Zorana vs. Drobnjak: Bez poskupljanja putarine... do kraja godine - Bizlife.rs\n10:12 Beograd, 19/11/2018\nDirektor Puteva Srbije Zoran Drobnjak ne odustaje od zahteva da putarina poskupi, a danas se tim povodom oglasila i resorna ministarka Zorana Mihajlović.\nDo kraja godine neće biti poskupljenja putarine u Srbiji, saopštila je ministarka građjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović navodeći da je bilo razgovora o uvođjenju putarine na magistralnim putevima za kamione, ali da odluka još nije doneta.\nMihajlović je rekla za RTS da nije bilo razgovora o povećanju putarina, da zvanični predlog još nije upućen, kao i da odluku o putarini donose Vlada, Ministarstvo finansija i resorno ministarstvo.\n„Nismo još uvek dobili ni zvaničan predlog. Postoje različite želje Puteva Srbije u tom smislu, videćemo, aposolutno nije bila tema da do kraja ove godine pričamo o visini putarine i da povećavamo putarine“, kaže Mihajlovićeva.\nKada je reč o plaćanju putarine na magistralnim putevima za kamione, ministarka ističe da je bilo dosta pritužbi meštana i gradjana.\n„Nije Srbija samo auto-put, Srbija su i regionalni putevi i ti teški kamioni koji njima prolaze, odnosno izbegavaju auto-put i neće da plaćaju putarinu, naravno da ih dosta oštećuju“, rekla je Mihajlović.\nOna je kazala da je bilo dosta razgovora o tome, ali da odluke još nisu donete, jer se pre svega želi analiza.\nNa pitanje da li je tačan podatak da na taj način godišnje Srbija gubi izmedju 70 i 80 miliona evra, Mihajlović je navela da nije sigurna da je taj podatak potpuno tačan.\n„Nisam sigurna da je podatak potpuno tačan imajući u vidu da najveći broj kamiona, koji koriste regionalne puteve, pripadaju domaćim prevoznicima“, rekla je Mihajlović.\n„Ministarstvo saobraćaja nije ministarstvo puteva Srbije, nego ministarstvo Vlade Republike Srbije. Dakle, kada donosimo takve odluke, moramo da vidimo šta to znači za našu ekonomiju – imamo i domaće prevoznike, imamo i puteve Srbije, a imamo i naš bruto domaći proizvod“, naglasila je ministarka.\nzorana mihajlović putarina drobnjak


BalkanMagazin :: Poljacima skup ruski gas\nčetvrtak, 23. februar 2012 04:32\nPoljska kompanija PGNiG podnela je tužbu Međunarodnom sudu, zahtevaći da “Gasprom” smanji cenu gasa za 10 odsto. Ova kompanija za svakih 1.000 kubnih metara gasa, kojih dobija od ove ruske kompanije, plaća 500 dolara, prenose poljski mediji, a “Gasprom” je ponudio popust nekim evropskim potrošačima, koji plaćaju oko 400 dolara za 1.000 kubnih metara.\nPavel Burzinski, bankarski analitičar iz Varšave je za agenciju Blumberg rekao da postoji mala šansa da Poljska dobije popust za gas iz “Gasproma”. Prema njegovim rečima to sve zavisi od Gaspromove “dobre volje”. Burzinski je dalje rekao da Poljska ima nekoliko alternativa za prirodni gas.\nVaršava je saopštila da pokušava da nadoknadi količine gasa koje dobija iz Rusije razvojem eksploatacije domaćeg gasa iz škriljaca. PGNiG za svoje potrebe uvozi oko 70 odsto gasa iz Rusije.\nAmeričko Odeljenje za energetiku je procenilo da Poljska ima najmanje 180 biliona kubnih stopa prirodnog gasa u ležištima gasa iz škriljaca. Ove rezerve su dovoljne da se podmiri potražnja za gasom za više od 300 godina. Početkom februara američki “Ekson mobajl” je, međutim, saopštio da, prema početnim istraživanjima, u Poljskoj količine gasa iz škriljaca nisu dovoljne za komercijalnu proizvodnju.


Tanjug 21. maja 2019. 22:20\nKRF – Na Krfu je danas obeležena 155. godišnjica prisajedinjena Jonskih ostrva Grčkoj, a svečanosti su prisustvovali gradonačelnik Krfa Konstantinos Nikolouzos, visoki vojni i državni funkcioneri Grčke kao i mnogi građani, zvaničnici i delegacije iz drugih zemalja među kojima i član Gradskog veća Beograda Fadilj Eminović.\nNikolouzos je istakao značaj povezanosti gradova u oblasti kulture, privrede, obrazovanja kao i produbljivanju prijateljskih odnosa među njima, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\n„Krf je za našu istoriju od velikog značaja jer je bio „ostrvo spasa” kada su tu našli utočište srpski vojnici nakon povlačenja preko Albanije u Prvom svetskom ratu. To je grad kojem mnogo dugujemo“, rekao je tom prilikom Eminović.\nOn je istakao da od tada pa sve do danas prijateljstvo između srpskog i grčkog naroda traje i da se produbljuje kroz turizam, privredu, razne kulturne, umetničke i sportske aktivnosti.\nNakon parade i defilea orkestra kroz grad položeni su venci na Spomen obeležje prisajedinjenja Jonskih ostrva Grčkoj i odata je pošta stradalim srpskim vojnicima koji su sahranjeni u „Plavoj grobnici”.\nPrava: Puna podrška Krivokapiću, ne interesuju nas…\nVijesti:Odložena prodaja imovine Svetozara Marovića\nĐukanović osudio terorizam u Francuskoj


Zašto Blumberg hvali dinar?\n9. april/travanj, 2018.\nRenomirana njujorška agencija „Blumberg“ ocenila je da je srpski dinar druga valuta u svetu sa najboljim performansama u proteklih 12 meseci. Tome je, navodi „Blumberg“, doprinela i činjenica da je prošlog meseca dinar dostigao najveću vrednost prema evru u više od tri godine.\nU Narodnoj banci Srbije ističu da iza tog izvanrednog rejtinga stoji uspešna monetarna politika vođena u poslednjih nekoliko godina.\nEkonomisti navode da su tako visokom kotiranju dinara i porastu poverenja investitora doprineli dobri fiskalni rezultati i podrška vodećih međunarodnih finansijskih institucija, ali naglašavaju da srpska ekonomija ne prati ovako dobre performanse dinara.\nNikola Dragašević, generalni direktor Sektora za monetarne operacije Narodne banke Srbije, ponosan je na visoke performanse dinara. Za RSE otkriva šta je dovelo do takvog zavidnog statusa valute.\n„Svakako, činjenica da je jedna renomirana agencija kakva je 'Blumberg' okarakterisala dinar drugom najboljom svetskom valutom potvrda je adekvatne monetarne politike koju Narodna banka Srbije, na čelu sa guvernerkom Jorgovankom Tabaković vodi poslednjih već gotovo šest godina“, kaže Dragašević.\nIznenađujuća odluka Narodne banke Srbije da, treći put u poslednjih sedam meseci, snizi kamatnu stopu sa 3,50 na 3,25 odsto, prema ocenama "Blumberga", podstaći će investitore da ulažu u srpske dinarske hartije od vrednosti, koje su već u ovoj godini nadmašile sve druge iz regiona.\nSrbija: Evro pada, izvoz trpi\nStrateg austrijske Rajfajzen banke u Beču Štefan Imre otvoreno preporučuje kupovinu srpskih obveznica, navodi „Blumberg“.\nNjujorška agencija navodi da Srbija, za razliku od najvećeg dela Evrope koji se kreće ka postepenom pooštravanju monetarne politike, ne ide u tom smeru i da nema potrebe za skorije povećanje kamata, s obzirom na minimalnu inflaciju, koja se u februaru zaustavila na 1,5 odsto, što je petnaestomesečni minimum, kao i na nastavak apresijacije dinara.\nSlabi cenovni pritisci će opstati i u narednim mesecima, a inflacija će se tek sredinom naredne godine približiti centralnoj vrednosti cilja Narodne banke Srbije od 3,0 posto, ukazuje „Blumberg“.\nSada je na delu apresijacija dinara koji je u poslednjih godinu dana dostigao izuzetno visoke vrednosti\nČinjenica da je dinar druga valuta u svetu sa najboljim performansama u proteklih godinu dana ima tim veći značaj ako se uzme u obzir da je 2012. godine ista ta agencija – „Blumberg“ - dinar svrstala među četiri najslabije svetske valute, podseća Nikola Dragašević iz Narodne banke Srbije:\n„Dakle, napredak je tokom poslednjih šest godina više nego očigledan. To je, pre svega, rezultat jačanja dinara prema evru u 2017. godini od 4,2 posto. Osnovni razlozi koji su doveli do tog jačanja ne mogu se svrstati u jedan faktor, već u više diversifikovanih, odnosno, veću grupu, faktora koji imaju zajednički imenilac u boljim ekonomskim pokazateljima i performansama domaće ekonomije. Tu je, pre svega, veće poverenje stranih investitora, a kada to kažem mislim i na direktne strane investicije koje su u protekloj godini premašile sva naša očekivanja i sve naše projekcije. Strane direktne investicije u bruto iznosu su u 2017. godini dostigle 2,6 milijardi evra. Treću godinu za redom su više nego u potpunosti pokrile deficit tekućeg računa“, kaže Dragašević i dodaje da je došlo i do povećanja optimizma stranih investitora za ulaganja u Srbiju:\n„Veće poverenje stranih investitora dovelo je i do njihovog ulaganja u dugoročne hartije od vrednosti države, pre svega nove ’benčmark aukcije’, koje su pretendent za ulaganje, odnosno, za uključivanje u renomirane indekse međunarodnih obveznica, kakav je J.P. Morganov indeks. Takvo jedno ulaganje jeste dugoročno i rezultat je većeg poverenja stranih investitora i u domaću valutu i u nosioce ekonomskih politika“, kaže Nikola Dragašević, generalni direktor Sektora za monetarne operacije Narodne banke Srbije.\nZa razliku od nekih pređašnjih perioda, posebno posle 2008. godine, kada je imao tendenciju jasno izražene erozije, sada je na delu apresijacija dinara koji je u poslednjih godinu dana dostigao izuzetno visoke vrednosti, ocenjuje za RSE saradnik Instituta za tržišna ispitivanja Sađa Đogović.\n„To treba zahvaliti povoljnim rezultatima dosadašnjeg procesa fiskalne konsolidacije, što je dovelo do zelenog svetla potencijalnim investitorima koje su upućivale međunarodne finansijske organizacije, poput Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, uz popravljanje kreditnog rejtinga od strane pojedinih agencija, kao što je, recimo, ’Fič’. Sve to je osnažilo poverenje investitora u Srbiju. Tome je, dodatno, doprinela i ekspanzivna monetarna politika Evropske centralne banke, a takva je doskora bila i na američkom tržištu. To je pojačalo inkliniranje investitora ka našem tržištu, zbog povoljnijih prinosa na hartije od vrednosti koje su emitovale država i Narodna banka Srbije, što je dovodilo do jačanja tražnje za domaćom valutom, rezultirajući pojačanom vrednošću dinara“, kaže Đogović, koji dodaje da je proše godine bila i pojačana inostrana turistička tražnja za srpskom valutom, što je pobočni faktor koji je uslovljavao ovakve performanse dinara.\nU Narodnoj banci Srbije ističu da iza izvanrednog rejtinga dinara stoji uspešna monetarna politika vođena u poslednjih nekoliko godina\nTendencije ovako visokog rejtinga dinara, dodaje Đogović, nastavljaju se i ove godine. On podseća da je Narodna banka Srbije spustila referentnu kamatnu stopu početkom marta za 0,25 posto, ali da on odavno nagoveštava da postoji prostor i za dodatno popuštanje tog restriktnog kursa kreditno-monetarne politike, što neće usloviti bilo kakav otklon stranih investitora od srpskog tržišta, a dovelo bi do otklanjanja opasnosti od suviše velikog precenjivanja vrednosti valute, ali i do dodatnog pojeftinjenja dinarskih kredita građanima i privredi.\nĐogović ističe da trenutni visoki kurs srpske valute ne znači da je na delu stabilna i konkurentna privreda, o čemu svedoči i to da je Srbija po kapacitetu privlačenja kvalifikovane radne snage ili njenog zadržavanja na začelju, odnosno, pretposlednjem mestu na listi od 137 analiziranih zemalja u izveštaju Svetskog ekonomskog foruma, odnosno, na 107. mestu po efikasnosti rešavanja sudskih sporova.\nUz sve ovo, trenutni visoki kurs valute Srbije može biti i reverzibilan proces jer se svakako može očekivati da dođe do poskupljenja kapitala na međunarodnom finansijskom tržištu, odnosno, do povećanja prinosa i na hartije od vrednosti - i od Evropske centralne banke i od američkih Federalnih rezervi.\nKonsultant za strana ulaganja Milan Kovačević kaže da je dosta neobično kako je došlo do ovako markantnog rasta dinara.\n„Kod nas je povećana zaposlenost brže nego privredni rast. Drugo, počeo je brže da raste uvoz nego izvoz, a na delu je i malo povećanje debalansa u odnosu na inostranstvo. Treće, pitanje je koliko dugo se ovaj trend može održati. Bilo bi jako dobro ako bismo tehnološkim unapređenjima i povećanjem produktivnosti postizali da vrednost dinara raste. Što se aktuelnog dobrog rejtinga dinara tiče, oni su gledali finansijski aspekt, a ne realni aspekt naše ekonomije“, ocenjuje Kovačević i upozorava da se može desiti da dođe veliki špekulantski, berzanski, kapital i pokupuje državne hartije od vrednosti, a onda krene u obratnom pravcu. To bi, kaže, uz nastavljanje tendencije rasta uvoza i opadanja izvoza, Srbiju moglo dovesti u oskudicu s evrima.\nPrinosi na 10-godišnje obveznice Srbije su 5,88 procenata, što je dvostruko više u odnosu na prinose na mađarske i češke hartije od vrednosti, navodi „Blumberg“ i dodaje da je Srbija jedna od malobrojnih zemalja u istočnoj Evropi koja i dalje nudi pozitivne realne prinose na kratkoročne investicije.


Demonstracije u Ukrajini ne jenjavaju\nDemonstracije u Ukrajini se nastavljaju iako je Parlament kasno sinoć odobrio amnestiju za uhapšene demonstrante pod uslovom da antivladini aktivisti napuste državne zgrade koje su zauzeli.\nŠatori anti-vladinih demonstranata na Trgu nezavisnosti, Kijev, 30. januar, 2014.\nUkrajinski anti-vladini demonstanti su obećali da će nastaviti demonstracije uprkos usvajanju zakona kojim se nudi amnestija uhapšenima za vreme protesta tokom poslednja dva meseca.\n„Oni su glasali za ove zakone samo zbog sopstvenih interesa. Žele da napustimo sve zgrade, kao što je gradska skupština u Kijevu, gde još imamo mogućnost da se ogrejemo na minus 20 stepeni, kolika je spoljna temperatura. Oni pak neće učiniti ništa jer smo svedoci toga da su ukinuli zakone usvojene 16. januara, ali Janukovič još nije potpisao tu odluku. Oni samo potpisuju zakone koji su im potrebni“, rekao je za Glas Amerike jedan od demonstranata, Andrej.\nParlament je odborio tu meru kasno sinoć, ponudivši amnestiju uhapšenim demonstrantima, ali samo ukoliko antivladine grupe napuste državne zgrade koje su zauzeli.\nJedan opozicioni lider, koji se protivi toj meri, ocenio je da je takvo opterećenje demonstranata „neprihvatljivo.“


Testirana u praksi IATA Travel Pass aplikacija - TU magazin\nTestirana u praksi IATA Travel Pass aplikacija\nNajveći aerodrom u Evropi je primio prvog putnika koji je koristio aplikaciju IATA Travel Pass za upravljanje svojim zdravstvenim podacima o putovanju\nIATA je razvila aplikaciju Travel Pass koja omogućava putnicima da sigurno kontrolišu svoje zdravstvene podatke i podele ih sa vlastima na kontrolama. Aplikacija funkcioniše slično kao i kovid pasoš, skenira se na aerodromima gde daje sve ključne podatke o urađenim testovima ili o vakcinaciji protiv koronavirusa.\nNa areodromu Heathrow u Londonu je po prvi put sprovedena takva akciju u praksi, gde je prvi putnik uspešno prošao sve kontrole koristeći IATA Travel Pass aplikaciju.\nOvakva praksa bi u budućnosti mogla da pomogne da se ponovno pokrene međunarodni avio-saobraćaj, a postoji i predlog da aerodromi obezbede posebne linije za putnike sa IATA Travel PASS kako bi ubrzali proceduru putovanja na ključnim punktovima.\nPrethodni tekstDa li su mesne preradjevine uzrok demencije?\nSledeći tekstFrancuska: Otvara se restoran u kome, kako kažu, nema zaraze


Počeli dogovori za realizaciju projekta „Zona 021“ - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 22/01/2017 u kategoriji: Vesti\nPripremajući se temeljno tokom kandidature za Evropsku prestonicu kulture i izradu aplikacione knjige, tzv. bid book-a, tim „Novi Sad 2021“ sačinio je originalan i kreativan program pod nazivom „Za nove mostove“. Deo aplikacije čini i segment „Zona 021“, a osnovna ideja je da u pripremi projekata, koji će biti realizovani u okviru projekta Novi Sad Evropska prestonice kulture 2021. godine, uključi i susedne partnerske opštine Sremske Karlovce, Irig i Beočin koje se nalaze na levoj obali Dunava i povezuju urbano jezgro Novog Sada i planinu Frušku Goru u jedinstvenu geografsku, istorijsku i duhovnu celinu.\nKako je navedeno u bid book-u, ideja je oživljavanje evropskog građanskog nasleđa XVIII i XIX veka u Srbiji kroz projekat „Gradska pozornica“ koji bi u Sremskim Karlovcima trebalo da oživi duh tog doba. Namera je da se kroz dramske, muzičke i literarne događaje, oživljavanje starih zanata, edukativne, ekološke i druge sadržaje pokrenu veliki potencijali Sremskih Karlovaca za razvoj kulturnog turizma. Jedna od glavnih planiranih aktivnosti je regenerisanje javnih prostora, a u Sremskim Karlovcima plan je da se uz pomoć stručnjaka obnovi kulturna stanica u starom gradskom bioskopu, koja bi trebalo da postane centar kulture i to ne samo u toj varošici. Takođe, i jedan od glavnih projekata Kapela mira održaće se u Sremskim Karlovcima, dovodeći evropsku kulturnu elitu u varošicu od svega 9.000 stanovnika.\nIrig je kao središte vinske regije oduvek privlačio pažnju trgovaca, ali je bio i stecište pesnika i književnika. Između ostalog, planirano je pokretanje projekta Otvoreno pozorište koji predviđa stvaranje pozorišne scene sa predstavama za decu na otvorenom. Pored toga, zanimljiva je i ideja da se realizuju programi pod nazivom „Ko vas šiša“ koji opisuje život ser Džona Smita pronalazača mašinice za šišanje poreklom iz Iriga, zatim „Vinske priče“ o vinu po kome je ova varošica poznata i van granica naše zemlje, kao i „Košarkaške priče“ posvećene Nebojši Popoviću, meštaninu Iriga koji je postigao prvi koš u istoriji svetskih prvenstava.\nRealizacija četvorogodišnjeg projekta Kultura u službi razvoja interkulturalnosti i ekonomskog osnaživanja lokalne zajednice, koji bi trebalo da se realizuje u Beočinu, ukoliko se obezbede uslovi, obuhvatio bi likovne kolonije i kreativni pristup u menjanju eksterijera ovog sivog industrijskog gradića, sa željom da se izgradi novi imidž varošice kao turističkog i kulturnog centra u okviru Fruškogorske rute. Poseban program trebalo bi da bude posvećen malom selu u ovoj opštini – Banoštoru.\nZato su i među prvim sastancima, nakon formiranja fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“, predstavnici Fondacije – direktor Nemanja Milenković i člana UO Fondacije dr Darko Polić – imali upravo sa predsednicima opština i njihovim saradnicima u Sremskim Karlovcima, Irigu i Beočinu. Tokom tih susreta još jednom je predstavljen koncept projekta i razgovarano o modelima saradnje kako bi što spremnije dočekali 2021. godinu u kojoj će Novi Sad biti Evropska prestonica kulture.\nTagovi: beocin Evropska prestonica kulture novi sad Novi Sad 2021


DRI: PORESKA UPRAVA NE MOŽE DA OBEZBIJEDI EFIKASNU NAPLATU DUGA\nPoreska uprava PU nije u mogućnosti da obezbijedi efikasnu naplatu poreskog duga, sa postojećim modelom naplate i raspoloživim ljudskim resursima, konstatovala je Državna revizorska institucija DRI.\nDržavni revizori su uradili reviziju uspjeha efikasnosti Poreske uprave (PU) u sprovođenju mjera naplate poreskog duga i ocijenili da ta institucija nije stvorila neophodne uslove za efikasno sprovođenje mjera naplate potraživanja. Cilj revizije je bio da utvrdi da li subjekt revizije preduzima odgovarajuće mjere prilikom naplate poreskog duga i da li se one efikasno sprovode.\nKolegijum DRI naveo je u izvještaju o reviziji uspjeha efikasnosti PU, da otežavajuću okolnost u upravljanju poreskim dugom predstavljaju nenaplative poreske obaveze koji se povećavaju na dnevnom nivou, za procenat zatezne kamate. To, kako se dodaje, utiče na nerealno iskazivanje ukupnog poreskog duga.\n"Postoji dodatan prostor za jačanje preventivnih mjera koje bi trebalo da spriječe nastanak poreskog duga", navodi se u izvještaju.\nDržavni revizor se, kako se dodaje, nije mogao uvjeriti u tačnost podataka o strukturi i ukupnom iznosu poreskog duga na 31. decembar 2014. godine. Razlog je, kako je objašnjeno, činjenica da evidencija obaveza po osnovu poreskog duga koju vodi PU, nije jedinstvena i nije u dovoljnoj mjeri sistematična i ažurna.\nU postupku revizije pregledana je dokumentacija poreskih dužnika koji se nalaze na crnim listama, koje kvartalno objavljuje PU.\n"Prilikom izbora poreskih dužnika u uzorak korišćeni su kriterijumi kao što je iznos poreskog duga, regionalni princip i status poreskog obveznika. Obuhvaćena su privredna društva i to akcionarska, društva sa ograničenom odgovornošću, javna preduzeća, opštine, nevladine organizacije i preduzetnici", rekli su iz DRI.\nNadležni Kolegijum DRI, dao je PU određene preporuke, među kojima je da centrala PU treba da izradi procedure o internim postupcima koji regulišu naplatu poreskih računa, u skladu sa usvojenim Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta.\n"Izrada procedura treba da omogući područnim jedinicama jedinstven pristup u postupku naplate poreskih potraživanja, praćenje rezultata rada i kvantifikaciju učinka", smatraju u DRI.\nPreporuka je i da PU treba da izradi i implementira procedure odnosno kontrole i unaprijedi svoj informacioni sistem.\n"Centrala PU treba da inicira aktivnosti na izradi modela analize rizika u postupku naplate, u skladu sa pozitivnom praksom poreskih organa i iskustvom PU u sprovođenju naplate poreskih obaveza i da ga ažurira u skladu sa promjenjivim poreskim okruženjem", rekli su iz DRI.\nPreporuka DRI je i da centrala PU treba da obezbijedi kontrolu rada područnih jedinica i kontinuirano prati njihove aktivnosti i ostvarivanje rezultata.\n"PU treba da razmotri mogućnost korišćenja instituta javnog izvršitelja u postupku naplate poreskih obaveza, što bi trebalo da omogući PU da nadomjesti ograničenja ljudskih resursa kao i potpunu upotrebu ovlašćenja prilikom određivanja predmeta prinudne naplate koji su dati Zakonom o poreskoj administraciji, posebno imajući u vidu da to ne bi podrazumijevalo angažovanje dodatnih budžetskih sredstava", navodi se u izvještaju.\nDRI preporučuje i da PU u saradnji sa Ministarstvom finansija utvrdi model kojim će se definisati kriterijumi za identifikaciju nenaplativog poreskog duga i način klasifikacije i evidencije, u skladu sa zakonom, računovodstvenim principima i pozitivnom praksom.\n"Neophodno je da PU obavi otpis nenaplativih poreskih potraživanja u skladu sa usvojenim modelom i da se isti obavlja periodično, u skladu sa računovodstvenim principima", rekli su iz DRI.\nPU bi, kako je navedeno, trebalo i da intenzivira aktivnosti na uvođenju preventivnih mjera koje bi trebalo da imaju uticaj na nastanak poreskog duga u skladu sa pozitivnom praksom poreskih organa.\n"PU bi trebalo da nastavi sa aktivnostima koje bi trebalo da doprinesu profesionalnosti i neselektivnom tretmanu poreskih obveznika, orijentisanosti na potrebe obveznika i transparentnosti", rekli su iz DRI. Iz DRI je saopšteno da je, prema podacima PU, poreski dug u periodu od 2010. do prošle godine u konstantnom porastu.\n"Najveće povećanje je ostvareno u prošloj godini kada je poreski dug bio za 101,75 miliona eura veći u odnosu na prethodnu godinu ili oko 20 odsto. Na kraju prošle godine poreski dug je iznosio 551,93 miliona eura", navodi se u izvještaju.\nPrema podacima PU, u taj iznos duga nije uračunat dug državnih organa od 85,9 miliona eura.\n"Dug državnih organa nije uzet u obzir iz razloga što kod njih postoji preplata od 84,86 miliona eura, zbog pogrešnih uplata od Državnog trezora i zbog prestanka statusa obveznika", objašnjeno je u izvještaju.\nU iznos poreskog duga na kraju prošle godine nije uračunat reprogram iz 2003. godine od 25,98 miliona eura, odložena plaćanja od 39,99 miliona eura, nerealizovana preusmjerenja od 8,56 miliona eura i dug Saveznog ministarstva odbrane od osam miliona eura.\n"Prema podacima PU, najveće učešće u strukturi poreskog duga u posljednjih pet godina u kontinuitetu imaju porezi i doprinosi na dohodak pojedinaca, zatim porez na dodatu vrijednost (PDV) i porez na promet nepokretnosti", navodi se u izvještaju.\nPrema dokumentaciji PU utvrđeno je da je poreski dug preduzeća u stečaju, u periodu od četiri godine, više nego udvostručen.\n"Tako je poreska obaveza preduzeća kod kojih je uveden stečaj na dan 31. decembar 2010. godini iznosila 78,14 miliona eura, a na dan 31. decembar prošle 146,08 miliona eura", zaključuje se u izvještaju DRI.\nIzvor: Vebsajt CDM, 11.06.2015.


Foto: Anna Liesowska / youtube\nRuska državna nuklearna korporacija Rosatom priznala je da je u eksploziji koja se dogodila u četvrtak na poligonu za vojne probe u regionu Arhangelsk, na severu zemlje, bilo nuklearnih elemenata.\nRosatom je naveo da su sa nesrećom povezani radnici koji su se bavili nuklearnim istraživanjima i potvrdio da je petoro ljudi koji su poginuli u eksploziji radnici te korporacije, preneo je sinoć Rojters.\nAgencija navodi da Rusija do sada nije dala zvanično objašnjenje zašto je eksplozija motora na raketno gorivo izazvala porast nivoa radijacije u regionu kod Belog mora.\nU nesreći je poginulo pet zaposlenih u državnoj ruskoj korporaciji Rosatom, a troje ih je povređeno.\nPovređeni su zadobili opekotine kada je eksplodirao motorom na raketno gorivo i oni su hospitalizovani.\nRaketno gorivo se zapalilo tokom testiranja, izazvavši eksploziju koja je nekoliko ljudi bacila u more.\nDve osobe poginule u eksploziji na tankeru u Rusiji


Otvoreno međunarodno takmičenje vojnih policija „Čuvar reda“\nKraljevo, 30. avgust 2021.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović otvorio je sinoć, na Trgu srpskih ratnika u Kraljevu, međunarodno takmičenje vojnih policajaca „Čuvar reda”, koje se, kao jedna od 34 discipline Međunarodnih vojnih igara, prvi put održava u našoj zemlji.\nCeremoniji otvaranja prisustvovali su i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, zamenica ministra odbrane Ruske Federacije Tatjana Ševcova, predstavnici zemalja učesnica takmičenja, lokalne samouprave i brojni građani.\nStefanović je tom prilikom istakao da je zadovoljstvo biti u Kraljevu, gradu u kojem je krunisano čak sedam srpskih srednjovekovnih kraljeva i prava je riznica vojničke tradicije i naše bogate ratničke istorije kroz vekove.\nPrema njegovim rečima, srpska istorija obiluje borbama i stradanjima našeg naroda, viteškim borbama za slobodu i tu žrtvu nebrojenih srpskih heroja kroz vekove ne smemo nikada da zaboravimo.\nZato želim da ove vojne igre i one koje će biti održane u narednih nekoliko dana posvetimo našim precima, srpskim herojima, koji su kroz vekove vojevali da bismo mi i naša deca živeli u slobodnoj Srbiji i mogli u miru da se sportski takmičimo i bijemo bitke potpuno drugačije i lepše vrste, rekao je on.\nPotpredsednik Vlade je podsetio na to da je Srbija ove godine prvi put jedna od 11 zemalja organizatora najveće vojne smotre na svetu – Međunarodnih vojnih igara, na kojima je prethodno učestvovala šest godina.\nU skladu sa tim, on je iskazao zahvalnost Ruskoj Federaciji na ukazanom poverenju, uz ocenu da je ovo još jedna potvrda naših bratskih odnosa, stvaranih kroz vekove naše zajedničke istorije.\nMeđunarodne vojne igre su, kako je precizirao, takmičenje u kojem se 42 vojske nadmeću u ukupno 34 discipline na kopnu, vodi i vazduhu, na terenima u Rusiji, Srbiji i drugim državama.\nPrema njegovim rečima, naša zemlja organizuje takmičenje vojnopolicijskih jedinica u disciplini „Čuvar reda“, koje će se odvijati na poligonima „Žiča“ i „Beranovac“, uz učešće ekipa iz Rusije, Kazahstana, Irana, Katara i Kipra.\nStefanović je, govoreći o predstojećem takmičenju, istakao da su tu i predstavnici vojski iz Egipta, Belorusije, Grčke i Mađarske u svojstvu posmatrača, izražavajući nadu da će oni u narednim godinama odlučiti da budu učesnici ovih igara.\n„Čuvar reda“ svakako nije samo sportsko takmičenje u veštini, izdržljivosti i čvrstini timova na terenu, ovo je prilika i za neku vrstu zajedničke obuke i bolje razumevanje između vojski, a samim tim i bolju saradnju i uspostavljanje poverenja, naglasio je potpredsednik Vlade.\nOn je objasnio da će se nakon prve dve faze takmičenja, koje su provera vatrene osposobljenosti vojnih policija, druge dve odvijati na poligonu „Beranovac“, a reč je o fazama „patrolna staza“ i „trka heroja“, koje će se održati 1. i 3. septembra i kojima će građani moći da prisustvuju.\nStefanović je, nakon spektakla koji je priredio orkestar Ministarstva odbrane „Stanislav Binički“, ali i muzičari i umetnici solisti, pozvao sve građane da bodre tim Vojske Srbije i da budu uz svoju vojsku, kao što je ona uvek uz svoj narod.\nŠevcova je ukazala na to da je takmičenje „Čuvar reda“ postalo veoma značajan događaj u životu vojne policije oružanih snaga zemalja učesnica i da svake godine ono postaje izazovnije za učesnike, a privlačnije za publiku.\nGeografija održavanja ovog takmičenja se širi. Kao potvrda toga je da ove godine imamo još jednu zemlju suorganizatora Međunarodnih vojnih igara – Republiku Srbiju. Predstavljati vojnu policiju oružanih snaga svojih zemalja na ovom takmičenju je i prestižno i odgovorno, a pobediti je časno, poručila je ona.\nŠest takmičarskih ekipa na poligonu „Žiča“ imaće priliku da se, u pojedinačnoj konkurenciji, odmere snage u veštinama gađanja poluautomatskim i automatskim naoružanjem tokom prve faze nadmetanja.


NIJE IMPRESIONIRANA: Džonson zvao kraljicu da joj se izvini što je osramotio | Ekspres.net\nNIJE IMPRESIONIRANA: Džonson zvao kraljicu da joj se izvini što je osramotio\nIzvor iz Džonsonovog kabineta izjavio je da je premijer pozvao kraljicu čim je bio u mogućnosti, kako bi joj rekao koliko mu je žao, nakon što je presuda doneta u prošli utorak, prenosi Sandej tajms. Presuda je navodno dovela do pogoršanja odnosa između kraljevske palate i Dauning strita 10.\n“Kraljevska porodica i to najviši nivo porodice, nije impresionana onim što se dešava”, rekao je izvor iz palate.\nU medijima se navodi da se Džonsonu u kraljevskoj palati sada ne veruje u istoj meri koliko i bivšem premijeru Dejvidu Kameronu, čiji su memoari, objavljeni prošle nedelje, takođe izazvali nezadovoljstvo Bakingemske palate. Kameron je u svojoj autobiografiji otkrio da je 2014. kontaktirao sa zvaničnicima palate i da je predložio da kraljica reaguje tokom kampanje za referendum, nakon što se uspaničio zbog prognoza da će se većina glasača izjasniti za Bregzit, prenosi Dejli mejl.\nIzvori iz palate kritikovali su to otkriće, ističući da curenje poverljivih podataka može da šteti odnosima dve strane. Izvor BBC njuza je naveo da nije ni u čijem interesu da konverzacija između premijera i kraljice bude javna i da je zbog toga teško da će odnosi napredovati.\n“Teško je reći na koga je kraljevska porodica više ljuta, na Džonsona ili na Kamerona”, rekao je izvor Sandej tajmsa.\nPovezane vesti – “OSETILA SAM RUKU NA BUTINI”: Džonson negira navode o seksualnom uznemiravanju\nBritanski premijer je posle izricanja presude održao i konferencijski sastanak sa članovima kabineta, koji je trajao oko 30 minuta. On je ministrima rekao da nije saglasan sa odlukom Vrhovnog suda, ali da poštuje nezavisnost pravosuđa.\nTags Boris Džonsonbregzitkraljica elizabeta II\nBRITANSKI MEDIJI: Džonson neće platiti 32 milijarde evra EU “BORISE DŽONSONE SRAM TE BILO”: Protesti širom Britanije NE ŽELI IZBORE: Džonson zakazao sednicu vlade za popodne Britanija: Suspenzija parlamenta od danas do 14. oktobra


Hoće li Evropa napraviti svoju atomsku bombu?! – Kakanj-X\nHoće li Evropa napraviti svoju atomsku bombu?!\nNa 15 apr, 2017 791\nI predsjednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker je oprezno, ali ne isključivši nijednu opciju, kazao da, “ako se Evropa ne bude brinula za svoju sigurnost, to niko drugi neće uraditi za nju“.Sigurnosni eksperti nisu složni po pitanju, da li je Evropskoj uniji potrebna bomba. Dok jedni tvrde da ona trenutno nije potrebna, ali da će možda trebati u budućnosti, drugi tu mogućnost potpuno isključuju.\nUlrich Kuehn, saradnik u organizaciji Carnegie Endowment for International Peace u Washingtonu, tvrdi da se trenutna debata o nuklearnom naoružavanju Evropske unije vodi zbog toga što bi SAD mogao jednog dana otkazati svoju pomoć Uniji i odustati od sigurnosnih garancija koje trenutno pruža, uključujući i nuklearnih.“Ta debata se u Njemačkoj vodi u konjuktivu. Kada bi u tom scenariju Putinova Rusija i dalje agresivno nastupala prema Evropi, onda bi zahtjevi za evropskom atomskom bombom postali glasniji. Trenutno EU ne treba bombu“, ističe on.\nDodaje da oni koji zastupaju ideju pravljenja evropske atomske bombe moraju razmišljati o ekstremno visokim troškovima i rizicima koje ona donosi.“Ljudi u Njemačkoj većinski su protiv nuklearnog naoružavanja (80 posto je protiv proširene nuklearne pomoći SAD-a). Njemačka bi, kao lider EU-a, u slučaju da se odluči na pravljenje atomske bombe, morala istupiti iz Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, a to bi imalo utjecaj na reputaciju te zemlje. Preko noći bi Njemačka postala ‘Iran 2.0’. Konačno, Rusija bi se vjerovatno usprotivila takvom pokušaju i pokušala sve, uključujući vojne akcije, da zaustavi Berlin“, mišljenja je Kuehn.\nTakav scenario, ističe, bi Evropu mogao odvesti u novi rat.“Na kraju krajeva, ne može se sa sigurnošću reći da bi nuklearno naoružanje građanima EU-a donijelo više sigurnosti. Rusija Uniji prijeti trenutno samo retorikom i hibridnim ratom – cyber napadima i kampanjama dezinformiranja. Takvom djelovanju se ne možete usprotiviti nuklearnim oružjem. To oružje bi se moglo samo iskoristiti ako Rusija prva upotrijebi isto protiv Evropske unije. To, za sada, nije opcija“, objašnjava Kuehn.\nPredsjednik Savezne akademije za sigurnosnu politiku u Njemačkoj Karl-Heinz Kamp za Al Jazeeru kaže da se o nuklearnom naoružanju ne može “ozbiljno“ razgovarati.“Jedan njemački parlamentarac je iznio ideju o evropskom nuklearnom oružju, ali jedan mali broj akademika, koji nemaju veze sa politikom, fantazira o njemačkom nuklearnom oružju“, ističe Kamp.\nUtjecajni njemački parlamentarac Roderich Kiesewetter (CDU), nekadašnji oficir Bundeswehra, najviše se zalaže za evropski nuklearni program.“Moja ideja je da se atomski program razvije na postojećim potencijalima Francuske i Velike Britanije“, kazao je on nedavno u intervjuu za New York Times.\nU tome ga je podržao nekadašnji premijer Poljske Jaroslaw Kaczynski, koji je nedavno kazao da ne bi imao ništa protiv “Evrope kao nuklearne supermoći“.Karl Heinz-Kamp kaže da je već u kolumni za švicarski list Neue Zuercher Zeitung obrazložio zašto Evropi ne treba nuklearna bomba. On je u kolumni, u koju je Al Jazeera imala uvid, naveo da Njemačka ima historijske i političke razloge zbog kojih ne bi trebala ni razmišljati o bombi.\n“Izjava nekadašnjeg njemačkog kancelara Konrada Adenauera da njegova zemlja, u okviru ‘Sjedinjenih Evropskih Država, mora imati pravo glasa kada je u pitanju nuklearno naoružanje Evrope, je dokona, jer takve ‘superdržave’ nikada neće biti. Njemačka javnost nikada neće pristati na nuklearno naoružanje. Ta zemlja u zadnjih četvrt stoljeća nije razmišljala o nuklearnoj opciji i to neće promijeniti ni novo vodstvo u SAD-u“, navodi Kamp.Ipak, Kamp ističe da, ono o čemu se treba razmišljati, jeste kako održati koncept sprečavanja rata zastrašivanjem, konvencionalnim, ali i nuklearnim.\nMycle Schneider, nezavnisni međunarodni savjetnik za energetsku i atomsku politiku, te jedan od vodećih eksperata na tom polju u svijetu, za Al Jazeeru kaže da i nakon Brexita Francuska ostaje jedina nuklearna moć u Evropskoj uniji.“Također, američko nuklearno oružje je stacionirano u Belgiji, Njemačkoj, Italiji i Holandiji. Svi pokušaji stvaranja evropske odbrambene organizacije, sa svojom doktrinom, vojskom i opremom su u zadnjih 60 godina propali. Stvaranje evropske atomske bombe, ili multilateralno dijeljenje francuskog oružja, bi bilo jako kompleksno za realizirati“, ističe Schneider.Smatra da Evropskoj uniji sigurno nije potrebna atomska bomba. Zaključuje da se atomsko oružje u Evropi ne može upotrijebiti i da to nije samo etički za odbaciti, nego i vojno.\n(Kakanj-X/Izvor: Al Jazeera/Autor: Harun Cero)


27/01/2021 | 10:25 | Autor: SRNA\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović istakao je da je 27. januar, Međunarodni dan sjećanja na žrtve Holokausta, dan opomene i tužnog sjećanja na sve žrtve nacizma i na patnje srpskog naroda, koji je, uz Јavreje i Rome, bio najveći stradalnik u nacističkim logorima smrti, a da je sjećanje na svaku žrtvu važno kako se zločini ne bi nikome nikada ponovili.\n- Ovo je dan u kojem treba da se sjetimo miliona nevinih žrtava nacizma i Holokausta i svih naših nevino ubijenih sunarodnika, sve djece koja su stradala u ustaškim logorima smrti u NDH samo zato što su bila druge vjere i nacije - rekao je Čubrilović.\nOn je istakao da je zajednička obaveza nikada ne zaboraviti i da kroz obrazovni sistem mladi spoznaju strahote nacizma, kako bi mogli da se suprotstave svakom zlu, poštujući i slijedeći put antifašizma svojih predaka, saopšteno je iz Narodne skupštine Republike Srpske.\n- U tom smislu, nadam se da će brzo početi izgradnja memorijalnog centra i muzeja Donja Gradina, u znak sećanja na žrtve kompleksa logora smrti Јasenovac - naveo je Čubrilović.\nČubrilović je naglasio da ga posebno raduje činjenica da će konačno, poslije decenija ćutanja, svijet imati priliku da vidi sve strahote nacizma koje su prošli Srbi, Јevreji i Romi kroz logor Јasenovac, zahvaljujući srpskom kandidatu za Oskara - filmu "Dara iz Јasenovca", čije prikazivanje u američkim bioskopima bi trebalo da krene za koji dan.\nOn je konstatovao da svijetu do sada nisu prezentovane patnje i stradanja našeg naroda u Drugom svjetskom ratu jer se komunistička Јugoslavija bavila, uglavnom, snimanjem propagandnih filmova o partizanskoj borbi, stavljajući strahote Holokausta pod tepih.\n- Zato je "Dara iz Јasenovca" za nas stara priča, a za svijet potpuno nova, koja će barem djelimično pokazati stradanje naroda na ovim prostorima - rekao je Čubrilović.\nMeđunarodni dan sjećanja na milione žrtava Holokausta tokom Drugog svetskog rata obilježava se 27. januara, a podsjeća na dan kada je oslobođen koncentracioni logor Aušvic, gdje je umrlo više od milion zatvorenika, uglavnom u gasnim komorama tokom Drugog svjetskog rata.\nNa taj dan 1945. godine jedinice sovjetske armije oslobodile su najveći nacistički koncentracioni logor Aušvic sa 7.500 zatvorenika.\nU logoru Aušvic, proširenom u kompleks Aušvic Birkenau, stradao je, prema podacima Državnog muzeja logora, najmanje 1,1 milion ljudi, uglavnom poljskih i evropskih Јevreja, ali i Roma, Poljaka, zarobljenih vojnika sovjetske Crvene armije i pripadnika drugih naroda.


Situacija sa virusom korona je veoma ozbiljna i u Republici Srpskoj i u regionu - i sve mjere koje su uvedene u Srpskoj bile su potrebne.\n„Ovo će biti potrebno primjenjivati još rigoroznije, jer epicentar krize sigurno nije prošao i on ne zavisi od nas. Okruženje je takvo kakvo je i moramo učiniti sve da ne izgubimo relativno dobre efekte prvog mjeseca zaštite od epidemije u Srpskoj. Preventivne mjere su učinile da zdravstveni sistem može da podnese pritisak i u ovom trenutku je spreman i nije opterećen epidemijom virusa korona u smislu da ne može da izvršava obaveze prema pacijentima“, istakao je Dodik, koji je u Trebinju prisustvovao sjednici gradskog Štaba za vanredne situacije.\nOn je dodao da je u RS slobodno oko 50 respiratora, naručeno je 130 koje su kupile institucije RS, a uz humanitarne dostave zemalja prijatelja i međunarodnih organizacija - očekuje se da će u Srpskoj biti preko 200 respiratora.\n„U Trebinje će stići jedan broj respiratora, čim stignu u Srpsku, kako bi u trebinjskoj bolnici bilo deset respiratora“, naveo je Dodik.\nOn je naglasio da životnih namirnica u Srpskoj ne fali, a da Srpska ima zaliha osnovnih životnih namirnica do kraja godine.\n„Mjere koje su preduzete u Trebinju odgovaraju situaciji i zahvalan sam svim Trebinjcima na podršci mjerama. Pozivam ih da i dalje rade sve što sami mogu da se zaštite. Treba izbjeći svaki socijalni kontakt, a onda smo spasili sve ljude oko sebe i uticali na to da epidemiju što je brže moguće suzbijemo“, istakao je Dodik.\nOn je dodao da je veliki gubitak u privredi već sad jasan, i da je sadašnji zastoj koštao RS oko 800 miliona KM u prvih mjesec dana.\n„Zato biramo pažljivo mjere da prije svega sačuvamo radna mjesta, a Vlada RS je uplatila doprinose za sve radnike u djelatnostima koje ne rade. U aprilu će biti uplaćene osnovna plata od 520 KM sa doprinosima za sve one koji neće raditi, a Vlada RS će to uplaćivati sve dok traje kriza“, istakao je srpski član Predsjedništva BiH.\nĆurić: Zdravlje ljudi najbitnije\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić kazao je da je gradski štab za vanredne situacije upoznao člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika o aktuelnoj situaciji u vezi sa virusom korona i provođenjem mjera zaštite od pandemije na području Trebinja i istočne Hercegovine.\n„Za sada nemamo registrovanih slučajeva zaraze i nadam se da će tako i da prođe. Važno nam je da sistem funkcioniše – od trebinjskog gradskog štaba, preko Hercegovine do Republike Srpske. Sve mjere smo donosili sinhronizovano, pratili smo jedni druge, poučeni iskustvom naših opština, regiona i cijelog svijeta“, istakao je Ćurić.\nOcijenio je neprihvatljivim prigovore pojedinaca da su preduzete restriktivne mjere nepotrebne.\n„I dalje smatramo da je zdravlje ljudi najbitnije i sve mjere što budemo donosili u narednom periodu biće u prvom redu usmjerene na zaštitu zdravlja naših građana. Vidjeli smo u okruženju šta se dešava – zato nemojmo da tesiramo naš zdravstveni sistem. Hajde da im zajednički pružimo punu podršku i da što više preduzmemo preventivnih mjera“, kazao je Ćurić zahvalivši građanima koji poštuju usvojene mjere zaštite od pandemije.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je u Trebinju da Republika Srpska „ništa nije dužna Rodoljubu Draškoviću i da je on bitno dužan državi“.\n„Sve što je Rodoljub Drašković iznio za sposobnost vlasti u RS nije istina, nego gola laž. To nije bilo korektno, jer je neistinito i ne odgovara stvarnosti. Republika Srpska i Grad Trebinje su radili da učine sve što je moguće da Rodoljub Drašković održi svoj biznis u Trebinju. Mi smo mu na tome zahvalni. Draškovićeve izjave, u uslovima kakvi jesu, su neprimjerene za bilo koga ozbiljnog biznismena, a vjerujemo da on jeste ozbiljan biznismen“, istakao je Dodik komantarišući nedavno gostovanje predsjednika poslovnog sistema "Svislajon" na televiziji "Fejs".\nOn je naveo da vlasti RS imaju dovoljno novca da izmiruju sve svoje obaveze, isplaćuju plate, penzije i, dodatno, doprinose i dio plate onima koji su zbog epidemije virusa korona ostali bez posla.\nKarantin od sutra za sve koji uđu preko graničnih prelaza u Fedraciji BiH\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je rekao da će u roku od 24 sata biti zatvoreni svi granični prelazi u Federaciji BiH gdje ne bude uspostavljen karantin.\n„Odluka je jutros trebala biti dostavljena federalnim vlastima - i ukoliko ne bude karantina prelazi će biti zatvoreni“, istakao je on.\nDodik je dodao da su ljudi prelazili granični prelaz Ivanica kod Trebinja, a odgovorne službe su ih upućivale na kućnu izolaciju, umjesto u karantin, što nije bila dovoljna mjera i nije bila sinhronizovana sa Republikom Srpskom.


Sportske.net - Ćurčić: "Imam pravo na stav i nadu"\nReprezentacija Srbije praktično se oprostila od mogućnosti da se plasira na Evropsko prvenstvo 2016. godine nakon poraza koji je doživela na gostovanju selekciji Portugala u okviru 5. kola grupe "I".\nNa polovini kvalifikacionog ciklusa "Orlovi" imaju teoretske šanse da se domognu mesta koje vodi na EURO 2016. ili bar u baraž ali je premalo onih koji veruju u čudo. Među "nevernike" ne spada selektor Radovan Ćurčić koji duboko veruje u ono što govori.\n"Oni koji me poznaju znaju da nikada ne tražim alibi, ali imam prava na stav, mišljenje koje se razlikuje od trenutne slike u javnosti, slike koju ja, naravno, poštujem" počinje priču selektor Srbije.\nU razgovoru za "Novosti" Radovan Ćurčić je objasnio kako je poraz od Portugala predstavljen kao katastrofa što ne odgovara istini, iako je činjenica da su posle njega šanse za plasman na EURO 2016. svedene na teoriju.\n"I pre Portugalije smo bili u nezavidnoj situaciji, ali rekao sam i ponoviću, dok postoji šansa, a ona postoji, za plasman na EP ja verujem u uspeh. To ne pričam da bih sebe hrabrio ili nekom davao lažnu nadu, ne! Jednostavno, verujem u svoj rad, verujem pre svega u igrače, njihovu posvećenost, kvalitet" ističe Ćurčić.\nNa pet kola pre kraja kvalifikacija Srbija zauzima pretposlednju poziciju u grupi "I" sa samo jednim osvojenim bodom a do kraja takmičenja očekuju je gostovanja Danskoj i Albaniji, te dueli sa Jermenijom i Portugalom pred praznim tribinama.\n"Teško jeste, ali moramo sami da isplivamo, igrači i ja, pomoć ne tražimo i ne očekujemo. Znamo da moramo mnogo toga sami da uradimo u teškim uslovima. Zato bi ogromna stvar za nas bila kada bi napravili dobar rezultat u Kopenhagenu. Naša pobeda bi puno stvari promenila, a ja sam siguran da će u našoj igri biti pomaka u odnosu na Lisabon" optimista je selektor.\nDuel sa Danskom definitivno će dati konačnu sliku o tome da li Srbija ima pravo da se i dalje nada ili će sve šanse za plasman na EP biti ugašene u Kopenhagenu.\n"Znam samo da jedna utakmica može mnogo toga da promeni kada je u putanju budućnost srpskog fudbala, budućnost koja sada ne izgleda svetlo, ali zato i jesmo ovde...Da vidimo da li smo pravi kada je najteže, a to je upravo utakmica u Kopenhagenu" zaključuje Ćurčić.\nGostovanje u Kopenhagenu zakazano je za 13. jun a ukoliko izabranici Radovana Ćurčića opravdaju njegova očekivanja mnogo toga će potom zavisiti od međusobnog duela Danske i Albanije, kao i utakmice Srbije i Jermenije u Beogradu.


Srbiji je potrebno više žena u sistemu bezbednosti\nSrbiji je potrebno više žena u sistemu bezbednosti i njegovim službama, zaključak je skupa u Beogradu na kojem su učestvovali predstavnici institucija, međunarodnih organizacija i nevladinog sektora.\nNa okruglom stolu o uticaju i primeni Rezolucije UN "Žene, mir i bezbednost", koji je organizovao Beogradski centar za bezbednosnu politiku, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković ocenila je da je situacija u toj oblasti u Srbiji znatno bolja nego što je bila ranije, ali da je još uvek daleko od zadovoljavajuće.\nDo najvećeg porasta učešća žena došlo je u kategorijama oficira i profesionalnih vojnika, a donekle je smanjeno njihovo učešće kao civilnih lica. U Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, pak, zabeležen je porast broja žena u svim kategorijama, pa je u maju 2015. njihova zastupljenost bila 19,42 odsto, a u septembru iste godine 19,71 odsto.\nKada je reč o bezbednosnim strukturama i učešću žena u njiima, treba krenuti od lokalnog nivoa, rekla je poverenica. "Potrebno je osnivanje saveta za bezbednost na nivou loklanih samouprava, kao i donošenje lokalnih strategija u toj obrasti. Naravno, sve to uz ravnopravno učešće žena", kazala je Janković. U tom segmentu potrebna je saradnja i podrška državnih organa, kao i civilnog sektora.\nJanković je rekla da očekuje da će Vlada Srbije uskoro usvojiti novi Nacionalni akcioni plan za sprovođenje Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN - Žene, mir i bezbednost, kako bi što pre počelo njegovo sprovođenje. Rekla je da je tokom izrade tog plana posebnu pažnju, između ostalog, posvetila pitanjima seksualnog i rodno zasnovanog nasilja, porodičnog nasilja naročito prema ženama i starijima, te svim vidovima nasilja i diskriminacije tokom zapošljavanja i rada, kao i trgovine ljudima.\nOva pitanja, kaže Janković, moraju da se nađu u vrhu političke agende ako želimo da stvorimo društvo sa maksimalnim stepenom bezbednosti i na lokalnom i na nacionalnom nivou.\nZamenik šefa Misije OEBS u Srbiji Majkl Ujehara naveo je ta organizacija pružila podršku Vladi Srbije tokom izrade Nacionanog akcionog plana za sprovođenje te rezolucije, navodeći da je taj proces bio transpranetan, te da očekuje da će mreža organizacija cilnog društva bitno doprineti i u njegovom sprovođenju. "Vlada će imati punu podršku OEBS-a u donošenju i sprovođenju tog dokumenta", kazao je Ujehara.\nOEBS primećuje i ceni napore Srbije u ovoj oblasti, a žene mogu imati veliku ulogu u rešavanju bezbednosnih izazova, rekao je on.\nPredstavnica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Maja Bjeloš predstavila je i Mrežu organizacija civilnog društva - "Žene mir i bezbednost u Republici Srbiji" koja okuplja ukupno 22 nevladine organizacije, kao i predstavnike akademske zajednice koji su zainteresovani za poštovanje i primenu Rezolucije 1325 UN "Žene, mir i bezbednost".\n"Dijalog sa državom ćemo nastaviti", kaže Bjeloš navodeći da ta mreža organizacija insistira na se novi dokument sprovede na lokalnom nivou kako bi građani i građanke osetili boljitak u svakodnevnom životu.\nBjeloš je rekla da se ta mreža zalaže za veće učešće žena u savetu za bezbednost, štabovima za vanredne situacije, kao i u izvršnoj vlasti, te poručila predsedničkim kandidatima da bezbedbosni izazovi i rizici sa kojima se suočavaju žene i devojke mora da bude visoko na agendi bezbednosnih politika.


Ustavni sud Bosne i Hercegovine | Regionalna konferencija ustavnih sudova\nU organizaciji Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, u saradnji s Njemačkom fondacijom za međunarodnu pravnu saradnju - IRZ, danas je u Sarajevu održana Regionalna konferencija ustavnih sudova o temi: „Odluke Evropskog suda za ljudska prava i njihov utjecaj na standarde nacionalnih ustavnih sudova“.\nMeđunarodna multilateralna i bilateralna saradnja, međunarodne konferencije, stručni i naučni skupovi su mogućnosti i način na koji ustavni sudovi, između ostalog, promoviraju svoju doktrinu, iskustvo i praksu, posebno u domenu vladavine prava, zaštite i promocije ljudskih prava i osnovnih sloboda. U tom kontekstu veoma je važna razmjena iskustava, stavova i prakse o primjeni prava, kao i uspostavljanje stručne saradnje u vezi s drugim pitanjima koja su od zajedničkog interesa i značaja za ustavne sudove zemalja u regiji u kojima ustavno sudstvo ima zajedničke početke i osnove.\nCilj inicijative bila je razmjena iskustava, stavova i prakse o primjeni prava u oblasti vladavine prava, zaštite i poštovanja ljudskih prava i osnovnih sloboda, kao i uspostavljanje stručne saradnje u vezi s drugim pitanjima od zajedničkog interesa i značaja za ustavne sudove zemalja u tranziciji. Inicijativu su prihvatili ustavni sudovi zemalja regije, a tradicija da se održavaju regionalne konferencije/okrugli stolovi, svaki put s drugom temom od zajedničkog interesa, odvija se u kontinuitetu.\nDanašnja Konferencija, uz mnoštvo izloženih kvalitetnih prezentacija/referata o temi Konferencije i diskusija koja je uslijedila, osvijetlila je pitanje utjecaja odluka Evropskog suda za ljudska prava na praksu i standarde nacionalnih ustavnih sudova u regiji s različitih aspekata, ali s nastojanjem da se uspostavi doktrinarni pristup ovom izuzetno značajnom pitanju koji će predstavljati doprinos osiguranju cjelovite zaštite ljudskih prava i osnovnih sloboda svakog građanina.\nTo je svakako još jedan značajan doprinos pravnoj praksi i doktrini ustavnih sudova regije u pogledu ujednačavanja standarda implementacije odluka Evropskog suda.


Vi ste ovde: Home | Međunarodni standardi\nISO 9001 je međunarodni standard koji sadrži zahteve za sistem upravljanja kvalitetom u poslovnoj organizaciji koje organizacija mora da ispuni kako bi uskladila svoje poslovanje sa međunarodno priznatim normama. ISO 9001 je pogodan za sve organizacije koje žele da poboljšaju način upravljanja, bez obzira na veličinu ili delatnost organizacije. Svrha ovog standarda je povećanje efikasnosti organizacije kroz primenu procesnog pristupa.\nISO 14001 – Sistem menadžmenta zaštitom životne sredine\nISO 14001 definiše zahteve za upravljanje zaštitom životne sredine. Ispunjavanje ovih zahteva je potrebno dokumentovati kako bi postojao dokaz o poštovanju standarda i o efikasnom radu u skladu sa standardom. Implementacija Sistema upravljanja zaštitom životne sredine može se odnositi na čitavu kompaniju, jedan ogranak ili na samo jedan radni proces, a izbor uglavnom zavisi od potrebe kompanije.\nStandard OHSAS 18001 (Occupational Health & Safety Assessment Series) je standard koji definiše zahteve za sistem menadžmenta zdravljem i bezbednošću na radu. Implementacijom ovog standarda, preduzeće stiče poverenje zainteresovanih strana uveravajući ih da je rukovodstvo opredeljeno da ispunjava zahteve iz politike zaštite zdravlja i bezbednosti na radu, da je naglasak na preventivi, a ne na korektivnim merama.\nISO 22000 je prvi standard koji mogu koristiti svi članovi lanca snabdevanja hranom. To uključuje i dobavljače neprehrambenih proizvoda i usluga, kao što su proizvođači opreme i ambalaže, kao i davaoci logističkih usluga. ISO 22000 je pogodan za organizacije svih veličina i kao što je prikladan za pekare sa 10 zaposlenih, tako je prikladan i za međunarodne proizvođače hrane ili supermarkete koji zapošljavaju hiljade radnika.\nISO 27001 – Sistem menadžmenta bezbednošću informacija\nStandard ISO 27001 je značajan standard za organizacije koje se bave uslugama u oblastima koje su na bilo koji način povezane sa Informacionim tehnologijama i potrebom za očuvanje poverljivosti informacija. Njegova implementacija i primena omogućavaju bolju saradnju sa sličnim organizacijama širom sveta koje posluju po ovom modelu.\nIFS je danas široko primenjen svetski standard kontrole bezbednosti hrane i nivoa kvaliteta proizvođača. Ovi, najviši standardi hrane, zasnivaju se na principu sledljivosti – mogućnosti da se u svakom trenutku na putu od primarnog proizvođača do krajnjeg korisnika „isprati“ ispravnost i kvalitet proizvoda u svakoj fazi proizvodnje i ditribucije.\nCE znak je skraćenica od „Conformité européenne“ (engl. European Conformity) i predstavlja oznaku proizvođača da je proizvod u skladu sa smernicama EU i odgovarajućim evropskim normama na koje se pozivaju smernice.\nTržište Evropske Unije zahteva da proizvodi koji se plasiraju i stavljaju u promet moraju zadovoljiti suštinske zahteve za bezbednošću ili tehničke zahteve. Najveći broj proizvoda široke potrošnje i industrijskih proizvoda koji potpadaju pod direktivama novog pristupa moraju imati CE znak.\nEuro Quality Standard INT doo nudi mogućnost održavanja već uvedenog Sistema menadžmenta. U skladu sa Vašim potrebama i željama aktivno učestvujemo u obavljanju poslova i zadataka Vašeg menadžera kvaliteta, čime dobijate konsultanta koji je zadužen za Vaš sistem.


Tribina u Požegi: Rudnici litijuma nisu motor, nego kočnica razvoja Srbije - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Tribina u Požegi: Rudnici litijuma nisu motor, nego kočnica razvoja Srbije\nO posledicama istraživanja i eksploatacije litijuma\nTribina u Požegi: Rudnici litijuma nisu motor, nego kočnica razvoja Srbije\nN. K.19.06.2021. 21:09\nRudnici litijuma nisu motor, već kočnica razvoja Srbije i građani ne bi trebalo da dozvole kompanijama, poput Rio Tinto, da ostvare svoje planove.\nS druge strane, ekološki pokreti i njihove akcije mogu da budu snaga koja će inicirati promene u Srbiji.\nTo je sažetak poruka sa tribine „Copy Loznica/Paste Požega – Kako zaštititi prirodu i zdravlje“, koju je sinoć u Požegi organizovalo udruženje građana Inicijativa za Požegu.\nPovod za tribinu su najave kompanije Rio Tinto da će u okolini Loznice otvoriti rudnik litijuma, kao i firme Jadar litijum da će započeti geološka istraživanja te rude u selima Požege i Kosjerića, o čemu meštani nisu bili obavešteni i, sa nekoliko protesta, poručili su da to neće dozvoliti.\nNa tribini su govorili članovi Slobodne skupštine Srbije – epidemiolog dr Zoran Radovanović i profesorke Biološkog fakulteta u Beogradu dr Biljana Stojković i dr Ljiljana Tomović, koji su poručili da je potrebno da se građani udruže i ne dozvole vlasti i njenom korupiranom sistemu da od Srbije napravi rudnu koloniju, uništi prirodu, ugrozi zdravlje ljudi i otera ih sa njihovih ognjišta.\nDr Zoran Radovanović je naveo da klasična eksploatacija litijuma i jadarita, nosi velike rizike po zdravlje i životnu sredinu.\n„Čoveka uhvati jeza kada pomisli da će u Jadar svakog dana stizati hiljadu tona sumporne kiseline. To je toliko teretnih vagona, a dovoljno je da se jedan prevrne i da nastane katastofa“, kazao je dr Radovanović. On je dodao da u kompaniji Rio Tinto tvrde da će novom tehnologijom smanjti rizike na minimum, ali to, kako je istakao, zahteva velika ulaganja, što je, kazao je „teško zamislivo da se o tome vodi računa u Srbiji, čiji sistem je sklon korupciji“.\nDr Biljana Stojković je navela da kompanija Rio Tinto odbija da u potpunosti obelodani detaljan tehnološki prostupak, uz pravdanje da je to poslovna tajna.\n„Oni traže od nas da im verujemo da je to čista tehnologija, ali to im ne smemo dozvoliti. Nemačka ima više od tri odsto rezervi lutijuma i za njih Rio Tinto ne dolazi u obzir, već traže način za neku novu tehnologiju koja neće upropastiti prirodu“, poručila je dr Stojković.\n„Stalnio nam se govori – ako ste protiv kompanije Rio Tinto, onda ste protiv razvoja Srbije. Ne, nismo protiv razvoja, mi smo protiv trovanja“, rekla je između ostalog dr Stojković i navela da postoje istraživanja po kojima se zapadna Srbija može uspešeno razvijati ulaganjima u poljorivredu i turizam.\nDr Ljiljana Tomović je istakla da je problem i u tome „što nas lažu i što ljudi ne dobijaju tačne informacije“, i dodala da „nije tačno da Srbija ima deset, već jedan odsto rezervi rudnih stena litijuma u svetu“.\n„Neko želi da se brzo obogati, jer će lutijumske baterije, za pet ili šest godina biti zamenjene natrijum-jonskim baterijama. Ovo je pitanje grabeži na svetskom nivou. Na granici Nemačke i Češke ima četiri odsto rudnih rezervi litijuma, a Srbija ima jedan odsto, ali neko, zbog korumpiranosti od najnižeg do najvišeg nivoa, hoće to da uradi, a Srbija će postati rudna kolonija“, poručila je dr Tomović.\nPožegario tintoRudnik litijumaTribinaZoran RadovanovićPožega\nJedno reagovanje na “Tribina u Požegi: Rudnici litijuma nisu motor, nego kočnica razvoja Srbije”\n20. juna 2021. u 08.17\nInteresantno, a svi učesnici sa po bar jednim mobilnim telefonom u džepu (čitaj litijumskom baterijom), došli kolima koja troše fosilna goriva i nemilice zagadjuju atmosferu, svako od njih na po 4 gume i dva para gumenih djonova koje proizvode one „užasne“ fabrike gume, da ne pričamo o broju „pobijenih“ životinja neophodnih za taj broj cipela, tašni, kaiševa i drugog aksesoara, a vratiće se u svoja „gradska jezgra“ gde je neko pre njih, ali ne i oni sami, već „iskrčio“ neku prirodu i staništa flore i faune kako bi oni imali svoj krov nad glavom. Borimo se protiv civilizacije, ali koristimo sve njene blagodeti jer to nije isto kao kad neki, nama neprihvatljivi političari, žele da urade nešto kako bi i oni koji nemaju sve ono što mi imamo, možda mogli i da dobiju.


četvrtak, 18. februar 2016. 13:11h\nProjektu se protivi lokalno stanovništvo zbog lošeg uticaja na ekosistem reke, a Zeleni Srbije smatraju da će se on negativno odraziti i na tok Nere sa srpske strane granice u mestima kroz koje ova reka protiče.\nNakon susreta s investitorima iz Italije, 16. februara, više od 300 meštana iz Prigora, mesta u županiji Karaš-Severin, strahuje da će priroda biti uništena planiranom izgradnjom minihidrocentrala i vodozahvatom na 11 km srednjeg toka reke Nere u Rumuniji. Javnoj raspravi prisustvovali su predstavnici civilnog sektora iz Srbije, a prisutna je bila i koordinatorka Zelenih Srbije za Vojvodinu Violeta Jovanov Peštanac.\nU Planu za izgradnju se navodi da bi minihidrocentrale bile izgrađene u blizini prašumskih rezervata predloženih za UNESCO baštinu, a na 500 m udaljenosti od granice Nacionalnog parka Semenik - Klisura Karaša.\nZeleni Srbije traže da se država Srbija uključi u javnu raspravu i iznese zabrinutost zbog uticaja na životnu sredinu. U ovom slučaju prekršene su ESPOO, Arhuska i Ramsarska konvencija, a građani naše zemlje treba da znaju da je Srbija morala da bude informisana o namerama države Rumunije da želi da izgradi hidrocentrale na reci Neri koja protiče i kroz Srbiju, navodi se u saopštenju ove političke partije.\nPodsećamo da je prošle godine, Federacija Koalicije Natura 2000 dobila spor, sudskim poništenjem rešenja o uticaju na životnu sredinu, za izgradnju drugih četiri minihidrocentrala na planinama Carku u područjima Natura 2000, takođe u županiji Karaš – Severin.\nSve se ovo događa u XXI veku, kada su tehnološke mogućnosti obezbeđivanja energije neslućenih razmera, naspram nepovratnog gubljenja prirodnih vrednosti u obe države i sakaćenju jedinog vrednog što nam je ostalo od prirode, a koje treba da predamo potomstvu, zaključuje se u saopštenju stranke Zeleni Srbije.


Dodela uverenja 2016\nDana 23. decembra 2016. godine, u 12.00 časova, u centralnom holu Centra za simulacije i učenje na daljinu Škole nacionalne odbrane Vojne akademije, uručena su uverenja pripadnicima Ministarstva odbrane R. Srbije koji su završili kurseve za korišćenje platforme učenja na daljinu. Kurs srednjeg nivoa je u 2016. godini završilo 10 pripadnika a napredni nivo kursa je završio 5 pripadnika Ministarstva odbrane.\nUverenja su dobila 2 pripadnika Odeljenja za razvoj psihološke delatnosti Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane i 13 pripadnika Vojne akademije.\nU ime načelnika Centra za simulacije i učenje na daljinu, uverenja je uručila administrator kurseva vs Radojka Milićević koja je, nakon pozdravnog govora i kratke analize usavršavanja u 2016. godini, istakla vrlo visoki nivo motivacije polaznika da stečena znanja o primeni platforme učenja na daljinu koriste u procesu nastave i obuke.\nU ime svih polaznika, pk Vitomir Stanković se zahvalio pripadnicima Centra za simulacije i učenje na daljinu na uloženom trudu prilikom savladavanja gradiva. Posebno je istakao timsku atmosferu i interesantne nastavne sadržaje koji motivišu da svi polaznici, posebno polaznici naprednog kursa, imaju ideje za izradu elektronskih kurseva iz svoje oblasti.\nOdržan prvi Regionalni skup "Učenje na daljinu u MO i VS 2016"\nŠesti po redu i prvi Regionalni stručni skup "Učenje na daljinu u MO RS i VS 2016" je održan 17. novembra 2016. godine u amfiteatru Centra za simulacije i učenje na daljinu, Škole nacionalne odrane Vojne akademije. Skup je otvorio rektor Univerziteta odbrane general-major Mladen Vuruna.\nSa rezultatima, aktivnostima i planovima razvoja u oblasti učenja na daljinu, učesnike su upoznali načelnik Škole nacionalne odbrane pukovnik Miroslav Talijan i načelnik Centra za simulacije i učenje na daljinu pukovnik Goran Šimić koji je istakao da, sa preko 150 kurseva i drugih elektronksih materijala, sa preko 2000 korisnika iz sistema odbrane R. Srbije i 300 korisnika iz 61 zemlje sveta, platforma za učenje na daljinu MO RS i VS predstavlja reprezetativni resurs a Centar za simulacije i učenje na daljinu reprezetativnu jedinicu sistema vojnog obrazovanja i obuke.\nPredstavnici K. Norveške su, sumirajući dosadašnje aktivnosti, istakli da je zahvaljujući uspešnim višegodišnjim projektima učenja na daljinu i dobijanjem statusa partnerskog centra u okviru Inicijative za napredno distribuirano učenje, Centar za simulacije i učenje na daljinu Škole nacionalne odbrane Vojne akademije prepoznat kao ključni resurs za uspostavljanje regionalne saradnje na polju učenja na daljinu.\nUčesnici iz zemalja regiona (Slovenije, Bosne i Hercegovine i Makedonije) su predstavili svoje sisteme vojne obuke i obrazovanja sa posebnim akcentom na kontekst učenja na daljinu i izrazili spremnost za podršku regionalnom projektu učenja na daljinu.\nPored navedenog, na skupu su prezentovani novi softverski alati za izradu e-materijala i nove metode u istovremenoj izradi e-sadržaja za desktop, smartfon i tablet platforme čime se povećava produktivnost produkcije.\nSkupu je prisustvovalo 119 učesnika od kojih je bilo 11 gostiju iz inostranstva.\nADL konferencija 2015\nU organizaciji Centra za simulacije i učenje na daljinu Škole nacionalne odbrane Vojne akademije održana je peta po redu stručna rasprava o učenju na daljinu u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, na kojoj je učestvovalo oko osamdeset pripadnika uprava, organizacionih celina i ustanova Ministarstva odbrane i Vojske Srbije. Skupu su prisustvovali i predstavnici Ministarstva odbrane Kraljevine Norveške s kojima Centar za simulacije i učenje na daljinu već nekoliko godina veoma uspešno sarađuje. Ovogodišnja konferencija je imala regionalni karakter jer su prisustvovali i predstavnici oružanih snaga Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije.\nNa početku stručne rasprave učesnike je pozdravio načelnik Vojne akademije general-major Goran Zeković, koji je otvarajući skup istakao značaj realizacije učenja na daljinu u MO i VS.\nPrema oceni učesnika, ovo je najuspešniji stručni skup o učenju na daljinu u proteklih pet godina.\nNa osnovu preliminarnih razgovora sa predstavnicima oružanih snaga iz regiona zaključeno je da postoje velike mogućnosti za uspostavljanje regionalne saradnje po pitanju učenja na daljinu.\nKvalitet obuke u korišćenju platforme učenja na daljinu prepoznat je i verifikovan od strane svih pripadnika MO i VS. O tome svedoči i sve veći broj kvalitetnih elektronskih kurseva samostalno izrađenih od strane polaznika obuke. Ovi kursevi pokazuju da je nivo obučenosti na zavidnom nivou jer su u njima korišćeni i napredni multimedijalni alati izvan platforme učenja na daljinu.\nU znak zahvalnosti na dugogodišnjoj kvalitetnoj saradnji i ostvarenim rezultatima na polju učenja na daljinu, načelnik Vojne akademije je gospodinu Atleu Svendsenu, koordinatoru projekta, uručio zahvalnicu i plaketu povodom 60 godina Škole nacionalne odbrane.\nADL konferencija 2015 - Najava\nElektronski materijali dostupni na daljinu, interaktivni kursevi, računarske simulacije predstavljaju samo neke od novih sadržaja nastave koji se uveliko koriste u savremenim armijama. Ostvarivanje boljeg, ili održavanje uspostavljenog kvaliteta nastave i obuke za kraće vreme i uz manje materijalne troškove predstavlja osnovni motiv za korišćenje visokotehnoloških rešenja u procesu vojnog obrazovanja i obuke. Pored ostalog, zahvaljujući uspešnim višegodišnjim projektima učenja na daljinu i uvođenjem konstruktivnih simulacija u sistem vojnog obrazovanja i obuke R. Srbija se uvrstila u red zemalja koje mogu vrlo brzo odgovoriti na odbrambene i bezbednosne pretnje savremenog sveta.\nPovod za organizovanje ovog skupa je informisanje nosilaca funkcija planiranja i realizacije obuke i obrazovanja u MO RS i VS o rezultatima i tekućim aktivnostima Projekta uvođenja učenja na daljinu, kao i budućim planovima razvoja učenja na daljinu u MO RS i VS.\nOvakav vid obrazovanja treba da omogući starešinama da po završetku školovanja nastave svoje usavršavanje do kraja profesionalne karijere, uz minimalno odsustvovanje sa radnog mesta.\nZa nama je petogodišnje iskustvo u ekspolataciji platfome za učenje na daljinu, koja omogućava svim subjektima obuke i obrazovanja da koriste prednosti novih tehnologija kako bi smanjili vlastite troškove uz očuvanje i unapređenje kvaliteta. Centar za simulacije i učenje na daljinu već više od dve godine realizuje kurseve za obuku nastavnika da bi na najbolji mogući način koristili platformu za učenje na daljinu, obogatili svoju nastavu i ostavrili neposredniji kontakt sa svojim slušaocima i kadetima.\nRezultati kurseva za korišćenje platforme za učenje na daljinu, kojim su nastavnici i izvođači obuke osposobljeni da primene različite didaktičko – pedagoške taktike u kreiranju nastavnih materijala, i koji su ovladali softverom za produkciju interaktivnih multi - medijalnih sadržaja biće prezentovani na skupu.\nPored toga, u 2015. godini nastavljena je primena mobilnog učenja, kao jednog od novih koncepata elektronskog učenja, kojim se omogućava pristup nastavnim resursima koji su prilagođeni tzv. smart – telefonima i tablet – računarima iz bilo koje tačke na zemaljskoj kugli.\n➢ Upoznavanje sa trenutnim stanjem realizacije projekta „Učenje na daljinu u MO RS i VS“,\n➢ Upoznavanje sa rezultatima projekta,\n➢ Upoznavanje sa planovima za period 2014. – 2016. godina,\n➢ Upoznavanje sa primenom Učenja na daljinu u stranim armijama,\n➢ Razmatranje mogućnosti šire regionane saradnje.\nPoseta delegacije Kraljevine Norveške\nNTG skup u Beogradu\nUčešće na 2. NORDIC godišnjoj ADL konferenciji u Golu


Radić: Uz gasni slede i drugi aranžmani koji potvrdjuju da je Srbija prijatelj Rusiji | Novinska agencija Beta\n12:40 - VestiJovanović (NADA): Nezavisno pravosudje kada se oslabe političke stranke (VIDEO)\nPOLITIKA | 26.11.2021 13:10 > 26.11 13:18\nRadić: Uz gasni slede i drugi aranžmani koji potvrdjuju da je Srbija prijatelj Rusiji\nVojni analitičar Aleksandar Radić ocenio je danas da će gasni aranžmam sa Rusijom potvrditi da joj je Srbija prijateljska zemlja.\nTo bi, po njegovom mišljenju, moglo da se odrazi u vojnoj sferi, kroz nabavku novog oružja, o čemu od ranije ima najava, kao što su novi helikopteri.\n"Moskva mora da ima procenu kakve su političke i ekonomske koristi od ovakvog gasnog aranžamana, tako da će cena gasa morati da se pretoči u nešto što će za Rusiju biti potvrda njenog interesa i pozicije na ovom prostoru", rekao je Radić za Betu.\nOn je podsetio da pregovori o nabavci protivoklopnog oružja "kornet", o kojem je govorio predsednik Srbije Aleksnadar Vučić, u izjavi iz Rusije, nisu novi, već "vode u daleku prošlost".\nPrema njegovim rečima, u tom vojnom domenu, Srbija je Rusiji "pružila veliki prostor za afirmaciju".\n"Sa izolacijom Rusije i sankcija Zapada prema njoj, ta država ima pojačanu potrebu za očiglednim saveznicima, nekoj vrsti 'mostobrana' iza ledja NATO, bez obzira na odnose Srbije sa tim savezom", rekao je Radić.\nPrema njegovim rečima, Rusija može da održi vojne vežbe i aktivnosti sa zemljama u svom geografskom okruženju i otvoreno su joj prijateljske, od Belorusije do Kine, ali je Srbija jedina zemlja u "jezgru evropskog kontinenta" do koje ruski vojnici mogu da dodju velikim transportnim avionom na vežbu.\n"U vojno tehničkoj saradnji Srbija je potpisala, za svoje finansijske kapacitete, znatne ugovore sa Rusijom za nabavku naoružanja i opreme", rekao je Radić.\nOn je istakao da je prijem 30 tenkova i toliko oklopnih vozila iz Rusije njena donacija zemljama koje smatra prijateljskim, od Latinske Amerike do Azije, a mi smo izuzetak, jedini u Evropi.\n"Posle ovog gasnog aranžmana može da se pretpostavlja, u najmanju ruku, da će doći do održavanja vojno-vojne saradnje i potencijalno novih ugovora u domenu vojno-tehničke saradnje", rekao je Radić.


Karavan igre u Kragujevcu Karavan igre u Kragujevcu - Humanitarniradio.inf\nокт 15, 2020 domaćin Karavana igre, Karavan igre u Kragujevcu\nKragujevac će i ove godine biti domaćin Karavana igre koji se od 2017. godine u organizaciji Nacionalne fondacije za umetničku igru i Beogradskog festivala igre, održava uz podršku Fondacije Art Mentor iz Lucerna, švajcarske Vlade i ondašnjeg Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nU okviru predstavljanja programa i aktivnosti Karavana, baletski umetnici i pedagozi Nacionalne fondacije za umetničku igru održali su časove plesa u kragujevačkim osnovnim školama. Tim povodom za Aju Jung, direktorku Nacionalne fondacije,predsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović i član Gradskog veća za kulturu, Miljan Bjeletić, organizovali su prijem.\nI pored bogatog kulturnog života, posebno zadovoljstvo je što će i ove godine Kragujevac ugostiti Karavan igre i u okviru mogućnosti pružiti podršku realizaciji projekta. Sa prethodnog Karavana ostali su pozitivni utisci i lepe uspomene jer se radi o kvalitetnom programu, interesantnom i blagotvornom za mlade generacije kojima treba da se usađuju prave vrednosti, rekao je na prijemu predsednik Skupštine grada,Petrašinović.\nOvo je veoma složena godina i veoma je komplikovano organizovati bilo kakva dešavanja u smislu kulture i scene, ali smo dokazali da, ukoliko ima dobre inicijative, volje, truda i rada, mogu da se, uprkos pandemiji, dogode čak i međunarodni festivali poput Beogradskog festivala igre koji se dogodio u septembru, kaže Aja Jung, direktorka Nacionalne fondacije i Festivala.\nSa Karavanom igre nastavljamo zahvaljujući fondaciji Art Mentor iz Lucerna i švajcarskoj vladi i ondašnjem ministarstvu koje jepomoglo da projekat do danas obiđe gotovo 30 gradova Srbije i različitim programima edukuje mlade o savremenoj igri i baletu. Pored toga, programom su predviđene filmske projekcije, izložbe umetničke fotografije, predavanja ali i igra na sceni, klasičan balet, baletske varijacije kao i nove forme poput hip hopa i brejk densa, rekla je Aja, zahvaljujući se gradu Kragujevcu koji je ponovo otvorio vrata Karavanu i omogućio direktan susret baletskih pedagoga i umetnika i zainteresovane dece i roditelja ali i najšire publike svih generacija.\nOvakvi događaji u današnje vreme i pod ovakvim okolnostima bude nadu u kulturni život i njegov razvoj. Ovaj segment umetničkog stvaralaštva nije u značajnoj meri zastupljen na našoj kulturnoj sceni i ima dosta prostora da se umetnička igra razvija. Treba iskoristiti sve kapacitete koje imamo, jer su takvi događaji uvek praznik za naš grad, rekao je Miljan Bjeletić, član Gradskog veća za kulturu. Ovo nije naš prvi susret, podsetio je Bjeletić, tokom prethodne organizacije ovog festivala dogovorili smo dalju saradnju koja se evo, na obostrano zadovoljstvo, nastavlja. Cilj je da nam se prenesu dragocena znanja i iskustva, a sigurno je da Aja Jung ima tih kapaciteta i na kraju bi sve trebalo da rezultira nečim novim, a to je, pored ostalog i stvaranje sasvim nove publike u Kragujevcu.


KONAČNO: Dva miliona KM za novi put za Motike! - pravdabl.com\npravdabl.com — 03/07/2019\nIzgradnja nove saobraćajnice od Petrićevca do Motika, vrijedne više od dva miliona KM, počeće 20. marta, najavljeno je iz Odjeljenja za saobraćaj i puteve. Realizacija ovog projekta je od izuzetne važnosti za ovaj dio Banje Luke i jedan je od ovogodišnjih prioriteta gradske administracije.\n– Prema projektu, biće izgrađeno 1,2 kilometra moderne saobraćajnice, na potezu od tzv. Žutih zgrada na Petrićevcu do objekta „Pavlović tursa“ u Motikama. Projektom je predviđena potpuna i sveobuhvatna rekonstrukcija ove saobraćajnice, što podrazumijeva i izgradnju kompletne komunalne infrastrukture – navode iz nadležnog odjeljenja.\nIzgradnjom nove saobraćajnice u Ulici kralja Aleksandra I Karađorđevića, Motike će, kao jedno od brzorastućih prigradskih naselja sa znatnim prilivom novog stanovništva, biti znatno bolje povezane sa ostatkom grada.\n– Saobraćajnica će biti širine šest metara, sa obostranim trotoarima širine 1,5 metar, fekalnom i oborinskom kanalizacijom i javnom rasvjetom – kazali su u nadležnom odjeljenju.\nPrema projektu, rok za izvođenje radova iznosi 180 radnih dana od uvođenja izvođača radova.\nPredsjednica Savjeta Mjesne zajednice Motike Vedrana Marčetić, kazala je da stanovnici ovog dijela grada s nestrpljenjem očekuju početak gradnje saobraćajnice koja predstavlja žilu kucavicu njihovog naselja. Ona ukazuje na to da stanovnici Motika već dugi niz godina koriste lošu i neuslovnu saobraćajnicu.\n– Saobraćajnica je trenutno u veoma lošem stanju i vapi za rekonstrukcijom i uređenjem. Zahvalni smo Gradskoj upravi koja je prepoznala značaj ove saobraćajnice kako za naše naselje tako i za cijeli grad. Izgradnjom nove saobraćajnice, život će nam u mnogim segmentima biti olakšan, a pogotovo će naši najmlađi imati mnogo bolju bezbjednost prilikom kretanja – zaključila je Marčetić.\nTags: Grad Banjaluka\nNext post KREĆA TRKA, 12 ŽELJA, A DUPLO MANJE MJESTA!\nPrevious post VOJVODIĆ I VRANJEŠ: POBJEDNIČKI OD STARTA!


27. фебруара 2019. Zanimljivosti\nPrirodna blaga Đerdapske klisure, najdužeg evrposkog kanjona, priznata su svuda u svetu. Lepenski vir je deo Đerdapa gde je pre oko 9.000 godina začeta moderna civilizacija. Mesto koje oduzima dah našlo se na listi najlepših klisura na svetu. Sajt „Virtual Tourist“ na osnovu broja zvezdica koje su dodelili korisnici koji su posetili razne svetske destinacije, Đerdapsku klisuru je svrstalo na četvrto mesto. Prirodan usek moćnog Dunava na toku kroz Srbiju opisan je kao biser koji krase odlični uslovi za planinarenje. Redakcija sajta je uz svaki navedeni lokalitet sa liste dala i kratki opis. Za Đerdapski klisuru je napisano da se prostire duž 100 kilometara Dunava i da je okružena šumama. U opisu na sajtu piše da „Nacionalni park nije širok, ali da su oko njega prelepe šume koje pružaju jedinstven osećaj“. Na vrhu liste prema glasovima korisnika našao se Sakikent kanjon u Turskoj. Na drugom mestu kanjon Henkok Džordž u Karadžini nacionalnom parku u zapadnoj Australiji, a odmah ispred Đerdapske klisure je Auzbil kanjon u SAD-u.


Republikanci o nacionalnoj bezbednosti\nKandidati za republikansku predsedničku nominaciju Rik Santorum, Ron Pol, Rik Peri, Mit Romni, Herman Kejn, Njut Gingrič, MIšel Bakman i Džon Hantsmen na debati u Vašingtonu 22. novembra 2011.\nKandidati za republikansku predsedničku nominaciju raspravljali su o Pakistanu, Avganistanu i iranskom nuklearnom programu na svojoj najnovijoj debati, koja je ovog puta održana u Vašingtonu.\nOdgovarajući na pitanja o američkoj pomoći Pakistanu, guverner Teksasa Rik Peri izjavio je da bi obustavio finansijsku pomoć ako Pakistan ne promeni ponašanje.\n“U više navrata su nam pokazali da im se ne može verovati i dok Pakistan jasno ne pokaže da mu je stalo do američkih interesa, ja im ne bih poslao ni peni”.\nČlanica Predstavničkog doma iz Minesote Mišel Bakman odgovorila je da je američka pomoć neophodna radi bezbednosti pakistanskog nuklearnog programa, i da bi se Pakistan očuvao kao saveznik u borbi protiv terorizma.\n“Kakve god da poteze preduzimamo, njihov cilj mora biti pomoć SAD, našem suverenitetu I bezbednosti”, navela je Bakman, na šta je moderator debate upitao da li to znači da bi nastavila pomoć Pakistanu?\n“U ovom trenutku bih nastavila tu pomoć, ali mislim da Obamina politika da se samo nada najboljem ne funkcioniše u Pakistanu. Takođe mislim da je Pakistan suviše "nuklearna" zemlja da bi mogao da se pusti da propadne”, ocenila je Mišel Bakman.\nKada je reč o ilegalnoj imigraciji, bivši predsedavajući Predstavničkog doma Njut Gingrič razišao se od većine kandidata, pozivajući na “humani pristup”. Gingrič je ove nedelje prvi put izbio na čelo trke za republikansku nominaciju.\n“Treba da deportujemo one koji su nedavno došli ovde I nemaju nikakve veze sa SAD. Verujem da treba da kontrolišemo granicu i uvodimo oštre kazne za poslodavce. Ali vas sve pozivam da pogledate plan Kribl fondacije. Ne vidim kako stranka koja kaže da štiti porodice može da usvoji imigracionu politiku, koja uništava porodice koje su provele četvrt veka u ovoj zemlji”, poručio je Gingrič.\nBivši guverner Masačusetsa Mit Romni, i nekadašnji guverner Jute i ambasador u Kini Džon Hantsmen imali su verbalni duel u vezi sa Avganistanom. Romni je ponovio svoj stav da predsednik treba da sluša preporuke komandanata i čuva se preranog povlačenja vojnika. Hantsmen se nije složio, rekavši da je predsednik “glavnokomandujući” i da treba da donese odluku na osnovu niza argumenata. On je podržao smanjenje broja vojnika u Avganistanu.


Jelić: Uvodjenje barijera za ulaz u škole – Gradskibiro.rs\nJelić: Uvodjenje barijera za ulaz u škole\nNOVI SAD, 16. decembra 2015. (Beta) – Član gradskog Veća Novog Sada zadužen za obrazovanje Vladimir Jelić najavio je danas da će za početak, u jednu novosadsku školu biti uveden sistem fizičkih barijera za ulazak u školu, kako bi se sprečili incidenti.\nIncident koji je pokrenuo tu temu desio se u Osnovnoj školi “Žarko Zrenjanin” u Novom Sadu, kada su učenice napale i pretukle dve učenice u toaletu.\n“Zahvaljujući sistemu registracije učenika na ulazu u školsko dvorište uz pomoć identifikacionih kartica i postavljenim kamerama visoke rezolucije, identifikovani su i pronadjeni učesnici ove tuče koji će biti kažnjeni. Bez obzira na to, ne možemo biti zadovoljni, jer je povredjeno dvoje dece, a to se moralo sprečiti”, naveo je Jelić u saopštenju.\nKako je rekao, u sve škole koje to žele grad će uvesti dodatnu meru, a ona podrazumeva i fizičku barijeru ulaska u školska dvorišta za sve koji nemaju identifikacione kartice.\n“U školska dvorišta moći će da udju samo učenici matične škole. Na ovaj način će se sasvim sigurno smanjiti broj slučajeva vršnjačkog nasilja”, kazao je Jelić.\nPrema njegovim rečima, plan je da ovaj sistem početkom 2016. godine prvo bude uveden u OŠ “Žarko Zrenjanin”, te da se na iskustvu te škole pokaže da li je efikasan ili nije.\n“Nakon toga, Grad će razmotriti predlog da se i ostalim školama na teritoriji Novog Sada preporuči uvodjenje fizičkih barijera na ulasku u školska dvorišta”, dodao je Jelić.


Virtuelno iskustvo u pregovaranju Virtuelno iskustvo u pregovaranju – Personal magazin\nNova dimenzija međunarodne konferencije u Kopenhagenu – Kompanija Cisco za potrebe UN konferencije u Danskoj osmislila je platformu za direktan audio, video i Internet prenos razgovora delegata iz raznih krajeva…\nNova dimenzija međunarodne konferencije u Kopenhagenu – Kompanija Cisco za potrebe UN konferencije u Danskoj osmislila je platformu za direktan audio, video i Internet prenos razgovora delegata iz raznih krajeva sveta\nKompanija Cisco objavila je danas da je osmislila platformu za sastanke o globalnim klimatskim promenama – mrežu Cisco TelePresence™ uređaja i konferencijsku tehnologiju, koja će dati potpuno novu dimenziju Konferenciji o klimatskim promenama Ujedinjenih nacija u Kopenhagenu (COP15) od 7. do 18. decembra.\nNova platforma (Cisco’s Global Climate Change Meeting Platform), koja uključuje Cisco TelePresence, audio i konferencijske servise, napravljena je tako da pomogne delegatima i stekholderima širom sveta da istovremeno diskutuju, bez gubljenja vremena i novca na službena putovanja do Danske. Ona će povezivati konferencijsku dvoranu Bella Center u Kopenhagenu sa nizom državnih, UN i Cisco predstavništava širom sveta putem privatne IP mreže.\n* Cisco platforma omogućava direktan audio, video i Internet prenos događaja u konferencijskim prostorijama na 12.000 – 15.000 adresa delegata iz više od 192 zemlje, kao i na 3.000-4.000 adresa medijskih predstavnika širom sveta.\n* U konferencijskoj dvorani Bella Center u Kopenhagenu biće postavljene četiri Cisco TelePresence sobe, specijalno dizajnirane tako da će svaki od udaljenih učesnika imati osećaj kao da se nalaze u istoj prostoriji..\n* Ove četiri sobe biće povezane sa još 77 Cisco TelePresence soba, danskim Ministarstvom energetike, i odabranim danskim ambasadama u svetu, bez ikakvih troškova za učesnike konferencije COP15.\n“Verujemo da tehnologija ima snagu da izmeni način na koji se trenutno raspolaže energijom i vodi računa o ekologiji. Postavljanjem platforme za međunarodnu konferenciju, kompanija Cisco pomaže govornicima da dosegnu do stekholdera širom sveta, omogućavajući virtualno iskustvo koje prevazilazi vremenske, prostorne i kulturne barijere, kao i smanjenje uticaja izduvnih gasova”, rekla je Laura Ipsen, stariji potpredsednik Javnih poslova kompanije Cisco.\nRanije ove godine kompaniju Cisco odabralo je Ministarstvo spoljnih poslova Danske kao oficijelnog partnera konferencije COP15. Konferencija partija (COP) je godišnje okupljanje članova Konvencije o klimatskim promenama Ujedinjenih nacija, sa ciljem da postavi načelne stavove o smanjenju gasova koji stvaraju efekat “staklene bašte”, kao posledica ljudskih aktivnosti u svim zemljama.\nCisco platforma i ubuduće će biti dostupna za diskusije o klimatskim promenama jer će omogućiti udaljenim delegatima i članovima da učestvuju na sveobuhvatniji, efikasniji i ekološki način.\nKompanija Cisco do sada je postavila 650 TelePresence uređaja u više od 200 gradova u 45 država, što je imalo uticaj na smanjenje emisije 181.319 tona gasova, inače prisutnih prilikom službenih putovanja delegata.\nVirtuelno iskustvo u pregovaranju was last modified: October 30th, 2009 by Redakcija\nCiscoCisco TelePresenceCOPDanskaUjedinjene nacijeUN


Radio Tivat | Podoficir i vodnik preuzimali drogu\n04 јул Podoficir i vodnik preuzimali drogu\nPodoficir Vojske Crne Gore Duško Radenović i stariji vodnik Miloš Kulić, 17. aprila, dva dana prije hapšenja, preuzeli su 56 paketa u kojima se nalazilo 60 kilograma kokaina koje su iste večeri utovarili na jedrenjak „Jadran“, navodi se u odluci Apelacionog suda, kojom je obrazložena odluka o produženju pritvora dvojici osumnjičenih, prenijela je Pobjeda.\nBrod „Jadran“ je 19. aprila u podne trebalo da krene na planirano krstarenje, ali nije isplovio, jer je crnogorska vojna policija tog jutra zaplijenila skrivenu drogu i spriječila dalje krijumčarenje.\nPrema odluci Apelacionog suda, Radenović i Kulić su 17. aprila po nalogu Vladimira Račića iz „golfa 7“ bez registarskih oznaka, koji je bio parkiran ispred jednog lokala u Tivtu, preuzeli pet ranaca u kojima se nalazila droga i veća količina vatrenog oružja.\n„Slijedeći kriminalni plan, osumnjičeni Radenović i Kulić su ‘golfom 5’ došli do školskog broda ‘Jadran’ na kome su službovali kao vojna lica. Radenović je tri ranca sa kokainom spakovao u dvije vojne torbe koje je potom unio na Jadran“, detalji su iz istrage koje prenosi Pobjeda.\n„Rance sa drogom, Rradenović je smjestio u spavaonu broda – prostorija broj jedan i to ispod svog kreveta i u jednom od vojničkih ormarića. Nakon toga ponovo je otišao do vozila odakle je uzeo još dva ranca sa kokainom i sakrio ih u vojničke ormariće zajedno sa dva pištolja izbrisanih serijskih brojeva i 52 komada municije“, piše u odluci Apelacionog suda koji se pozvao na rezultate iz istrage Tužilaštva.\nČlanovi organizcije u Turskoj trebalo je da pruzeti kokain „plate“ istom količinom heroina koji je Radenović trebalo na isti način da vrati u Crnu Goru, navodi Pobjeda. Iz tužilaštva su ranije naveli da podnošenjem prijava protiv pet osoba nije stavljena tačka na istragu šverca kokaina vrijednog pet miliona.


Makedonska policija privela je danas četiri osobe, među kojima i načelnika u Upravi za bezbjednost i kontraobavještavanje za koje je državno tužilaštvoizdalo naredbu za privođenje zbog sumnje da su učestvovali u nasilju nad poslanicima u Sobranju, javili su skopski mediji.\nTužilaštvo je izdalo naredbu za privođenje 15 osoba, ali 11 ih za sada nije dostupno policiji.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Makedonije zatražilo je od tužilaštva da pozove na saslušanje vođe protesta Građanske inicijative “Za zajedničku Makedoniju” režisera Borisa Damovskog, glumca Vladu Jovanovskog, direktora Makedonske opere Igora Durlovskog, te tviteraša Bogdana Ilievskog.\nDo nemira u zgradi Sobranja došlo je 27. aprila nakon što je nekadašnji komandant Oslobodilačke nacionalne armije Talat DŽaferi, glasovima SDSM-a i albanskih partija, izabran za predsjednika parlamenta.\nIz MUP-a je saopšteno da su građani, koji su protestovali u organizaciji pokreta “Za zajedničku Makedoniju”, nasilno ušli u zgradu Sobranja, te da je prilikom narušavanja javnog reda i mira povrijeđeno oko 100 lica.\nSituacija u Skoplju je nakon tog incidenata mirna, javlja Srna.


Evropska unija je saopštila da su detalji o smrti saudijskog novinara Džamala Kašogija "duboko uznemirujući" i da je potrebna "kontinuirana temeljna, verodostojna i transparentna istraga".\nŠefica evropske diplomatije Federika Mogerini zatražila je detaljnu istragu o okolnostima smrti saudijskog novinara Džamala Kašogija.\n"EU i njeni partneri insitiraju na potrebi za temeljnom, verodostojnom i transparentnom istragom, koja će rasvetliti okolnosti smrti i prisiliti počinioce da u potpunosti preuzmu odgovornost za to", navodi se u saopštenju Federike Mogerini.\nLondon: Objašnjenje Rijada o Kašogiju nije kredibilno\nBritanske vlasti ocenile su u nedelju da objašnjenja saudijskih vlasti o smrti novinara Džamala Kašogija u konzulatu u Istanbulu "nisu kredibilna", istovremeno isključujući mogućnost prekida odnosa između Londona i Rijada.\n"Ne, ne verujem da su (objašnjenja) kredibilna", rekao je britanski ministar za Bregzit Dominik Rab u izjavi za britansku televizijsku mrežu Bi Bi Si (BBC) o saudijskom priznanju da je novinar 2. oktobra stradao u tuči u zgradi konzulata.\nRab je rekao da Velika Britanija podržava istragu turskih vlasti jer postoji sumnja u informacije date iz Saudijske Arabije. Britanski ministar je rekao da se ne razmatra prekid odnosa s Rijadom.\nIstragu su zatražile i vodeće zemlje Unije – Francuska i Nemačka, dok je američki predsednik Donald Tramp izjavio je da nije zadovoljan informacijama saudijskih vlasti o smrti novinara Džamala Kašogija, ali je istovremeno upozorio da bi suspendovanje prodaje oružja toj zemlji ugrozilo SAD.\nSaudijski zvaničnici saopštili su da je Kašogi ubijen tokom svađe sa saudijskim zvaničnicima u konzulatu Saudijske Arabije u Istanbulu 2. oktobra, a turski zvaničnici izjavili su da sumnjaju da je Saudijska Arabija poslala tim agenata da ubije Kašogija.


BEČ - Politiku, a ne pravdu, donijelo je prenošenje definicije genocida u ruke međunarodnih sudova, ističe profesor ekonomije i društvene istorije sa Bečkog univerziteta Hanes Hofbauer.\n"Jer, postavlja se osnovno pitanje: ko je taj koji definiše masakre ili masovna ubistva kao genocid?", rekao je Hofbauer za "Večernje novosti".\nOn navodi da definicije genocida lako mogu biti instrumentalizovane u geopolitičke svrhe i upozorava da se to i događa.\nHofbauer, koji je o ovoj temi napisao naučni rad "Pravosuđe kao nastavak ratovanja", rekao je da je u ranijem zakonodavstvu EU samo u Njemačkoj i Austriji bilo predviđeno kažnjavanje poricanja zločina nad Jevrejima u Drugom svjetskom ratu.\n"Sada, ako neko kaže kako se u Srebrenici nije dogodio genocid, izlaže se prijetnji krivičnog progona. 'Masakri u Srebrenici' i to kako ih tumačimo koriste se za kriminalizaciju mišljenja", kaže Hofbauer.\nOn navodi da je EU pod pritiskom njemačkog ministra pravde 2008. godine dramatično proširila "zločin drugačijeg razmišljanja".\n"Do 2008, u Austriji i Njemačkoj bilo je kažnjivo samo negiranje Holokausta, a onda je donesena Okvirna odluka Evropskog parlamenta kojom se sve članice EU obavezuju da u roku od pet godina u svoja zakonodavstva uvrste kažnjavanje poricanja genocida i ranih zločina.\n"Konvencija UN o genocidu naglašava da nije pitanje koliko je ljudi ubijeno, nego namjera da se ugasi neka nacija, etnička, rasna ili vjerska grupa. Inkriminisati samo srpsku stranu ne odražava realnost ovih ratova i to nije pravedno", napominje Hofbauer.


Advokati: Dokazali smo da je Šarićev novac bio čist - KRIK\nAdvokati optuženog narko-bosa Darka Šarića su u svojim završnim rečima danas naveli da tužilaštvo nije dokazalo da je Šarić švercovao kokain i tako zaradio novac, a kamoli da je organizovao kriminalnu grupu koja je oprala više od 20 miliona evra.\n„Čime tužilaštvo dokazuje da je novac prljav, čime dokazuje da je od šverca droge, čime se dokazuje da je Šarić organizovao i naredio pranje novca, kada, kome i gde?“, upitao je advokat Dejan Lazarević u svojoj završnoj reči.\n„Tužilaštvo nam ne reče ništa o tome odakle je taj novac stigao, odnosno gde je prodata droga, za koliko novca, kome i kada“, dodao je.\nAdvokat Lazarević smatra da je veštačenjem dokumenata koji su predočeni kao dokazi tokom postupka dokazana tvrdnja odbrane o legalnom poreklu novca.\nLazarević je rekao da je optuženi Šarić ranije na sudu kazao da mu je ovo omiljena optužnica jer je skupljeno toliko dokaza da nema potrebe da neko veruje na reč bilo tužiocu bilo njemu.\nAdvokatu je zasmetalo i što tužilac Saša Ivanić tokom svoje završne reči nije rekao tačan iznos novca koji je opran, već ocenio da je reč o najmanje 20 miliona evra. Osvrćući se na tužiočevo prošlonedeljno izlaganje, Lazarević je rekao da se presude na osnovu prizanja drugih ljudi ne mogu odnositi na ove optužene i da je poznato da se sporazum o priznanju odnosi samo na onog ko je priznao, te da ne mogu dokazivati ništa u ovom predmetu. Podsetimo, tužilac je u rekao da optužnicu dokazuju i osuđujuće presude koje su donete na osnovu sporazuma o priznanju krivice, a koje su sklopili neki od optuženih.\nAdvokat Oliver Dojčinović kog je sud postavio da bude Šarićev branilac nakon što je otkazao punomoćje Lazareviću i drugim advokatima takođe je iznosio završnu reč danas. Govoreći o poreklu novca Dojčinović je naglasio da su veštaci koji su analizirali bankarsku dokumentaciju utvrdili da je Šarić imao više od 50 miliona evra legalnog novca.\nDojčinović je rekao da je „pravni nonsens“ što je tužilac „više pažnje posvetio dokazivanju kako je novac potrošen, nego da dokaže od čega potiče“.\nI Danilo Šarić, još jedan Šarićev advokat, smatra da je tužilac morao precizno da kaže koliko novca je navodno oprano. On je naveo da se tužilac Ivanić protivio veštačenju jer, kako je tada kazao, „nije potrebno znanje da bi se sabrali brojevi“, ali da ih ipak nije sabrao.\nSuđenje će biti nastavljeno u sredu kada će završne reči iznositi optuženi.\nDarku Šariću i njegovoj grupi sudi se da su oprali više od 20 miliona evra kokainskog novca ulažući ga u kupovinu nekretnina i firmi u Srbiji. Prljavi novac su, tvrdi tužilaštvo, ubacivali u legalne tokove najčešće kupovinom preduzeća i fiktivnim ugovorima.\nSuđenje traje gotovo 10 godina, a odloženo je 27. puta. Samo završne reči odlagane su deset meseci.\nŠariću se sudi i za međunarodni šverc kokaina. On je u decembru 2018. godine osuđen na 15 godina, ali se čeka odluka Apelacionog suda na žalbe koje su podnete nakon presude. Više pročitajte ovde.


Naime, nakon uvođenja taksa, novembra prošle godine, Albanci su doneli čitav niz odluka u nameri da pošto-poto zaokruže svoju lažnu državnost, a koje su i dalje na snazi. Samo mesec dana nakon uvođenja tarifa, Skupština u Prištini donela je odluku o formiranju vojske, a ubrzo je usledila platforma o nastavku dijaloga sa Beogradom koja “zakucava” postojeće granice samoproglašenog Kosova i insistira da ishod pregovora bude – međusobno priznavanje dveju strana.\nNa listi “prljavih” poteza Prištine između ostalog su i uporni pokušaji otimanja Trepče, pretnje osnivanjem tribunala za navodne zločine Srba na KiM, zabrane ulazaka našim zvaničnicima u pokrajinu… Sve ovo za cilj ima to da se dijalog o normalizaciji odnosa završi – međusobnim priznavanjem – a na šta je i Pompeo pozvao u svom saopštenju nakon razgovora sa Vučićem.\n– Jedini iskorak na koji bi zvanični Beograd mogao biti spreman jeste obustavljanje kampanje za povlačenje priznavanja tzv. Kosova, ali isključivo po sistemu “dvostrukog moratorijuma”, po kojem bi se i Priština odrekla potrage za novim državama koje bi priznale njenu jednostrano proglašenu nezavisnost, kao i pokušaja za učlanjenje u međunarodne organizacije.\n← DA LI JE VUČIĆ BIO U PRAVU KADA JE NAZVAO OBRENOVIĆA MILOŠ VELIKI? Otkrivamo pravu istinu o srpskom KNJAZU\nMilačić sa crnogorsko-albanske granice: Dalje ruke od Crne Gore →\nMaj 4, 2019 admin Komentari isključeni za OVAKO BI TITO DANAS REŠIO PROBLEM SA KOSOVOM: Brozova unuka otkrila kako se njen otac BORIO PROTIV NEPRIJATELJA!\nAugust 28, 2019 admin Komentari isključeni za “Ja ću i ovog puta presuditi i odlučiti ko će biti predsednik Hrvatske!”: Šešelj uveren u pobedu svog kandidata!\nApril 8, 2019 admin Komentari isključeni za Američki komandant uputio upozoravajuću poruku „vojsci Kosova“


U pretposlednjem kolu Prve južnobanatske lige je u Idvoru Polet savladao službenim rezultatom 3:0 Strelu iz Ivanova. Prvoplasirani BAK iz Bele Crkve je odigrao 1:1 protiv Starog Tamiša u gostima, dok je Spartak 1911 u Debeljači odigrao nerešeno sa trećeplasiranom Crvenom zvezdom iz Pavliša 1:1. Padinska Dolina je u gostima pobedila Potporanj sa 4:1.\nPoslednje kolo igra se 13. juna sa početkom u 17. časova i 30. minuta. Spartak putuje u Barandu. I nerešen rezultat biće dovoljan da crveno-beli obezbede opstanak u ligi. U opštinskom derbiju u Padini sastaju se Dolina i Polet. U Beloj Crkvi BAK igra za šampionsku ili vicešampionsku titulu protiv Sloge iz Banatskog Novog Sela.\nNovi šampion lige zvaće se BAK ili Polet. Prvoplasirani ide direktno u Vojvođansku ligu grupa Istok a drugopalsirani će u dvomeču baraža sa drugoplasiranim timom iz Područne lige Zrenjanin igrati za drugog vojvođanskog ligaša iz niže lige.\nPrvak pomenute Područne lige Zrenjanin je za sada bez poraza Crvena zvezda iz Ruskog Sela. Poslednje kolo u pomenutom takmičenju rešiće pitanje tima koji će u baražu igrati protiv BAK-a ili Poleta: trenutno durgoplasirani Polet iz Nakova ima isti broj bodova sa ekipom Mladost iz Banatskog Despotova – po 57.\nTags: Fudbal Prva južnobanatska liga FK Dolina FK Polet Idvor


Kvalifikacije za SP: Rukometaši BiH izborili u Mejdanu plasman u baraž\n13.01.2018. u 22:02 Broj citanja: 2204\nRukometaši BiH izborili u Mejdanu plasman u baraž\nRukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine plasirala se u baraž za Svjetsko prvenstvo 2019. godine u Njemačkoj i Danskoj, nakon što je pobijedila selekciju Švicarske rezultatom 21:15 (11:6).\nNa početku drugog poluvremena igra naših momaka blago je stagnirala ali su opet počeli da igraju dobro i na najbolji način završili utakmicu.\nJedan od najboljih u reprezentaciji BiH bio je golman Benjamin Burić koji je nakon utakmice rekao:\n- U ove dvije utakmice odbrana je zaista fantastično igrala i mislim da je ovo budućnost našeg rukometa. Iskreno se nadam da možemo dalje, prolaze nam godine u reprezentaciji, a ne igramo velike utakmice.\nSelektor reprezentacije Bilal Šuman zahvalio se momcima, takođe je naglasio dobru igru odbrana, rekao da imamo dobar sistem igre kojeg neće mijenjati, a onda se zahvalio fantastičnoj tuzlanskoj publici i organizatorima.\nDa li će se baraž igrati u Mejdanu znat će se krajem mjeseca, igrači su rekli da se u Mejdanu osjećaju odlično i da na našu publiku uvijek mogu računati.\nNakon utakmice mnogi su imali želju da čestitaju i slikaju se sa članovima reprezentacije a ispred Mejdana je ostalo oko 500 ljudi koji su ostali bez ulaznica.\nBosna i Hercegovina će saznati ko joj je protivnik u baražu, nakon završetka Evropskog prvenstva u Hrvatskoj sa kojeg će 12 reprezentacija učestvovati u dodatnim kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo.


Takmičenje '5 dana na Javi' okuplja studente programere\nTakmičenje ‘5 dana na Javi’ okuplja studente programere u Novom Sadu\nMarko Mudrinić 23. 10. 2015.\nJedna od najpoznatijih domaćih IT kompanja Levi9, i ove godine organizuje takmičenje '5 dana na Javi' namenjeno studentima-programerima, bez obzira na fakultet sa kojeg dolaze. Takmičenje će se održati od 3. do 7. novembra, pri čemu kandidati moraju proći prvu fazu takmičenja kako bi se kvalifikovali za finalni događaj - hakaton.\nTakmičenje „5 dana na Javi“ održaće se u prostorijama kompanije Levi9 u Novom Sadu i podeljeno je na dva dela: Challenge i Team Up. Za rešavanje Challenge dela, takmičari će imati 48 sati da u kućnoj atmosferi, koristeći sva pomagala kojih se sete, reše postavljeni Java zadatak.\nNakon kvalifikacija, najbolji takmičari imaće priliku da napreduju u drugi deo izazova pod nazivom Team Up. Ovaj deo takmičenja zamišljen je kao hakaton i održaće se u prostorijama kompanije u subotu 7. novembra. Pobednički tim Team Up izazova očekuju vredne nagrade, dok su za sve učesnike hakatona obezbeđene i utešne nagrade.\nStudenti, prijavite se već danas\nPravo učešća imaju svi studenti osnovnih i master studija, pri čemu se zainteresovani mogu prijaviti do 30. oktobra na zvaničnom sajtu takmičenja, gde se ujedno nalazi i više informacija o pomenutom događaju.


- Pravimo tri improvizovane bolnice u Beogradu, jer je situacija dramatična. Juče su svi građani Srbije dobili poruke od Štaba, od epidemiologa, koliko je situacija dramatična - rekao je Vesić za TV Pink.\nOn je naglasio da će kapaciteti tri improvizovane bolnice biti oko 2.500 mesta i to 1.500 u "Areni" i još 1.000 u ostala dva sportska centra.\n- Ukoliko se deo građana bude ponašao kao do sada to će morati da se uvede. Molim građane da razumeju da ljudi umiru, u Njujorku nose leševe, Španija je uvela 24- časovnu zabranu kretanja - rekao je Vesić.\nOn je dodao da je Grad tražio da se zatvore javna izletišta, da li će Vlada Srbije, odnosno Republički štab doneti odluku da se ona zatvore zavisi od ponašanja građana.