni tekstPobeda odbojkaša Vojvodine nakon pet setova\nSledeći tekstFutsaleri u pripremama za SP


Canon iRC2380i Canon iRC2380i – Personal magazin\nCanon Europe, vodeći svetski isporučilac tehnologija digitalnih slika, lansirao je novi model višefunkcionalnog štampača iRC2380i namenjen malim i preduzećima srednje veličine i korporativnim radnim grupama koje imaju stalne potrebe za štampanjem dokumenata u boji. Novi uređaj svojom konkurentnom cenom i kompaktnim dizajnom omogućava malim preduzećima da na najbolji način iskoriste prostor u svojim kancelarijama.\nModel iRC2380i se jednostavno instalira na mrežu preduzeća a takođe ima opciju bežičnog povezivanja sa LAN mrežom, te na taj način uređaj možete smestiti bilo gde u kancelarijskom prostoru. Kompaktnog dizajna, ovaj uređaj omogućava malim preduzećima da na najbolji mogući način iskoriste prostor u svojim kancelarijama.\nNovi proizvod omogućava pouzdano i veoma kvalitetno štampanje u boji pomoću Canonove osobene tehnologije sa četiri bubnja. Model iRC2380i može da odštampa do 23 stranice u minuti, kako u boji, tako u crno beloj tehnici i isporučuje se sa opcijom „iSend“, kao standardnim delom paketa koji omogućava jednostavno skeniranje i distribuciju dokumenata elektronskim putem na višestruke destinacije.\nUređaj je preko kompanije Canon Adria dostupan i u regionu kome pripada Srbija.\nCanon iRC2380i was last modified: March 14th, 2008 by Redakcija\nOdržan MBAfair 2008\nOracle i Fakultet informacionih tehnologija dodeljuju stipendije za najbolje studente


Kragujevac: Protest taksista iz cele Srbije, traže poštovanje zakona - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Kragujevac: Protest taksista iz cele Srbije, traže poštovanje zakona\nKragujevac: Protest taksista iz cele Srbije, traže poštovanje zakona\n1Piše: N1 27. marta 2019. 20.26 Izmenjeno: 20.34\n„Nismo protiv zakona, nego smo za zakon. Oni koji su protiv zakona danas nisu sa nama, ali se nadamo da će sutra već biti“, poručio je direktor UPTKS Kragujevac Saša Marković.\n„Kod nas je problem linijski taksi, nerad naše inspekcije, cele gradske uprave, odnosno gradska vlast ne dozvoljava da se uništava nelegalni taksi, nego da se uništi, ako može, legalni taksi“, smatra taksista Goran Milenković.\n„Od opštine i od inspekcije tražimo samo primenu zakona, ništa drugo. Ovaj protest je danas zbog toga. Samo primena zakona i ništa više. Znači, zakon kakav je donet, one je dobar, i samo to treba da se primeni u praksi“, poručuje taksista Milan Miladinović.\nProtest, Taksi prevoz, TaksistiKragujevac\nBožović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja: Građani plaćaju cenu blokade\nVukojević: Premijerka da se izvini građanima zbog protesta taksista\n27. marta 2019. u 21.26


Rusija MAKS 2021 Šah-mat, najnoviji lovac\nRuska odbrambena korporacija „Rosteh“ i Objedinjena korporacija za izgradnju aviona (OAK) predstavile su novi laki avion pete generacije „Šah-mat“ kompanije... 20.07.2021, Sputnik Srbija\nKako je saopštio generalni direktor OAK Jurij Sljusar, predstavljeni prototip lovca „Šah-mat“ poleteće 2023. godine. On je dodao da će se statička ispitivanja letelice završiti za manje od godinu dana.Generalni direktor korporacije „Rosteh“ Sergej Čemezov je podsetio da lovac pripada petoj generaciji, kao i da može da nosi do pet raketa klase „vazduh-vazduh“ i druga sredstva za uništavanje. Unutrašnje pregrade za naoružanje su najvećeg kapaciteta u svojoj klasi.„Maksimalno borbeno opterećenje iznosi 7.400 kilograma, domet leta bez spoljnih rezervoara je 2.900 kilometara. To su veoma visoki pokazatelji za uslovno lake letelice sa jednim motorom“, istakao je šef „Rosteha“. Čemezov je objasnio zašto je letelica dobila baš ovaj naziv.Kako je saopšteno tokom prezentacije „Rosteha“, lovac „Šah-mat“ će moći da nosi grupu bespilotnih letelica. „U bliskoj budućnosti avion će moći da izvodi grupne akcije sa pilotiranim i bespilotnim letelicama, objedinjenim u jedan sistem. Bespilotne letelice će moći da razmenjuju informacije, da munjevito reaguju na promenljivu borbenu situaciju, da se automatski raspoređuju i da rešavaju zadatke bilo kog stepena složenosti“, rekao je Čemezov.Prema njegovim rečima, „Šah-mat“ je borbeni sistem budućnosti , a na osnovu njega mogla bi biti napravljena udarna bespilotna letelica.On je takođe saopštio da će „Šah-mat“ moći da se bori protiv svih vrsta kopnenih, vazdušnih i morskih meta.„'Šah-mat' će moći da koristi čitav spektar naoružanja i da se bori protiv svih vrsta vazdušnih, kopnenih, morskih meta i najnaprednijih sredstava PVO“, rekao je šef „Rosteha“.On je dodao da je laki taktički avion „Šah-mat“ „avijacioni kompleks koji je optimalan za rešavanje većine aktuelnih zadataka, a uz minimalne finansijske troškove, uz relativno nisku cenu aviona i sata letenja ima veoma visoku borbenu efikasnost.Potencijalni kupci aviona su zemlje Bliskog istoka, azijsko-pacifičkog regiona i Latinske Amerike, rekao je Čemezov.Novi lovac je premijerno predstavljen na Međunarodnom avio-kosmičkom salonu „MAKS-2021“. Kako je ranije saopšteno, letelica će se proizvoditi u dve varijante – kao dvosed, ali i kao bespilotna letelica. Maksimalno borbeno opterećenje novog ruskog lovca sa jednim motorom iznosi 7.400 kilograma, a može da razvije brzinu od dva maha.Na osnovu slajdova iz prezentacije zaključeno je da će avion imati stanicu sa aktivnom faziranom antenskom rešetkom, kružnim optičkim i elektronskim izviđanjem i vezom širokog opsega.Prve isporuke novih ruskih jednomotornih lovaca „Šah-mat“ planirane su za pet i po godina, navodi se u prezentaciji aviona koja je predstavljena na avio-salonu MAKS-2021.Međunarodni avijaciono-kosmički sajam MAKS-21 obeležava ove godine 15. godišnjicu postojanja. Otvoren je u utorak, a trajaće do 25. jula u Žukovskom u Podmoskovlju.\nrusija, suhoj, lovac, maks\n20:18 20.07.2021 (Osveženo: 14:32 21.07.2021)\nRuska odbrambena korporacija „Rosteh“ i Objedinjena korporacija za izgradnju aviona (OAK) predstavile su novi laki avion pete generacije „Šah-mat“ kompanije „Suhoj“.\nKako je saopštio generalni direktor OAK Jurij Sljusar, predstavljeni prototip lovca „Šah-mat“ poleteće 2023. godine. On je dodao da će se statička ispitivanja letelice završiti za manje od godinu dana.\n„Oni su potpuno jedinstveni u svojoj klasi, mogu da lete 1.500 kilometara potpuno naoružani, skraćeni su poletanje i sletanje, nose više od sedam tona tereta, što je za avione ove klase apsolutni rekord. Avion je višenamenski kao i sve platforme koje se razvijaju i proizvode“, rekao je Sljusar za „Zvezdu“.\nGeneralni direktor korporacije „Rosteh“ Sergej Čemezov je podsetio da lovac pripada petoj generaciji, kao i da može da nosi do pet raketa klase „vazduh-vazduh“ i druga sredstva za uništavanje. Unutrašnje pregrade za naoružanje su najvećeg kapaciteta u svojoj klasi.\n„Maksimalno borbeno opterećenje iznosi 7.400 kilograma, domet leta bez spoljnih rezervoara je 2.900 kilometara. To su veoma visoki pokazatelji za uslovno lake letelice sa jednim motorom“, istakao je šef „Rosteha“.\nČemezov je objasnio zašto je letelica dobila baš ovaj naziv.\n„Filozofija projekta ogleda se u nazivu letelice: ' Checkmate' u prevodu sa engleskog znači 'šah i mat'. Koristeći šahovsku terminologiju LTS je laka 'konjica' – laka i sa velikim mogućnostima manevrisanja, a u stanju je da izvodi neočekivane poteze i da rešava ishod cele partije“, rekao je generalni direktor korporacije „Rosteh“ Sergej Čemezov, govoreći o +nazivu letelice\nKako je saopšteno tokom prezentacije „Rosteha“, lovac „Šah-mat“ će moći da nosi grupu bespilotnih letelica.\n„U bliskoj budućnosti avion će moći da izvodi grupne akcije sa pilotiranim i bespilotnim letelicama, objedinjenim u jedan sistem. Bespilotne letelice će moći da razmenjuju informacije, da munjevito reaguju na promenljivu borbenu situaciju, da se automatski raspoređuju i da rešavaju zadatke bilo kog stepena složenosti“, rekao je Čemezov.\nPrema njegovim rečima, „Šah-mat“ je borbeni sistem budućnosti , a na osnovu njega mogla bi biti napravljena udarna bespilotna letelica.\nOn je takođe saopštio da će „Šah-mat“ moći da se bori protiv svih vrsta kopnenih, vazdušnih i morskih meta.\n„'Šah-mat' će moći da koristi čitav spektar naoružanja i da se bori protiv svih vrsta vazdušnih, kopnenih, morskih meta i najnaprednijih sredstava PVO“, rekao je šef „Rosteha“.\n„Poseduje radar sa aktivnom faznom antenskom rešetkom koja će omogućiti napadanje čak i u uslovima snažnih smetnji. Istovremeno, sistem za radio-elektronsko ometanje i odbranu omogućiće da avion izbegava sredstva za otkrivanje i uništavanje“, precizirao je generalni direktor korporacije.\nPotencijalni kupci aviona su zemlje Bliskog istoka, azijsko-pacifičkog regiona i Latinske Amerike, rekao je Čemezov.\nNovi lovac je premijerno predstavljen na Međunarodnom avio-kosmičkom salonu „MAKS-2021“. Kako je ranije saopšteno, letelica će se proizvoditi u dve varijante – kao dvosed, ali i kao bespilotna letelica. Maksimalno borbeno opterećenje novog ruskog lovca sa jednim motorom iznosi 7.400 kilograma, a može da razvije brzinu od dva maha.


Toti: "Jurnjava za parama je ubila draž fudbala" - Sportske.net\nToti: "Jurnjava za parama je ubila draž fudbala"\nKapiten Rome Frančesko Toti rekao je da su fudbaleri danas opsednuti novcem i da je mnogo malo onih koji prate svoje srce.\nRoma želi igrače Anderlehta i BarseloneToti - Posle fudbala, opet fudbalŠčešnji ostaje u RimuKaseres sve bliži RomiOdređen raspored za Seriju A, Miha na startu gostuje Milanu!\nU Italiji su prethodnih dana glavna tema prelazak Gonzala Iguaina i Miralema Pjanića iz Napolija, odnosno Rome u Juventus.\nFrančesko Toti ima svoje mišljenje o ogromnim transferima i ističe da je fudbal danas postao biznis, ne sport.\n"Sada je u centru svega novac. Igrači češće menjaju timove da bi više zaradili. Navijači dolaze na stadione kako bi se zabavili i kako bi gledali igrače koji su uvek istom timu, oni ne očekuju da će ih neko izdati", kaže 'Princ Rima'.\n"Pogledajte šta se sada dogodilo sa Iguainom. To je katastrofa. Ali, to je i normalno. Stranac u Italiji pređe u drugi tim ako mu se ponudi više novca. Nema mnogo stranaca kao što je Dijego Maradona", naveo je Toti, koji je celu svoju karijeru u Romi.\n"Fudbaleri danas su kao nomadi. Oni prate novac, ne svoje srce. Možda je to i glavna razlika između mene i svih ostalih... Nema danas mnogo sportista koji prate svoje srce. Da sam mislio samo o novcu, otišao bih iz Rome još pre 10 godina. Za mene je strast najvažnija", rekao je kapiten 'Vučice' za Gazeta delo sport.


Selektor vaterpolista Savić pozitivan na korona virus - SPORTSKI ŽURNAL\nŠćepanović: Da odigramo hrabro i odgovorno u oba pravca\nSelektor vaterpolista Savić pozitivan na korona virus\nPre tri dana srpski reprezentativac Nemanja Vico bio je pozitivan i tada su prekinute pripreme vaterpolista Srbije na Košutnjaku\nPosle Nemanje Vica, pozitivan rezultat testiranja na virus je pronađen i kod selektora reprezentacije Dejana Savića.\n– Rezultat je pozitivan, osetio sam neke simptome posebno temperatura, i to se i sada pokazalo. Idem na nove preglede i onda ćemo da vidimo gde će da bude izolacija – rekao je kratko selektor Dejan Savić.\nZa sve ostale igrače i stručni štab po nezvaničnim informacijama svi rezultati su negativni.\nAzerbejdžan "domaćin" Crnoj Gori u Zagrebu\nHALO, FIRENCA, Nikola Milenković - Majstor za prekide!\nMbape najbrži fudbaler u Ligi šampiona\nAlen Melunović novi napadač Napretka\nVuletić reagovao saopštenjem: Ja sam Filipov anđeo čuvar


Brojni sastanci guvernera u SAD tokom godišnjih zasedanja SB i MMF-a | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nBrojni sastanci guvernera u SAD tokom godišnjih zasedanja SB i MMF-a\nDelegacija Kosova , koju sačinjavaju guverner Centralne banke Republike Kosova g. Bedri Hamza, i ministar finansija , g. Avdullah Hoti učestvuju na godišnjem zasedanju Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke koje se održavaju u Vašingtonuod 5-9 oktobra 2016 godine.\nPored učešća u plenarnoj sednici MMF-a i SB, guverner Hamza sastao se sa visokim zvaničnicima MMF i SB. On je takođe učestvovao na sastancima konstituence za Centralnu i Istošnu Evropu u MMF i odgovarajuće izborne jedinice MMF-a i Svetske banke.\nTokom boravka u Vašingtonu guverner Hamza se sastao sa zvaničnicima američkog trezora , homolozima banaka iz različitih zemalja, kao i sa predstavnicima drugih međunarodnih finansijskih institucija. Tom prilikom , guverner Hamza imao je sastanke sa g.Ibrahim Canakci izvršni direktor konstituence Kosova u MMF , zamenika Međunarodnog monetarnog fonda g.Tao Zhang, g-dja Ellein Goldstein direktor Svetske banke za Zapadni Balkan , g..Cyril Muller potpresednik Svetske banke za Evropu i Centralne Azije , g Paul Thomsen direktor Evropskog odeljenja u MMF, g. Franc Godts izvršni direktor u Svetskoj banci, kao i g.Lary McDonald iz Odeljenja za tehničku pomoć američkog trezora.\nTokom ovih aktivnosti koje se odvijaju , visoki zvaničnici MMF i Svetske banke u razgovoru sa delegacijom Republike Kosova su ocenili dosadašnja dostignuća i napredak u finansijskom sektoru i realizaciju zadataka u okviru programa sa MMF , kao i povećanje efikasnosti u realizaciji projekata koji se odnose na Svetskoj banci . Tokom ovih sastanaka kosovska delegacija dobila podršku i obećanje da pomoć kosovskim institucijama će se nastaviti i u budućnosti.


Konferencija „Ekonomija integracija“ u Tuzli: Veliko interesovanje Microsoft studentsku sesiju – TuzlaInfo.ba\nKonferencija „Ekonomija integracija“ u Tuzli: Veliko interesovanje Microsoft studentsku sesiju\n03/12/2015 | 9:30\nOd 3. do 5.decembra 2015. godine u Tuzli se održava 4. Internacionalna naučna konferencija „Ekonomija integracija“.\nKonferencija, čija je tema„Izazovi ekonomije u kriznom okruženju“, organizuju Ekonomski fakultet u Tuzli, te Ekonomski fakultet Osijek, Ekonomsko-poslovna Univerza Maribor, Beogradska bankarska akademija, Ekonomski fakultet iz Podogrice i Ekonomski fakultet Prilep.\nObzirom da u BiH posebno izražen problem predstavlja visoka nezaposlenost mladih, te da je za generiranje ekonomskog rasta i povećane zaposlenosti mladih potrebno razvijati poduzetništvo, poduzetničku kulturu i obrazovanje, u okviru ovogodišnje konferencije organizira se posebna studentska sesija pod pokroviteljstvom svjetski poznate kompanije Microsoft.\n-Microsoft, kao društveno odgovorna kompanija, finansira brojne projekte neprofitnog karaktera, i ja sam im zahvalna na tome što su prepoznali značaj jednog ovakvog projekta i prihvatili suradnju na realizaciji ove ideje. Microsoft studentska sesija nastala je iz ideje da se mladi motiviraju da budu generatori zapošljavanja i poduzetničke aktivnosti, te da se motiviraju da budu aktivni članovi društva i generatori društvenih promjena. Ova sesija u prvi plan stavlja mlade i razvoj poduzetničkih vještina, a kako bi potaknuli mlade na poduzetništvo – rekla nam je Dr. sci. Sabina Đonlagić Alibegović, koordinator aktivnosti za Misrosoft studentsku sesiju u Organizacionom odboru konferencije.\nSesija je prvenstveno namijenjena studentima, ali planiran je dolazak i učenika završnih razreda srednjih škola, kao i angažiranih mladih u civilnom sektoru.\nNa sesiji će o vlastitim iskustvima i važnim aspektima poduzetništva, omladinskog poduzetništva i omladinskog aktivizma govoriti poznati predavači, poput Edina Mehića, Bojane Škrobić-Omerović, Vedrane Ajanović, Borisa Ćurkovića, Ranka Markuša, Krisijana Smiljanića, te Jan Zlatana Kulenovića, Šejle Vatreš, Emira Bašića i Lejle Zonić.\n-Moram reći da je odziv izvanredan, do sada je prijavljeno približno 150 učesnika, i najavljen je dolazak i studenata iz svih krajeva BiH, što potvrđuje da je ova sesija jedna izvanredna ideja,što me kao organizatora sesije jako raduje – istakla je je Dr. sci. Sabina Đonlagić\nSesija počinje u petak, 4. decembra 2015. godine od 12 sati u „Kristalnoj dvorani„ Hotela Tuzla.