Nacrti zakona o elektronskim medijima i javnim servisima | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 8.8.2013. u 09:16\nPromocija knjige fra Drage Bojića “Kraljevstvo Božje i nacionalizam” u Jajcu\nU SUSRET BEOVIZIJI 2018.\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije objavilo je nacrte zakona o elektronskim medijima i javnim medijskim servisima i pozvalo zainteresovane da ih komentarišu.\nUsvajanjem tih zakona prestao bi da važi Zakon o radiodifuziji iz 2002. godine, a s obzirom da je rok za njihovo donošenje, predviđen Strategijom, već prekoračen – trebalo bi da budu usvojeni po hitnom postupku.\nNacrte zakona moguće je naći na sajtu Ministarstva kulture i informisanja, a zainteresovani mogu da pošalju komentare na adrese: [email protected] i [email protected]\nNacrt zakona o elektronskim medijima predviđa postojanje javnih servisa, komercijalnih stanica i stanica nevladinog sektora.\nNacrt Zakona o javnim servisima predviđa postojanje samo dva javna servisa – Radio-televizije Srbije i Radio-televizije Vojvodine, koji će biti finansirani iz budžeta, umesto na osnovu pretplate uz račun za struju.\nFinansiranje iz budžeta bilo bi regilisano ugovorom Vlade Srbije i javnih medijskih servisa, koji će biti obnavljan na godinu dana.\nKako je navedeno u Nacrtu zakona o javnim servisima, tokom protekle decenije se u oblasti elektronskih medija u Srbiji, a naročito u državama članicama Evropske unije, dogodio niz promena, prevashodno nastalih usled pojave i primene novih tehnoloških dostignuća u sferi digitalnog prenosa i pristupa informacijama i medijskim (programskim) sadržajima. To je za posledicu imalo pojavu programskih sadržaja, sličnih televizijskom programu, ali koji su gledaocu dostupni u momentu koji on izabere i prema redosledu koji on odredi (audio-vizuelna medijska usluga na zahtev). Isto tako, tradicionalni TV programi postali su dostupni gledaocima zahvaljujući razvoju interneta i putem mobilnih telefona, personalnih računara i tablet računara.\nS druge strane, te okolnosti omogućile su da se oglasne poruke (reklame) prezentuju gledaocima na do tada nepoznate načine, koji, između ostalog, podrazumevaju da on može izabrati da li želi da vidi sadržaj oglasne poruke ili ne. Pored toga, došlo je do pojave novih načina poslovanja (novi biznis modeli) na tržištu elektronskih medija, tako što je značajno osnažena uloga uslovnog pristupa medijskim uslugama (uslovljavanje pristupa programskim sadržajima uz plaćanje posebne naknade značajno je olakšano primenom novih tehnologija) i tako što su se pojavili novi subjekti poput operatora mobilne telefonije koji počinju svojim poslovanjem da bitno utiču na sferu elektronskih medija.\nKako su javni medijski servisi deo sfere elektronskih medija, u vezi sa navedenim promenama, postavilo se pitanje da li će se njihova uloga i funkcije izmeniti i na koji način će svoju ulogu ostvarivati u promenjenom medijskom okruženju. Pored toga, kao ključni problem javnih medijskih servisa javila se niska naplata TV pretplate, kao osnovnog izvora finansiranja, što je imalo za posledicu stalni nedostatak sredstava za kvalitetno ostvarivanje funkcija javnog medijskog servisa.\nSva ta pitanja, kako je navedeno u Nacrtu zakona o javnim medijskim servisima, zahtevaju da se ispoštuju Evropske unije u vezi sa elektronskim medijima i javnim medijskim servisom. Jer, Srbija se Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju obavezala da će uskladiti svoju politiku regulisanja sadržaja prekograničnog radiotelevizijskog emitovanja i da će uskladiti svoje zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU. Ova obaveza, ali i potreba, prepoznata je i u Strategiji razvoja sistema javnog informisanja 2016. godine, kojom je predviđeno da će domaći pravni okvir i praksa biti usaglašeni sa evropskim regualtornim okvirom i praksom, kao da će položaj javnih radio i TV servisa biti uređen posebnim zakonom, a da će predlog zakona o javnim radio i televizijskim servisima biti utvrđen u roku od 18 meseci od dana donošenja navedene strategije.\nNacrt zakona o elektronskim medijima nalazi se OVDE, a Nacrt zakona o javnim medijskim servisima OVDE\nTagovi: elektronski medijimediji


Ljimaj i Ahmeti u Briselu o nastavku dijaloga | Radio Kosovska Mitrovica\nLjimaj i Ahmeti u Briselu o nastavku dijaloga\n6. February, 2019 13:41 |\nKoopredsedavajući prištinskog tima za dijaloga Fatmir Ljimaj i Špend Ahmeti nastavili su konsultacije u Briselu sa saradnicima Federike Mogerini, o mogućim modalitema dijaloga sa Beogradom. Ističu da se zalažu da za otvaranje tema kao što su rasvetljavanja sudbine nestalih i ratnih zločina.\nLjimaj je rekao da se u Briselu razgovaralo o načinu dijaloga i mogućnostima za konačni sveobuhvatni sporazum.\n“I naravno, predstavili smo i neke od naših ideja. Prvo, tražili smo od EU da urazumi Srbiju i da od Srbije zatraži da dijalog bude sproveden bezuslovno. Smatramo da, ako je Srbija zaista zainteresovana za ulazak u dijalog i angažovanje u postizanju sveobuhvatnog sporazuma, ona ne bi trebalo da bude uslovljena bilo kojom stranom kao najboljim načinom za nastavak dijaloga”, rekao je Ljimaj.\nPrema njegovim rečima, “nametanje uslova koči ostvarivanje zajedničkih ciljeva za postizanje sveobuhvatnog sporazuma”.\nGovoreći o dostignućima i obavezama Prištine, Ljimaj je napomenuo da su zainteresovani da razgovaraju o temama kao što su nestale osobe, pitanja silovanja žena, ratnih zločina.\n“Mi radimo na modeliranju mogućeg dijaloga. Jasno smo postavili naše ciljeve, idemo tamo sa idejom da dijalog ne može da traje godinama, ali da idemo pravo na centralnu temu da će Kosovo u dijalogu tražiti priznavanje i da će biti član UN-a, tako da pet zemalja EU prizna Kosovo i da je sporazum obavezan”, rekao je Ljimaj na prištinskom aerodromu po povratku iz Brisela.\nNaveo je da je sa predstavnicima kancelarije Federike Mogerini pominjana i taksa na srpske proizvode.\n“Pozvali smo EU da ne dozvoli nijednoj strani da postavi uslove za početak dijaloga. Moramo da se vratimo za pregovarački sto i dijalog tabela treba da reši sva otvorena pitanja koja imamo sa Srbijom. Mi nismo odredili datum, ali uskoro verujem da ćemo imati druge sastanke sa temama o kojima govorim”, rekao je Ljimaj, preneli su prištinski mediji.\nGovoreći o platformi prištinskog tima za dijalog, naveo je da se nada da će do kraja nedelje biti finlizovana i prosleđena parlamentu.


Partizanu potreban vođa a Zvezdi pun Pionir - Boško Đokić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Boško Đokić » Partizanu potreban vođa a Zvezdi pun Pionir\nOdigrano je i treće kolo NLB lige, timovi se postepeno kompletiraju, očekuje se još bolja košarka… Liga je dosta izjednačena, čini se da će dve, tri pobede na kraju deliti četvrti i dvanaestoplasirani tim. Bez poraza jedino je zagrebačka Cibona, koja je time potvrdila ozbiljnost u trci za šampionski prsten, posebno posle pobede u Beogradu nad Partizanom, što će malo ko uspeti.\n0Piše: Boško Đokić 18. oktobra 2009. 21.05\nEkipa Širokog teško će izbeći četrnaesto mesto, a ostali, u maloj kvalitativnoj razlici, gledaće na svaki način, ne birajući sredstva, da pobeđuju „kod kuće“, što može dovesti do tenzija i povika na sudije, a svaka pobeda na strani daće vidan boljitak na tabeli. Rano je pričati o taktičkim novinama, jedino je vidno da će se zonske odbrane više upražnjavati, posebno protiv mladih sastava…\nOd srpskih timova, Partizan u hodu dekomponuje tim, igra očekivano promenljivo.\nOdlaskom Tepića, Veličkovića, Tripkovića i Lazmea ostaje pitanje kako nadoknaditi oko 40 datih poena, više od 20 skokova, sigurnost u završnici, veoma kvalitetnu odbranu, vođu na terenu i još mnogo toga što je otišlo sa pomenutim kvartetom. Nedostatak pleja i igrača na poziciji četiri očit je, pre svega što su se planovi sa Milojevićem i Palasiom otrgli kontroli. Nije lako momke, koji su do juče uglavnom samo pratili u igri navedenu četvorku, tako brzo postaviti u ulogu kreatora. Tu, pre svega, mislim na Rašića – kome će samopouzdanje narasti sa iskustvom, Veselog – koji će biti pod jačom odbranom nego lane i ako ne napravi šut sa distance teže će napredovati, kao i na Rakočevića i Vraneša. Ali, Partizan je, činjenicom da je i naredne sezone obezbedio učešće u Evroligi – kupio vreme i može bez tenzije da razigrava Đekića i plejadu mladih.\nFMP, sa golobradim timom, realno je postavio za cilj plasman u osam. Klub je, posle niza od pet osvojenih trofeja od 2003. do 2007. godine i potpunog balansa vrhunskog kvaliteta i medalja seniora i mlađih kategorija – ušao u nešto slabiji plasman prve ekipe, zato što su mladi i seniorski tim jedno isto, zbog tridesetak igrača koje su plasirali na evropsko tržište za poslednjih pet godina, što ni veći klubovi ne mogu da izdrže. Dobija se utisak da se u igri još traže vođa i meč-viner, kao i da nedostaje suptilan igrač na pozicijama tri i četiri: Labović je u traženju forme, a dvojica koji su pripremani za tu rolu, Mačvan i Đekić, igraju u Hemofarmu i Partizanu.\nKao što kragujevački Radnički predstavlja dobar nagoveštaj i osveženje lige, tako Hemofarmu pripada „zlatna medalja“ za najneprijatnije iznenađenje. Porazi od debitanata, Radničkog i Cedevite, bez obzira na njihov evidentni kvalitet, može u krajnjem bodovnom zbiru biti – karika koja nedostaje. Hemofarm ima dobro popunjen i selektiran tim na svim pozicijama i od njega javnost očekuje samo ono čime su se najmanje kitili – titule. Možda dobrim momcima iz Vršca treba više drskosti, čvršća (da ne kažem grublja) odbrana, igračkog ponosa…\nCrvena zvezda dobija motiv i osmeh na licu pobedom nad Zagrebom, rešava pitanje centra sa Dvejnom Džonsom, kao i unutrašnje probleme, ali je nužno vreme da im publika poveruje i vrati se u Pionir. I dalje držim da će u narednom periodu biti akutno pitanje pleja, kao i četvorke ukoliko zdravlje ne bude služilo Tadiju Dragićevića.\nNa kraju, ali ne i po kvalitetu igara, da još jednom pomenem Radnički, koji je napravio podvig pobedama nad Hemofarmom i Zadrom, a Kragujevcu podario košarkaško otvaranje u svet i punu dvoranu Jezero.


Novi festival elektronske muzike WAVEUL – CLUBBING.RS\nMay 7, 2019 • No Comments •Festival Najave Vesti WAVEUL\nNovi festival elektronske muzike – WAVEUL, održaće se od četvrtka 25. jula do nedelje 28. jula na ulcinjskoj Velikoj plaži. Izuzetan lineup koji će na dva stage-a četiri dana leta učiniti još vrelijim i koji podrazumeva više od 50 izvođača, najavljuje jedan od najpoznatijih live act artista na svetu Rodriguez Jr.\nOvaj francuski umetnik čije je pravo ime Olivier Mateu sa svojim više nego melodičnim nastupom krije se iza mnoštva analogne opreme, najviše sintisajzera i sekvencera, a po prvi put dolazi u Crnu Goru. Rodrigez Jr. će nastupiti u petak 26. jula, a njegov prepoznatljiv nastup će se savršeno uklopiti u ambijent Velike plaže i magiju koju stvara spoj peščanog i morskog prostranstva.\nU takav ambijent svakako se uklapaju i Agents of time, momci koji su svoj live act doveli do savršenstva te po njemu postali ultra popularni širom planete. Italijanski biseri elektronske muzike nakon dve godine ponovo će nastupiti u Crnoj Gori i to ovog puta kao tandem. Na stage WAVEUL festivala, Agents of time će se popeti u četvrtak 25. jula, a kako najavljuju umesto iza gomile analognog geara ovog puta će stati iza dekova da pokažu da su i u klasičnom DJ-ingu veliki majstori.\nPored sjajnih imena izvođača sa evropske scene elektronske muzike koji će nastupiti na prvom WAVEUL festivalu, organizatori su spremili i impresivnu listu domaćih i regionalnih umetnika koju otvaraju DJ Bokee iz Beograda, Darko Milošević iz Nikšića, Audiostorm iz Podgorice i Ulcinjani Lerr i Millok.\n“Pokretanje i održavanje festivala je napor koji vredi prezentovati sa željom da se u buduće nastavi. A nastupati na festivalima, manjim ili većim, svejedno, uvek je izazov koji se ne odbija. To je jedno korisno iskustvo koje nas jača, da bi dalje napredovali i prezentovali sebe”, kaže jedan od baš domaćih izvođača, Ulcinjanin Milo Kekić, aka Millok. On ističe da trenutno u svom radu preferira vokalni i ritmični molodični zvuk afro housa, ali i da kao i većini izvođača njegov zvuk zavisi od mesta i događaja, a mesto je kako kaže najduža i najlepša plaža na Jadranu pa se od učešća i očekuje samo najbolje. Kao i Millok, tako i Podgoričanin Audiostorm podvlači izuzetan značaj osnivanja ovog festivala.\n“Po mom mišljenju ovo je od izuzetnog značaja za crnogorsku scenu, posebno kao motiv za druge organizatore da pokrenu svoje projekte. Smatram da kao mediteranska zemlja moramo da obogatimo ponudu festivala jer sam siguran da tokom letnjih mjeseci imamo dovoljan broj publike koji bi ih posetio”, kazao je Ognjen Vuković, aka DJ Audiostorm uz konstataciju da je nastupati u ambijentu ulcinjske Velike plaže, pred praktično svojim ljudima, nešto što adrenalin diže do maksimuma. On će na stage izaći poslednjeg dana na zatvaranju prvog WAVEUL festivala.\nVeć ovim prvim najavama organizatori novog festivala elektronske muzike dokazuju da Crna Gora ne zaostaje za svetskim destinacijama koje u svojoj kulturnoj baštini nude i moderan i primamljiv sadržaj za sve generacije obećavajući četiri nezaboravna dana i noći u novoj avanturi zvanoj WAVEUL festival.\nSurfujte sa nama na morskim i muzičkim talasima ovog leta!\nTags: Agents of time, Audiostorm, Crna Gora, Darko Milošević, DJ Bokee, Festival, Lerr, Millok, Rodriguez Jr, Ulcinj, Waveul


Radio TV Stara Pazova - Ministar omladine i sporta otvorio turnir fudbalskih novinarskih selekcija u Staroj Pazovi\nMinistar omladine i sporta otvorio turnir fudbalskih novinarskih selekcija u Staroj Pazovi\nSrbija i Stara Pazova od 10. do 13. oktobra domaćini su fudbalskog turnira koji je svečano otvoren danas u okviru Kongresa Asocijacije sportskih novinara jugoistočne Evrope koji se održava u Sportskom centru Fudbalskog saveza Srbije. Sto sportskih novinara iz devet država obukli su dresove, stavili kapitenske trake i na trenutak bili u koži slavnih fudbalera.\nDevet reprezentacija odmeriće snage na terenima Sportskog centra Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi. Udruženje sportskih novinara Srbije kao domaćini događaja ističu da su ponosni na to što je Srbija po prvi put domaćin takmičenju fudbalskih novinarskih selekcija. Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić pozdravio je goste i domaćine i svečano otvrio takmičenje istakavši da je jedna ovakva aktivnost izuzetno značajna jer predstavlja spregu između sporta i sportskog novinarstva. Kongresi i takmičenja fudbalskih novinarskih selekcija jugositočne Evrope prvi put su organizovai u Bugarskoj, a ove godine u Staroj Pazovi su, pored Srbije, i reprezentacije Hrvatske, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Moldavije, Crne Gore i Turske.


Podrška Eurobanke preduzetnicima i mikro preduzećima - Advertiser Serbia\nS ovim u vezibankeDušan Mihailović EurobankEurobankkompanije\nBEOGRAD – Eurobank i Evropski fond za Jugoistočnu Evropu (EFSE) potpisali su bilateralni ugovor o kreditnoj liniji u iznosu od 2,3 milijarde dinara za podršku preduzetnicima i mikro preduzećima. Prva tranša u iznosu polovine nove kreditne linije biće realizovana već u ovom mesecu, dok je druga planirana za maj 2022. godine.\n„Uloga preduzetnika i mikro preduzeća na domaćem tržištu od izuzetnog je značaja za razvoj ekonomije, a pristup sredstvima iz nove kreditne linije, omogućiće im da dodatno unaprede svoje poslovanje. Kreditna linija će se koristiti za finansiranje trajnih obrtnih sredstava i kratkoročnih investicija u ovom segmentu. Poseban značaj ove kreditne linije jeste u tome što će pomoći daljoj dinarizaciji tržišta mikro kredita, i na taj način doprineti i jačanju poverenja u domaći finansijski sistem”, izjavio je Dušan Mihailović, član Izvršnog odbora Eurobanke.\nPredsedavajući Upravnog odbora EFSE fonda Klaus Miler je rekao: “Pristup finansijskim sredstvima i dalje ostaje prioritet tokom i nakon krize izazvane virusom Covid-19. Obezbeđivanjem ovog kredita u domaćoj valuti, preduzetnici mogu da dobiju sredstva u istoj valuti u kojoj ostvaruju svoje prihode, čime se štite od deviznog rizika. Kao banka koja je u 2020. godini ostvarila rekord kada su u pitanju krediti za mikro i mala preduzeća, Eurobanka je spremna da nastavi da pruža podršku mikro i srednjim preduzećima i promoviše održivi ekonomski razvoj širom Srbije, a nama je zadovoljstvo da ih u tome podržimo.”\nOsnovan 2005. godine kao vodeći razvojni investicioni fond, Evropski fond za Jugoistočnu Evropu (EFSE) ima za cilj da podrži ekonomski razvoj i prosperitet u Jugoistočnoj Evropi, kao i Turskoj, Ukrajini, Belorusiji, Rumuniji, Bugarskoj, Moldaviji i zemljama Kavkaza, investirajući u mikro i mala preduzeća, kao i u poboljšanje životnih uslova privatnih domaćinstava.\nEurobank od svog osnivanja u Srbiji 2003.godine intenzivno podržava poslovanje segmenta preduzetnika i mikro preduzeća. Samo u poslednjih 10 godina, Eurobank je plasirala više od 1,4 milijardi evra u ovaj segment srpske privrede.\nEurobank a.d. posluje u Srbiji od 2003. godine i danas je među vodećim stranim investitorima i finansijskim organizacijama u zemlji sa ukupnom aktivom od 1,69 milijarde evra i kreditnim portfolijom od preko 1,22 milijarde evra (na dan 31.12.2020.). Nakon više od 15 godina uspešnog poslovanja u Srbiji, Eurobank svojim klijentima nudi širok dijapazon standardnih i inovativnih bankarskih proizvoda i usluga. Poslovna mreža Eurobanke sastoji se od 80 ekpozitura i 5 centara za rad sa privredom na glavnim poslovnim, kulturnim i istorijskim lokacijama. Više informacija o Eurobank možete naći na adresi www.eurobank.rs.\nEurobank Grupa je dinamična bankarska organizacija aktivna u šest zemalja sa ukupnom aktivom od 70.9 milijardi evra i 11,329 zaposlenih. Osnovana 1990. godine, Grupa nastavlja svoj dinamičan rast stabilnim i odlučnim koracima sa fokusom na različite potrebe klijenata. Sa ukupnom mrežom od 623 ekspoziture u Grčkoj i inostranstvu, Grupa nudi bogat asortiman bankarskih i finansijskih proizvoda i usluga za stanovništvo i poslovne klijente.


Google vredi trillion dolara\nGoogle je postala četvrta kompanija na svetu, nakon Microsofta, Applea i Amazona, koja ima tržišnu vrednost od trillion (hiljadu milijardi) dolara.\nOvu vrednost ima njegova krovna kompanija Alphabet, koju je Google formirao 2014 kako bi pod isti krov stavio nekoliko svojih kompanija. Deonice su juče dostigle rekordnih 1,450 dolara po akciji. Kada je Google prvi put izašao na berzu 2004. godine, vrednost kompanije je bila 'samo' 24 milijarde dolara.\nZanimljivo je i da samo ove četiri IT kompanije sada imaju veću tržištnu vrednost nego cela odbrambena ili avio industrija SAD.


Detoksikacija i čišćenje creva na prirodan način - Sumedija\nPosted on јун 12, 2018 јун 12, 2018 by Urednik\nU doba kada se „živi brzo“ i na svakom koraku susreće sa stresnim situacijama, nepravilnom ishranom i drugim nezdravim životnim navikama, kao što je i nedostatak fizičke aktivnosti i vreme provedeno uz tehniku i tehlologiju, a sve manje u prirodi i prirodnom okruženju, nismo ni svesni posledica koja ovakav način života nosi sa sobom!\nOrganizam nam postaje neotporan na različite bolesti, napadaju ga virusi i bakterije, a paraziti se množe i crpe nam energiju, snagu i volju da se više aktiviramo. Usled svega ovoga može doći i do ozbiljnih zdravstvenih tegoba, poput stomačnih problema i problema sa crevima.\nCiscenje creva od parazita treba da postane jedna od osnovnih životnih navika\nIako mnogi nisu razmišljali o prisutnosti parazita u našem organizmu, oni su ipak naši „stalni gosti“, pogotovo kada su u pitanju paraziti u crevima! Čak iako mislite da ih nemate, ciscenje creva od parazita trebalo bi da praktikujete barem jednom u pola godine, a najbolji način za to je čišćenje creva prirodnim putem!\nLjudi koji su konstantno pod stresom uglavnom imaju i loše navike u ishrani, te preterano komzumiraju gazirane napitke i sokove, slatkiše i druge nezdrave stvari, koje utiču na stvaranje i povećanje crevnih parazita. Da bi se uradila detoksikacija creva, odnosno sprovelo ciscenje creva od parazita prvenstveno treba da se klonimo unošenja slatkih namirnica, jer se paraziti time hrane, tražeći sve veću količinu, a zauzvrat nam ispijaju energiju!\nPostoji mnogo načina da se sprovede detoksikacija creva i čišćenje creva prirodnim putem, a jedan od efikasnijih metoda je da napravite domaći napitak za ciscenje creva ili na tržištu pronađete adekvatnu zamenu, kao što je zeleni sok od ječma. Ovaj napitak za ciscenje creva napravljen je presovanjem klica i mladih izdanaka organski proizvedenog ječma, te je pun mineral i vitamina, među kojima su i aminokiseline, enzimi, vitamini E, H, B1, B2, B6, C vitamin i hlorofil – posebno bitan sastojak, jer najpre on deluje na čišćenje creva prirodnim putem!\nZašto je bitna i kako se radi detoksikacija creva na prirodan način?\nDetoksikacija creva može značajno da poboljša kvalitet vašeg života i kompletno zdravstveno stanje vašeg organizma! Kada se uradi detoksikacija creva prirodnim putem, ovaj postupak utiče na obnavljanje crevne flore i štiti creva od nagomilavanja kancerogenih i drugih štetnih materija.\nJoš jedan napitak za ciscenje creva od parazita koji je takođe u ponudi firme Zeleno žito Nemet jeste zeleni sok od mirođije. Semena ove lekovite biljke još od davnina korišćena su kao pomoć pri varenju i za čišćenje creva prirodnim putem, pa je logično bilo da se od nje napravi i sok!\nOvaj napitak za ciscenje creva sadrži antioksidanse bitne za celokupno stanje našeg organizma, te osim na ciscenje creva od parazita utiče i na jačanje imuniteta, regulisanje nivoa šećera u krvi, sprečava nesanicu, dovodi do povećane potencije kod muškaraca i ima mnoga druga blagotvorna dejstva, poput otklanjanja gasova i osećaja nadutosti stomaka.\nZeleni sok od zita i Zeleni sok od zita + Ω3 – zdravi, prirodni sokovi\nZa zeleni sok od zita kaže se da je pravi eliksir zdravlja, vitaminska bomba i „majka presne hrane”! Već je poznato da bi u ishranu trebalo uvrstiti što više svežeg voća i povrća, međutim – često se dešava da nam tempo života diktira drugačije navike u ishrani… Zato, zeleni sok od zita može biti savršena dopuna ishrani kako biste organizmu obezbedili sve neophodne sastojke za pravilno funkcionisanje i celokupno zdravlje!\nZeleni sok od zita sadrži 90 različitih minerala i mikroelemenata, zatim u sebi ima vitamine i proteine, enzime, aminokiseline i hlorofil – sve bitne sastojke koji su neophodni svakome za opšte zdravstveno blagostanje! Napravljen je uz pomoć ceđenja klica i mladih izdanaka posebne autohtone sorte žita – Spelte, a kako nema nikakve kontraindikacije mogu ga koristiti i deca od druge godine starosti na više, pa čak i trudnice i stariji ljudi sa različitim zdravstvenim problemima.\nZeleni sok od zita koristi se kao napitak za ciscenje creva, uništava štetne bakterije i pozitivno utiče na crevnu floru, zatim jača imunitet, pomaže u regulisanju telesne težine, usporava proces starenja, podstiče pokretljivost posebno kod starijih osoba, vraća vitalnosti i fizičku snagu, pomaže u smanjenju osećaja umora, a deluje i protivupalno, te je efikasan i kod bolova u mišićima. Takođe, koristi se i kao dodatna terapija kod osoba obolelih od kancera, jer utiče na obnavljanje ćelija i prečišćavanje krvi.\nUkoliko ovom prirodnom soku dodate još i omega 3 masne kiseline – dobijate jedan kompletan napitak za celokupno pozitivno stanja našeg organizma i poboljšanje zdravlja! Zeleni sok od zita + Ω3 posebno je efikasan u smanjenju holesterola i triglicerida u krvi, regulisanju krvnog pritiska i pulsa, pravilan razvoj i rad nervnog sistema, sprečava zakrčenje vena, a trudnicama pomaže u pravilnom rastu i razvoju ploda, te sprečava prevremeno rođenje bebe. Za više detalja i dodatne informacije, posetite sajt zelenisokodzita.rs\nKuhinje po meri za svačiji životni prostor


Kotor zainteresovan za investicije iz Emirata | Apartmani Hrvatska Blog\nOpština Kotor zainteresovana je za investicije iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), posebno u oblasti nautičkog turizma i proizvodnje zdrave hrane, saopštio je gradonačelnik tog grada, Aleksandar Stjepčević.\nOn je danas, tokom sastanka sa ambasadorkom UAE Hafsu Al Ulamom i direktorom firme Global ideas iz Abu Dabija, Aleksandrom Zindelom, upoznao sagovornike sa dugoročnim investicionim planom Opštine Kotor i njenim razvojnim ciljevima, kao i mogućnostima za saradnju na brojnim poljima.\n„Stjepčević je izrazio spremnost lokalne samouprave da u okviru zakonskih mogućnosti izađe u susret potencijalnim investitorima iz UAE i obezbijedi im sigurnost investiranja u obostranom interesu“, kaže se u saopštenju kotorske Opštine.\nTo bi, kako se navodi, rezultiralo novim radnim mjestima i doprinijelo dugoročnoj ekonomskoj stabilnosti na lokalnom nivou.\nStjepčević je predočio mogućnost investiranja u oblastima nautičkog turizma i proizvodnje zdrave hrane.\n“Postignut je dogovor da se u narednom periodu organizuje studijska posjeta predstavnika turističkih agencija, turoperatora kao i predstavnika malih i srednjih preduzeća Opštini Kotor, u cilju promovisanja Kotora i Crne Gore javnosti UAE “, precizira se u saopštenju.\nIz kotorske Opštine kazali su da su predstavnici UAE izrazili zainteresovanost za ulaganja na teritoriji te opštine, kao i razvijanje obrazovnih programa.


Bavanište: Podeljeni paketi stanovništvu iz romskih naselja | 013 info\nBavanište: Podeljeni paketi stanovništvu iz romskih naselja\n013info\tPon, 21/06/2021 - 13:37\nPoseta podstandardnom romskom naselju Bavanište u Kovinu i obilazak štandova za imunizaciju i podelu higijenskih paketa organizovalo je Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, uz podršku programa Nemačke razvojne saradnje ,,Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji'', koju sprovodi GIZ i Crveni krst Srbije. Program je podržao kampanju za imunizaciju kroz distribuciju dodatnih higijenskih paketa za 10.000 romskih i drugih marginalizovanih porodica u 29 lokalnih samouprava u Srbiji.\n- Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Vlade Srbije je za najugroženije građane obezbedilo podršku u vidu 10.000 higijenskih paketa koji uključuju sredstva za osnovne higijenske namene i dezinfekciju, a sve uz podršku Nemačke razvojne saradnje - GIZ. I imunizacija i podrška građanima je neupitna, jer država sprovodi politike jednakih mogućnosti ka svim građanima. Vakcinacijom protiv virusa KOVID-19 spašavamo živote, a našim sugrađanima, Romima, podrška nije izostala. Dovešćemo i dovodimo vakcinaciju u njihova naselja, poštujući sve propisane mere od strane nadležnog Ministarstva zdravlja koje sprovodi celu akciju. Država Srbija vodi odgovornu politiku prema građanima i prva u Evropi je omogućila dostupnost čak četiri vakcine za građane Srbije - objasnio je Ninoslav Jovanović, Državni sekretar ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Vlade Srbije.\nPored akcije podele higijenskih paketa pomoći, koja je već započeta i traje do 16.7.2021. godine, u podstandardnim naseljima organizovani su štandovi za prijavu za vakcinaciju putem portala eUprava, navodi se u saopštenju.\n- Drago mi je da imamo priliku da pomognemo stanovnicima naselja Bavanište da se prijave na portal eUprave i da osiguraju svoje pravo da steknu imunitet. Naše ministarstvo od februara meseca prepoznaje ovu temu kao prioritetnu i ne okreće glavu od činjenice da je nekim građanima u Srbiji potrebna dodatna podrška da steknu imunitet. Akcije na terenu koje Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave sprovodi, brojni dijalozi koje smo organizovali na temu imunizacije Roma, učešće drugih ministarstava i aktera, kao i podrška donatora, pokazatelj su da Srbija ozbiljno shvata ovu temu i da je moguće efikasno sprovesti čitav proces i dopreti do svake marginalizovane grupe u društvu. Vakcinacija je prvi preduslov da steknemo kolektivni imunitet, ali isto tako je potrebno da slušamo savete lekara koji kažu da ne odustajemo od mera prevencije, posebno u periodu nakon vakcinacije. Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave je pokrenulo akciju pomoći građanima u 29 gradova i opština, u 179 podstandardnih naselja u kojima živi oko 70.000 ljudi. Kroz podelu paketa nastojimo da pomognemo svim tim ljudima i omogućimo im da poštuju preventivne mere i na taj način osiguraju imunitet koji treba da steknu kroz vakcinaciju – rekao je Stevan Gligorin, državni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nPomoć prilikom prijave za imunizaciju i podela paketa imaju za cilj da pomognu građanima iz podstandardnih romskih naselja da uz vakcinaciju i minimum standarda za poštovanje preventivnih mera, koje preporučuju lekari, steknu imunitet i time sačuvaju svoje zdravlje.\n- U prethodnom periodu Program je distribuirao preko 24.000 paketa hrane i higijene što je obuhvatilo više od 5.000 porodica širom Srbije. U saradnji sa Nacionalnom Alijansom za ekonomski razvoj NALED sprovodimo dodatne mere za ublažavanje posledica virusa KOVID-19 kroz informativne radionice u zajednici, čiji je cilj da marginalizovano stanovništvo bude pravovremeno informisano. Naravno, pored ovih mera u fokusu je i ekonomsko osnaživanje Roma i Romkinja i drugih marginalizovanih grupa kroz različite vidove radnog angažovanja „Zajedno za zajednicu“ u koje će biti uključeno 210 osoba i realizovaće se u šest gradova i opština – istakla je Aleksandra Dimić-Ugrinaj, vođa programa ,,Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa''.\nCrveni krst Srbije je započeo, a na pojedinim lokacijama već i realizovao distribuciju higijenskih porodičnih paketa građanima koji žive u podstandardnim romskim naseljima.\n- Moji saradnici, volonteri i zaposleni u Crvenom krstu su, svakoga dana tokom epidemije KOVID-19, kao i tokom procesa imunizacije koji traje od sredine januara 2020. godine, pokazivali i dokazali koliko je važna ljudska solidarnost, humanost i lično požrtvovanje. Crveni krst Srbije, sa svojih 29 organizacija u opštinama i gradovima, je ponosan što je imao priliku da doprinese projektu podrške najugroženijima stanovnicima podstandardnih naselja u segmentu efikasnog pristupa zdravstvenom sistemu i imunizaciji – zaključio je Ljubomir Miladinović, generalni sekretar Crvenog krsta Srbije i dodao da je ova organizacija pružala pomoć najranjivijim kategorijama stanovništva u različitim krizama, poštujući svoje osnovne principe i misiju.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Monitoring i izveštavanje o aktivnostima pravnih institucija u Srbiji u oblastima organizovanog kriminala, ratnih zločina, diskriminacije i nasilja u porodici\nBeogradski centar za ljudska prava je tokom 2007. godine vršio kontinuirani monitoring rada pravosudnih i drugih državnih organa u četiri veoma važne oblasti: zabrana diskriminacije, organizovani kriminal, ratni zločini i nasilje u porodici.\nU okviru ovog projekta Beogradski centar je razvio metodologiju monitoringa rada pravosudnih organa i obučio tim mladih eksperata da prati rad sudova i drugih institucija u oblastima zabrane diskriminacije, organizovanog kriminala, ratnih zločina i nasilja u porodici. Monitoring tim je takođe pratio izveštavanje medija o navedenim temama, i to dnevne novine Politiku, Danas, Kurir i Blic, nedeljnike NIN i Vreme, kao i elektronske medije.\nRezultat projekta je Internet baza podataka o ove četiri oblasti koja sadrži 48 medijskih izveštaja, Konačni godišnji izveštaj i 4 biltena nazvanih “Osmatračnica” o oblastima zabrane diskriminacije, organizovanog kriminala, ratnih zločina i nasilja u porodici, kao i druge materijale prikupljene tokom praćenja rada pravosudnih organa.\nKonačni izveštaj koji sadrži sveobuhvatni pregled rada pravosudnih organa sa preporukama za poboljšanje njihovog položaja i unapređenje njihovog rada, objavljen je u 1.200 primeraka i distribuiran sudovima, parlamentarcima, pojedinim službama Ministarstva unutrašnjih poslova i nevladinima i međunarodnim organizacijama.\nKonačni izveštaj je predstavljen stručnoj javnosti i donosiocima odluka na četiri okrugla stola, od kojih je svaki posvećen jednoj od pomenute četiri teme. Ovaj Izveštaj je takođe predstavljen široj javnosti na konferenciji za štampu.\nMonitoring rada državnih organa u ove četiri oblasti nastavljen je u okviru Projekta Monitoring rada sudova i drugih državnih organa – inicijative za unapređenje zakonodavstva i prakse.


Beograd dobija sistem za prečišavanje otpadnih voda | Novinska agencija Beta\nZELENA-SRBIJA | 20.01.2020 13:45 > 20.01 13:45\nBeograd dobija sistem za prečišavanje otpadnih voda\nGrada Beograd i kineska kompanija "China Machinery Engineering Corporation" (CMEC) potpisali su danas sporazum o saradnji u vezi sa finansiranjem istražnih i projektantskih radova za sakupljanje i prečišćavanje otpadnih voda centralnog kanalizacionog sistema Beograda, kao i ugovorni sporazum o istražnim radovima u vezi sa tim projektom.\nSporazume su u Vladi Srbije potpisali ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, direktor predstavništva kompanije CMEC u Srbiji Li Sjuećeng i direktor JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" Dragan Djordjević.\nKako je navedeno, vrednost prve faze radova, odnosno izgradnje kolektora-interceptora, je 271 miliona evra, a u drugoj fazi biće potrebno izmedju 400 i 500 miliona evra za izgradnju prve fabrike za prečišćavanje otpadnih voda u Beogradu, koja će biti Velikom Selu.\nBiće potrebno i još oko 100 miliona evra za ostale četiri fabrike za prečišćavanje otpadnih voda, dok će se iz sredstava novog investicionog plana "Srbija 2025" raditi nedostajuća kanalizacija, rečeno je na konferenciji za novinare.\nMihajlović je istakla da je Beograd jedini grad u Evropi koji nema sistem za prečišćavanje otpadnih voda, te da je ovaj projekat od izuzetnog značaja jer je to pitanje životne sredine i boljeg kvaliteta života gradjana.\nPrecizirala je i da ugovor o realizaciji prve faze projekta stupa na snagu u trenutku kada se potpiše ugovor o finansiranju, o čemu će Ministarstvo finansija pregovarati sa kineskom kompanijom, dok realizacija sporazuma o istražnim radovima u vezi sa projektom počinje odmah.\n"Čekaće se od tri do šest meseci kako bi se potpisao taj finansijski ugovor i da se ne bi gubilo vreme, radiće se istražni radovi i studija izvodljivosti, geotehnički i drugi elaborati", rekla je Mihajlović.\nDodala je i da će, od trenutku "kada budemo imali ugovor o finansiranju, rok za završetak radova biti pet godina".\nMihajlović je istakla da se godišnje u Savu i Dunav izlije 190 miliona kubika otpadnh voda, što se može uporediti sa 60.000 olimpijskih bazena ili 19 miliona cisterni.\nPodsetila je i da je kroz novi investicioni plan "Srbija 2025" opredeljeno milijardu evra, koji će se uložiti i u druge gradove i opštine u Srbiji koje imaju slične probleme.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić kazao je da još uvek jedna trećina grada nema kanalizaciju, a da ostatak koji ima kanalizaciju sve otpadne vode izbacuje direktno u Savu i Dunav, bez prethodnog prečišćavanja.\n"Imamo 100 ispusta kanalizacije u Savu i Dunav i ne postoji nijedan veliki grad kao Beograd u Evropi koji takav zločin radi prema svojim rekama", kazao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, kada bude završena prva fabrika za preradu otpadnih voda, najveća od ukupno pet planiranih, za 80 odsto će se smanjiti ispuštanje otpadnih voda u Savu i Dunav.\n"Fabrika u Velikom Selu, biće najveća i pokrivaće potrebe 1,5 miliona ljudi", kazao je Vesić i precizirao da će pokrivati centralne delove Beograda, južni deo grada, poput naselja Banovo Brdo, Senjak, Železnik, Ostružnicu, zatim zapadni deo grada, Zemun i Novi Beograd.\nPonovio je da je u prvoj fazi projekta predvidjen završetak interceptora, da se radi kanalizaciona crpna stanica Ušće 2, kao i nekoliko manjih crpnih stanica, ali i prolaz kanalizacije ispod Save, kako bi se sva kanalizacija sa Novog Beograda i Zemuna prihvatila i sprovela ka fabrici u Velikom Selu.\nRadi se i veliki tunel, Venizelosova Hitna pomoć, potom kanalizacija na levoj obali Dunava, za šta je uzet kredit od 35 miliona evra, a radi se i prečistač za otpadne vode, tako da će se kanalizacija izlivati prečišćenu vodu u Dunav.\n"Završavamo projektovanje fabrike za preradu otpadnih voda u Batajnici, manjeg kapaciteta, koju će grad sam finansirati, pregovara se i o fabrici otpadnih voda u Ostružnici i Obrenovcu i radiće se još jedna manja fabrika za preradu otpadnih voda u Boleču", rekao je Vesić.\nOn je na konstataciju novinara da se kasni pet godina sa obećanjem rešavanja problema otpadnih voda u Beogradu, kazao da je problem bilo naći sredstva, jer grad to nije mogao sam da reši, ali sad se problem sada rešava, kao i da prethodna vlast ništa nije uradila po tom pitanju.\nGradonačelnik Beogarda Zoran Radojičić je naglasio da je ovo važan dan za Beograd jer će se rešiti dugogodišnji problem grada.\n"Zahvaljujući finansijskoj stabilnosti Vlade Srbije mi možemo zajednički da realizujemo ovaj kapitalni projekat koji će se izvoditi po najsavremenijim standardima i koji će doprineti unapredjenju životne sredine", rekao je on.\nRadoićić je kazao da očekuje da projekat bude realizovan na najvišem tehnološkom nivou, kao i da rokovi budu poštovani.\nDirektor predstavništva kompanije CMEC u Srbiji Li Sjuećeng istakao je da će Beograd imati dvostruku korist od ovog projekta – poboljšaće se kvalitet života gradjana i izbeći će se opasnost od poplava.


Uhapšeni supružnici zbog pranja novca - KRIK\n(foto: arhiva MUP)\nPolicija je u akciji “Gnev” uhapsila muškarca i njegovu nevenčanu suprugu zbog sumnje da su prali novac, saopštilo je danas Ministarstvo unutrašnjih poslova. Osumnjičenima je blokirana imovina: 12 kuća, četiri stana, četiri objekta, poslovni prostor i 48 zemljišnih parcela.\nUhapšeni muškarac, kako sumnja policija, od 2014. je građanima Kragujevca i okoline pozajmljivao novac na kamatu.\nO ovim pozajmicama on je sačinjavao ugovore i priznanice, ali je u njih upisivao znatno veće novčane iznose od onih koje im je zapravo pozajmio, piše u saopštenju policije. Ova dokumenta je potom koristio kako bi pred sudom pokretao postupke protiv onih koji nisu mogli da vrate novac.\nSumnja se da je od ljudi koji nisu mogli da mu isplate dug u zamenu uzeo 30 stanova, kuća, poslovnih prostora i zemljišta – imovine koja je ukupno vredna oko 46 miliona dinara.\nOsim toga, policija i tužilaštvo smatraju da je ovakvim nelegalnim pozajmljivanjem novca osumnjičeni zaradio više od 50 miliona dinara za koje nije platio porez. Time je, tvrdi policija, oštetio budžet za 1,5 miliona dinara.\nPolicija veruje da je uhapšenom muškarcu u svemu ovome pomagala njegova nevenčana supruga koja je takođe uhapšena. Ona je, kako se sumnja, od 2016. stekla, koristila i prodala imovinu vrednu 80.000 evra iako je znala da potiče od kriminala.\nNjima je prilikom hapšenja oduzet automobil “audi” i zabranjeno raspolaganje nad više nepokretnosti – 12 kuća, 4 stana, 4 pomoćne zgrade, poslovni prostor i 48 zemljišnih parcela koje su posedovali na teritoriji Kragujevca, Knića i Topole.\nU hapšenju su učestvovali i pripadnici Bezbednosno-informativne agencije, kao i Poreske policije.


Lepa kulturna vest: Magacin postao član TEH mreže – Balkanekspresrb.rs\nLepa kulturna vest: Magacin postao član TEH mreže\n25/10/2017 Off By\nMagacin u Kraljevića Marka u Beogradu, kulturni centar koji već deset godina vode organizacije sa nezavisne scene, postao je 21. oktobra novi, 67. član TEH-a (Trans Europe Halles), najveće evropske mreže kulturnih centara smeštenih u nekadašnjim industrijskim objektima.\nMagacin je primljen u članstvo TEH -a na godišnjoj konferenciji te mreže u Kijevu, koja se održava od 19. do 22. oktobra u kulturnom centru Izolyatsia .\nNa tom skupu raspravljalo se o mogućim biznis modelima upravljanja kulturnim centrima, strategijama vođenja i razvoju organizacija.\nMagacin je predstavljao Goran Denić iz Zemunskog malog umetničkog centra, jedne od više od 80 članica Asocijacije Nezavisna kultura scena Srbije (NKSS ), koja vodi taj kulturni centar već tri godine, nakon što je sprečen pokušaj njegovog zatvaranja.\nMagacin je još 2007. godine namenjen organizacijama nezavisne kulture, ali je njegov status ostao i dalje pravno neregulisan, na šta je Asocijacija NKSS ukazala još jednom u junu ove godine, obeležavajuci deceniju postojanja tog jedinstvenog kulturnog centra u Beogradu.\nJubilej Magacina obeležen je višednevnim intenzivnim programom kojim je pokazana raznovrsnost savremene umetničke produkcije koja se u njemu stvara i izvodi po principu otvorenog kalendara. Istorijat Magacina predstavljen je izborom iz bogatog arhivskog materijala, kao podsetnik na mnogobrojne događaje iz protekle decenije. Ujedno, panel diskusijom o nezavisnim kulturnim centrima u regionu ponovo je postavljeno pitanje nerešenog pravnog statusa Magacina, koji deluje u prostoru nekadašnjeg Nolitovog skladišta, a 2007. godine ustupljen je nevladinim organizacijama u kulturi, uz formalnu administrativnu ulogu Doma omladine.\nTEH je, inače, evropska mreža kulturnih centara iniciranih od samih građana i umetnika, fokusirana od 1983. godine na promovisanje korišćenja bivših induistrijskih prostora za potrebe umetnosti, kulture i aktivizma. Okuplja oko 90 multidisciplinarnih kulturnih centara i drugih organizacija u oblasti kulture širom Evrope, od kojih su 67 članovi te mreže, a 22 imaju status pridruženih članova.\nMeđu članovima TEH-a iz Srbije je i Kulturni centar Rex u Beogradu, a iz regiona je tu još i kulturni centar Rojc u Puli. Među pridruženim članovima su Pogon u Zagrebu i Kino Šiška u Ljubljani.\nSledeća konferencija TEH-a biće održana krajem maja 2018. u Bilbau u Španiji.(Izvor: SEEcult.org)♦\nHumanitarna akcija Hunanitarnog pera – Knjiga za svakoga


U omiljenom jutarnjem programu "Dobro jutro Srbijo" upoznajte se sa najaktuelnijim dešavanjima, uz zanimljive goste.\nSa omiljenim voditeljima u studiju će prelistavati najnovije teme Dejan Miletic, predsednik je Centra za proučavanje globalizacije.\nO aktuelnim dešavanjima protekle nedelje, sumiraće vesti Saša Milovanović, direktor Srpskog Telegrafa, kao i Miloš Lazić, iz portala "Kurir".\nAleksandar Crnomarković, novinar "Informer-a" obrazložiće temu koja u poslednje vreme ne zaobilazi medije. U proteklih mesec dana vodi se žestoka kampanja kako bi predsednik Srbije Aleksandar Vučić pristao na nezavisnost lažne države Kosovo. Predsednik to kategorično odbija, a njihovi pritisci se svakodnevno pojačavaju. O prljavoj kampanji i žestokim udarcima na Vučića nadovezaće se i Obrad Kesić, šef predstavništva Republike Srbije u SAD.\nAna Brnabić, predsednica Vlade Srbije obrazložiće svoj odgovor Kurtiju, sa kojim se slaže cela Srbija. Naime, Kurti je pozvao Srbiju da prizna Kosovo. Brnabićeva je podsetila Kurtija da Kosovo ne priznaje pet članica EU, da nije članica UN i da u tom smislu sigurno ne može imati drugačiji status od postojećeg. Na to je replicirao Kurti sa pitanjem: "Šta ćete da uradite, je l hoćete da nas okupirate?", a Brnabić mu je odgovorila: "Kako mislite da okupiramo sopstvenu teritoriju?".\nZoran Anđelović, nekadašnji predsednik Privremenog Izvršnog veća Kosova i Metohije, Demo Beriša,predsednik Matice Albanaca u Srbiji i reditelj Dragoslav Bokan izneće svoje stavove o Bajdenovoj uceni lidera na Balkanu.\nBivši oficir Kfora, Kristijan Kaš o traženju hapšenja za teroriste i izvinjenje Amerike. Do će o susretu Istoka i Zapada govoriti Goran Šarić, Ljubiša Ristić i Srđa Trifković.\nDok se zahuhtavaju svetske teme u omiljenoj emisiji "Dobro jutro Srbijo", novinar Džon Bosnić pričaće o mogućem namernom izazivanju sukoba Amerike, kako bi testirala Rusiju i Kinu.\nNenad Nenadić, IT stručnjak i Stevan Đokić, savetnik za istrage i bezbednost DBA, zajedno sa advokaticom Jovankom Zečević odgovoriće na pitanje koje nas sve interesuje: kako prepoznati prevaru?\nZa kraj omiljenog jutarnjeg programa, Darko Soković, direktor programa "Nova pismenost" pričaće o važnosti medijske pismenosti.


Oleksandar Aleksandrovič - Sputnjik Srbija\nUkrajinski ambasador u Beogradu Oleksandr Aleksandrovič, koji je nedavno izjavio da „Rusija zloupotrebljava Srbiju kako bi stvorila haos i izazvala rat na Balkanu“, po povratku sa konsultacija u Kijevu kaže da njegov stav ostaje isti, te da Ministarstvo spoljnih poslova njegove zemlje ima „skoro isti takav stav“.\nSrbija želi da ima dobre odnose sa Ukrajinom, ali ne može da dozvoli da bude kolateralna šteta ili žrtva međunarodnih relacija, poručio je šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\nMinistar spoljnih poslova Ukrajine Pavel Klimkin razgovarao je sa ukrajinskim ambasadorom u Beogradu Oleksandrom Aleksandrovičem, nedavno pozvanim na konsultacije u Kijev, a akcenat razgovora bio je na, kako se kaže u saopštenju, problemu „srpskih plaćenika koji se bore u Donbasu na strani ruskih terorističkih snaga“.\nU diplomatskoj praksi nastup ukrajinskog ambasadora u Srbiji mogao bi da dovede do toga da bude proglašen za personu non grata, jer se ovakvim ponašanjem umešao u unutrašnju politiku zemlje prijema. Ambasador nema prava da deli lekcije.


U ZOO VRTU OTVOREN DEČIJI ZOO VRT - Beograduživo.rs\nNaslovna»INFO»Gradske vesti»U ZOO VRTU OTVOREN DEČIJI ZOO VRT\nU ZOO VRTU OTVOREN DEČIJI ZOO VRT\nAutor JB InTeam /\t 15. marta 2019. Gradske vesti\nU okviru Zoološkog vrta u Beogradu danas je otvoren Dečiji zoo vrt koji se prostire na 1.000 kvadrata, tako da će mališani koji ga posete imati svoj deo u kome mogu da maze životinje i da se igraju. Ovaj kutak će biti veoma značajan za decu Beograda, ali i sve ostale mališane koji dođu u posetu.\nDirektor Zoološkog vrta Srboljub Aleksić objašnjava da su radovi na ovom projektu trajali šest meseci i da je nekadašnji Bebi zoo vrt preuređen u Dečiji zoo vrt. On ističe da smo dobili jednu oazu za decu u okviru zoološkog vrta, jedan poseban deo gde je dozvoljen direktan kontakt sa životinjama, igralište za decu, a u planu je i da se otvori i prodavnica ili kafić, kako bi roditelji mogli da se odmore dok se deca igraju.\nVrednost projekta iznosila je 15 miliona dinara, od čega je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija za Dečiji zoo vrt izdvojilo 10 miliona.\nPRETHODNA VESTISKLJUČENJA STRUJE ZA SUBOTU, 16. MART\nSledeća vest PREDLOŽITE KOJA ĆE ULICA ILI TRG PONETI IME PO VOLJENOM GAGI


Jevtić: Pretnje Vučiću zbog zalaganja za mir i stabilnost | Radio Kosovska Mitrovica\nJevtić: Pretnje Vučiću zbog zalaganja za mir i stabilnost\n8. May, 2018 10:27 |\nPretnje predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću upućene preko nekih kosovskih portala pokazuju da ima onih kojima smeta to što se Vučić zalaže za mir i stabilnost na prostoru celog Zapadnog Balkana, izjavio je danas član Predsedništva Srpske liste i potpredsednik kosovske vlade u ostavci Dalibor Jevtić.\nOn je, povodom teksta “Postoji li za Vučića drugo rešenje osim metka?!” koji je objavljen na portalu “KM Novine”, rekao za Pink da Srpska lista osuđuje te napade i očekuje oštru reakciju međunarodne zajednice.\nJevtić je istakao da nadležni organi treba da sprovedu istragu i da oni, koji i na ovaj način prete, budu kažnjeni.\n“Te pretnje pokazuju generalno odnos ne samo prema Vučiću već i državi Srbiji, one nisu dobre u smislu napada na čoveka koji se zalaže za mir i stabilnost na prostoru celog Zapadnog Balkana. Očigledno da nekima ne odgovara da se ta stabilnost postigne, oni kojima je jedini interes nestabilnost, haos i bezakonje, i nastaviće sa tim delovanjem”, kazao je Jevtić.\nPrema njegovim rečima, upravo sve što čini Vučić na uspostavljanju trajnog mira na zapadnom Balkanu biće poraz za takve ljude koji će nastaviti svakako i na druge načine, ne samo pretnjom, da unose nestabilnost.\nKada je reč o istrazi ubistva Olivera Ivanovića, Jevtić kaže da nažalost nema pomaka i da je neshvatljivo da ne postoje nikakvi satelitski snimci.\n“Ubistvo Ivanovića mora da se razreši zbog njegove porodice, ali i svih nas koji ovde živimo. To ide u lošem pravcu, ne postoje nikakve konkretne informacije, verujem, ipak, da ćemo saznati ko je ubio Ivanovića”, naveo je Jevtić.\nNa pitanje šta se dešava sa kosovskom vladom nakon izlaska Srpske liste i prelaska u opoziciju, Jevtić kaže da ne veruje da bi ove godine moglo da dođe do izbora.\nKazao je da se nakon prelaska Srpske liste u opoziciju desila jedna interesantna stvar, a to je da su se u kosovskoj skupštini ujedinili svi albanski poslanici i da su izglasali sve što je kosovska vlada predložila.\n“To je ono što oni kao narod imaju, uvek će se ujediniti oko ovakvih političkih pitanja”, kaže član Predsedništva Srpske liste.\nGovoreći o hapšenju Marka Đurića 26. marta, Jevtić je naveo da nakon toga smenjen ministar unutrašnjih poslova, da više nije isti direktor policije i da je, posle zahteva Srpske liste, pokrenuta istraga od strane kosovskog policijskog inspektorata.\nJevtić kaže da nije optimista, ali da treba sačekati rezultate istrage, kao i da se svi slažu da se 26. marta dogodilo sve drugo osim profesionalne akcije kosovske policije.\nOn je rekao i da ne veruje da će se kapacitet Unmika širiti već da se ide ka tome da se prisustvo UN na KiM smanjuje, a ne širi.\nPrema njegovim rečima, odlukom bivše vlasti da se celo pitanje preseli iz UN u Brisel, kada je započet dijalog i formiran Euleks, u tom momentu je data saglasnost da Unmik smanjuje svoje kapacitete i tada smo izgubili šansu da Unmik bude prisutan i da se sprovede rezolucija UN 1244.


Rusi pokazali sve: Ovo su neoborivi dokazi | Skandalozno\nMinistarstvo odbrane Rusije pokazalo je delove projektila koje je u Siriji, kako kažu, ispalila koalicija predvođena SAD.\nOstaci projektila koji su ispunjeni rupama negiraju tvrdnje da je svih 105 raketa uspešno pogodilo mete, navode ruski zvaničnici.\nNa brifingu za novinare predstavljena je analiza udara na Siriju koje su 13. aprila izvršile SAD, Velika Britanija i Francuska.\nDokazi sa zemlje, uključujući fragmente projektila, dokazuju da je svega 25 meta uspešno pogođeno, a ne 105 kako tvrdi koalicija.\nVećinu raketa su presrele sirijske snage, a neke od bolje očuvanih komada će istraživati ruski vojni inženjeri.\nNa brifingu je predstavljena “kolekcija” fragmenata projektila koji su označeni kao američki i evropski, a sakupljeni su u Siriji nakon što su oboreni.\nTri države saveznice su navele da je glavna meta udara bio Centar za istraživanje u Damasku jer se sumnja da se u njemu proizvodi hemijsko oružje. Kako je Pentagon naveo, Centar je pogođen sa 76 projektila, međutim, Rusija tvrdi da se radi o samo 13 pogodaka.\n“Ukoliko verujemo izveštajima sa Zapada, ova relativno mala meta je trebalo da bude pogođena sa 8 tona eksploziva, a načinjena šteta je mnogo manja nego što bi se to očekivalo posle bombardovanja takvih razmera”, naveli su zvaničnici Ministarstva odbrane Rusije.\nKada je reč o preostala 63 projektila, veruje se da je Sirijska protivvazdušna odbrana presrela njih 46 što pokazuju delovi pronađeni na tlu i podaci iz sistema za naoružanje.\nGeneral Sergej Rudskoj je napomenuo da se čini da mnogi koalicioni projektili nisu dospeli do svojih meta više zbog tehničkih komplikacija nego zbog obaranja.\nSergej Rudskoj – foto: YouTube/Printscreen\nRudskoj je rekao da analiza druga dva pogođena područja – vojnih skladišta blizu Homsa, pokazuju slične rezultate. SAD su tvrdile da su jedno skladište pogodile sa 22 projektila, ali Rusija kaže da može da potvrdi samo 7. Oni su više naneli štetu okolnim građevinama nego samoj meti, navodi se.\n(Skandalozno.rs, Izvor: kurir.rs/RT/TV Zvezda)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Rusi pokazali sve: Ovo su neoborivi dokazi da je akcija u Siriji bila POTPUNI PROMAŠAJ! – VIDEO"


Dodik: Republika Srpska je naša država! - Bild.ba\nHome Izbor urednika Dodik: Republika Srpska je naša država!\nDodik: Republika Srpska je naša država!\n“Okupljeni s ljubavlju oko Republike Srpske, ovo nije inat već ljubav i ostvarenje sna”, rekao je Dodik.\nRepublika Srpska je naša država, izjavio je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik u obraćanju na svečanom defileu povodom Dana Republike Srpske.\nDodik je istaknuo da je Srpska država bez obzira kako to gledao ili osporavao.\n“Naša sloboda nije na uštrb nekih drugih, već naše pravo. Imamo namjeru živjeti u slobodi i pružiti je i drugima”, istaknuo je Dodik.\nOn je naglasio da je cilj mir, obrana slobode, Republike Srpske i života dostojnog čovjeka.\n“Okupljeni s ljubavlju oko Republike Srpske, ovo nije inat već ljubav i ostvarenje sna”, rekao je Dodik i dodao da je mir neprikosnoven cilj.\nIzrazio je zadovoljstvo okupljenima u centru Banjaluke koji su prisustvovali svečanom defileu te istaknuo da mu to daje snagu da se bori za Srpsku bez obzira na sankcije.\nPodsjećamo, predajom raporta predsjednici Republike Srpske Željki Cvijanović završen je svečani defile povodom obilježavanja 9. siječnja Dana Republike Srpske u Banjaluci, u kojem je sudjelovalo 2.700 sudionika.\nPrevious articleMehmedović smatra da 9. siječnja treba obilježavati, ali kao dan početka genocida u BiH\nNext articleZavijorila se u Sarajevu Istočnom zastava Srpske duga preko 500 metara


MMF: Srbija ekonomski jača\nM. D. 1. novembra 2016. 14:57\nŠef misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Džejms Rouf izjavio je danas da ekonomski rast Srbije jača, da pokazatelji tržišta rada beleže primetno poboljašnje, i da očekuje da će realni rast BDP-a Srbije iznositi 2,7 odsto u ovoj i 3,0 procenta u 2017. godini.\n„Inflacija je i dalje umerena uprkos ubrzanju rasta zarada u privatnom sektoru“, naveo je Rouf na konferenciji za novinare na kraju posete misije MMF-a, koja je u Beogradu boravila od 20. oktobra radi razgovora o šestoj reviziji stend baj aranžmana (SBA) iz predostrožnosti koji je naša zemlja sklopila sa MMF-om.\nOkončanjem revizije, Srbiji će biti stavljeno na raspolaganje dodatnih 54,57 miliona specijalnih prava vučenja- SDR (68,53 miliona evra) u okviru stend baj aranžmana, čime će ukupan raspoloživi iznos dostići 662,58 miliona SDR (832,14 miliona evra), poredočio je Rouf.\nVlasti Srbije su, međutim, najavile da ne nameravaju da povlače sredstva raspoloživa u okviru aranžmana.\nMisija MMF-a je, prema njegovim rečima, vodila konstruktivne razgovore sa Vladom Srbije na čelu sa predsednikom Vlade, Aleksandrom Vučićem, i postigla sporazum na nivou tima sa vlastima o politikama potrebnim da bi se okoncala šesta revizija SBA.\nTaj sporazum treba da odobri rukovodstvo i Izvršni odbor MMF-a na zasedanju okvirno zakazanom za sredinu decembra.\nRouf je naglasio da se nastavljaju veoma dobri fiskalni rezultati, zahvaljujući prihodima koji su iznad očekivanog nivoa, dok su se rashodi zadržali u okviru programskih ciljeva.\n„Deficit opšteg nivoa države je sada projektovan na nivou od 2,1 procenat BDP-a u 2016. godini. Pad javnog duga se odvija godinu dana brže od plana i predviđa se da će do kraja godine biti na nivou ispod 74 procenta BDP-a“, dodao je on.\nS obzirom na ove rezultate koji su, kako je ocenio, iznad očekivanja, misija se složila sa planom vlasti Srbije da upotrebe deo fiskalnog prostora u 2016. godini za pokrivanje određenih jednokratnih rashoda, uključujući isplatu penzionerima, kao i rešavanje starih dugova državnih preduzeća.\nPostignut je i sporazum sa vlastima oko ključnih parametara za budžet za 2017.\nPrioritet je da se nastavi sa postepenom fiskalnom konsolidacijom i da se obezbedi stabilan silazni trend javnog duga.\n„U tim okvirima, misija je postigla sporazum sa vlastima o targetiranom povećanju penzija i zarada u javnom sektoru. Očekuje se da ce fiskalni deficit pasti na 1,7 procenata BDP-a u 2017. godini, uz dalji pad ukupnih masa penzija i zarada kao udela u BDP-u, koje će se približavati održivijim nivoima u srednjoročnom periodu“.\nRouf je naveo da je radi obezbeđenja trajnog poboljšanja fiskalne situacije i postizanja solidnog inkluzivnog rasta u srednjoročnom periodu, potrebno da se vlasti Srbije odlučno pozabave strukturnim izazovima.\n„Reforme javnog sektora moraju da se ubrzaju u cilju obezbedivanja boljih javnih usluga kao i doprinosa procesu fiskalne konsolidacije. Posebno se kasni sa reformama obrazovnog sistema“, primetio je on.\n„U ovom kontekstu, program će zahtevati izradu jasnih planova za trajno rešenje ili restrukturiranje RTB Bora, Resavice, Petrohemije, Azotare i MSK. Veoma je bitno da se prestane sa praksom finansiranja slabih javnih subjekata i preduzeca putem dugovanja prema Srbijagasu i EPS-u“, zaključio je Rouf, i zahvalio se vlastima Srbije na gostoprimstvu i tesnoj saradnji.\nRadojko pre 1 godine\nA vi ste tu da skinete „kajmak“.


Jovana Ješić: Rad, a ne mašta - MediaSfera\nIzreka kaže: “Učiti, učiti i samo učiti”, ja ću je malo modifikovati i reći: “Raditi, raditi i samo raditi”, ali ne mislim ovo u onom banalnom smislu – samo raditi.\nPodrazumeva se da naš život treba da se sastoji od socijalne interakcije, od prijatelja, porodice, kvalitetnog sna, ljubavi i rada.\nAli ne treba puno maštati i sanjati, jer dok mi sanjamo i maštamo neko drugi naše snove ostvaruje.\nPostoje ljudi koji su manje kvalifikovani od nas, ali oni rade ono što mi želimo samo zato što su odlučili da ne sanjaju, već da rade i veruju u sebe.\nKada kažem da postoje ljudi koji su manje kvalifikovani, a rade posao koji mi želimo ne mislim na one koji su do fotelje došli preko veza i vezica, pomoću partijske knjižice ili preko kreveta. Mislim na one koji su svojim trudom i radom došli do boljeg posla iako su manje kvalifikovani od nas.\nDok mi čekamo da završimo fakultet, da dobijemo diplomu i sertifikat neko je već stekao radon iskustvo.\nJa se vodim devizom da je mnogo važnije praktično znanje od teorijskog, jer teorijsko je samo osnova, ako ne znaš kako stvari funkcionišu u praksi onda diplomu i teorijsko znanje možeš da baciš u vodu.\nNedavno sam dobila sjajne preporuke za knjigu “Pravilo 5 sekundi” koje kaže da ako ne kreneš da realizuješ svoju ideju u prvih pet sekundi od kako ti je pala na pamet nikad je nećeš realizovati.\nSvako od nas funkcioniše po jednom jednostavnom, ali pogrešnom principu – padne nam ideja na pamet i u prvi mah nam deluje odlično, a onda krećemo da razmišljamo kako da je realizujemo i što više razmišljamo to je više potiskujemo, jer shvatamo da je potrebno da u nju uložimo mnogo truda i rada i onda je vrlo često potiskujemo.\nZato ne treba mnogo da razmišljamo, već da sledimo primer iz knjige: “Evo je ideja, idemo 5, 4, 3, 2, 1 kreći!” Realizujmo svoje snove i radimo na sebi kako bismo bili uspešni i nemojmo kriviti nekog drugog ko možda još nije uzeo diplomu, a ostvario je naš san, jer je on paralelno sa učenjem teorije za ispit stvarao praktično znanje i radio je na onome što želi i verovao je u sebe.\nTagoviEksplozija mašte Jovana Ješić kolumna mašta obrazovanje rad\nMilica Cincar-Popović: „Gilmorove devojke“ i teorije zavere


Izvor: RTS, 10.Maj.2020, 10:34\nU šalter sali i ostalim poslovnim prostorijama Agencije, u kojima građani dolaze u neposredan kontakt sa zaposlenima, biće primenjene sve preventivne mere koje su donete u funkciji sprečavanja širenja >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << zarazne bolesti kovid-19, uz obezbeđivanje uslova za nesmetano obavljanje poslova iz nadležnosti Agencije, uz poštovanje mera bezbednosti i zdravlja na radu, saopštio je APR.\nOsim šaltera, na kojima korisnici lično mogu predati zahteve i preuzeti rešenja i ostala akta Agencije, biće otvoreni i šalteri pošte, koji su i ranije radili u prostorijama APR-a.\nTakođe, od ponedeljka će raditi i arhiva Agencije, gde se izdaju potvrde, kopije dokumenata i prepisi rešenja, kao i info pult, na kojem se pružaju informacije korisnicima.\nPravna pomoć će nastaviti da se pruža elektronskim putem, kako se ne bi stvarale nepotrebne gužve u prostorijama Agencije, a pitanja se mogu upućivati mejlom, na adrese koje su objavljene na sajtu APR-a.\nBroj prisutnih stranaka u šalter sali Agencije biće ograničen, tako što će kretanje korisnika biti organizovano u skladu sa preventivnim merama, uz obavezno poštovanje fizičke distance.\nOsim ličnim putem, registracione prijave, zahtevi i dokumentacija, u papirnoj formi, mogu se i dalje slati putem pošte na adresu Agencije u Beogradu, ili na adresu najbliže organizacione jedinice Agencije.\nSve ostale informacije i uputstva, o procedurama i dokumentaciji potrebnoj za registraciju, objavljene su na sajtu APR-a.\nZa sva pitanja, korisnicima su na raspolaganju Info centar (telefon: 011 20 23 350, info@apr.gov.rs) i Servis desk (telefon: 011 20 20 293, sd@apr.gov.rs), za tehnička pitanja u vezi korišćenja eServisa i rada aplikacija u IT sistemu APR-a.\nOD SUTRA RADE ŠALTERI AGENCIJE ZA PRIVREDNE REGISTRE Broj stranaka ograničen, pravna pomoć nastavlja se elektronskim putem\nAgencija za privredne registre (APR) nastaviće sutra rad sa strankama na šalterima u sedištu APR u Brankovoj ulici u Beogradu, kao i u organizacionim jedinicama agencije u periodu od 9.00 do 15 časova.


Austrija će penzionerima srpskog porekla plaćati boravak u banjama Srbije — TPKNEWS\n17:33 - 16/06/2019\nNaslovna/VESTI/VESTI IZ SVETA/DIJASPORA/Austrija će penzionerima srpskog porekla plaćati boravak u banjama Srbije\nAustrija će penzionerima srpskog porekla plaćati boravak u banjama Srbije\nProgram Austrije za rehabilitaciju dijaspore u domovini velika šansa za Srbiju. U konkurenciji su „Čigota“, „Selters“, Vrnjačka i Banja Koviljača.\nU četiri rehabilitaciona centra u Srbiji: “Selters” u Mladenovcu, “Čigotu” na Zlatiboru i specijalne bolnice “Banja Koviljača” i “Vrnjačka banja”, Fond socijalnog i penzionog osiguranja Austrije uskoro bi mogao da počne da upućuje svoje osiguranike srpskog porekla na terapiju i oporavak, saznaju “Novosti”.\nTo bi bio deo austrijskog programa – rehabilitacija na maternjem jeziku, i velika šansa za naše centre, čak i kada bi Austrija, u kojoj živi oko 330.000 ljudi s prostora bivše Jugoslavije, uputila samo jedan odsto onih koji su za rehabilitaciju.\nCilj austrijskog programa nije ušteda. Oni bi, prema saznanjima “Novosti”, rehabilitaciju plaćali isto kao i u austrijskim banjama, odnosno čak tri puta skuplje nego što je komercijalna cena boravka u našim rehabilitacionim centrima. Program su pokrenuli posle istraživanja koje je pokazalo da su rezultati oporavka značajno bolji kada se rehabilitacija obavlja u centrima gde osiguranici sa lekarima i terapeutima komuniciraju na maternjem jeziku.\nKako “Novosti” saznaju, Austrijanci će početkom aprila doći u obilazak naših RH centara. Ako budu zadovoljni uslovima, prvu grupu – do 20 penzionera i zaposlenih, u okviru pilot – projekta, mogli bi da pošalju u Srbiju do jeseni ove godine.\n“U početku će korisnicima iz Austrije biti na raspolaganju jedan rehabilitacioni centar, a austrijske kolege će odabrati prvu banju kao pilot-projekat. Ukoliko rezultati budu pozitivni, moguće je proširenje. Najverovatnije će na rehabilitaciju prvo dolaziti u “Selters”, a u planu je da kasnije budu uključeni “Merkur” u Vrnjačkoj Banji, Banja Koviljača i zlatiborska “Čigota”, rekao je za “Novosti” Zoran Panović, direktor Zavoda za socijalno osiguranje.\nPanović kaže da je u planu da se penzioneri i zaposleni u Austriji srpskog porekla u našim centrima leče zbog neuroloških bolesti, odnosno posle moždanog udara i zbog problema sa koštano – zglobnim sistemom.\n“Austrija isplaćuje u Srbiji nekoliko desetina hiljada penzija, i ljudi koji ih primaju su potencijalni korisnici banja”, kaže Panović.\n“Austrijanci su izneli medicinske uslove koje bi trebalo da ispunimo da bismo ušli u njihov program rehabilitacije na maternjem jeziku. To se odnosi na kadar, opremu i kvalitet smeštaja. Mi već radimo po međunarodnim standardima, pa nam uslovi koje traži penzioni fond Austrije nisu nedostižni, iako zahtevaju izvesna ulaganja, recimo za nabavku elektropodesivih kreveta”, objašnjava dr Aleksandar Jokić, direktor Specijalne bolnice “Banja Koviljača”.


Održan informativni sastanak sa nosiocima projektnih aktivnosti\nProjekti zaštite ljudskih prava Ministarstva za pravosuđe, upravu i radne odnose\nNakon okončanja aktivnosti na odabiru korisnika za dodjelu sredstava namijenjenih sufinansiranju projektnih aktivnosti u oblasti zaštite ljuskih prava, Ministarstvo za pravosuđe, upravu i radne odnose održalo je danas sastanak sa nosiocima projektnih aktivnosti koje će se finansirati iz ovih sredstava.\nCilj ovog programa Ministarstva za pravosuđe jeste pružanje pomoći neprofitnim organizacijama u realizaciji projekata koji imaju za cilj unaprijeđenje i osnaživanje učešća civlinog društva u procesu promoviranja i zaštite ljudskih prava, pristupa pravdi te kreiranju i donošenju politika u ovoj oblasti.\n– Ovdje se radi o programskim aktivnostima ministarstva koje uključuju podršku civilnom sektoru, odnosno udruženjima iz ovog sektora koja nemaju stalne podsticaje iz budžeta. Konkretno, riječ je o aktivnostima i nastojanjima unaprijeđenja rada civilnog društva i civilnog sektora u ovom kantonu, kao veoma bitnog segmenta demokratskog društva – istaknuo je Emir Oković uposlenik u resornom ministarstvu.\nOd ukupno jedanaest pristiglih projekata, kriterije je ispunilo njih sedam i za njihovu realizaciju bit će odobrena sredstva u ukupnom iznosu od 14.200,00 KM.\n– Dobili smo sredstva za realizaciju projekta „Imam pravo da znam“. Radi se o projektu u okviru kojeg planiramo da izvršimo edukaciju mladih na temu ljudskih prava. Jako smo zadovoljni što nam je projekt odobren i zahvaljujemo se Ministarstvu što su nam izašli u susret – kazala je, danas, Sara Muslić, članica Upravnog odbora u Gradskom vijeću mladih općine Goražde.


Početna Vesti DJ-evi će u budućnosti biti i sami svoji lajtmeni?\nSoundSwitch, jedan od vodećih proizvođača softvera i hardvera za osvetljenje, razvio je kontroler koji DJ koristi za kontrolu svetla direktno sa njega ili preko Denon DJ Prime uređaja.\nControl One poseduje osvetljene padove za pokretanje svetlosnih sekvenci, namenske DMX izlaze, dva USB B porta za povezivanje sa drugim DJ hardverom i OLED ekran.\nKontroler je dizajniran da radi sa SoundSwitch aplikacijom na laptopu, ali ga DJ-evi mogu koristiti sa bilo kojim hardverom koji pokreće Engine OS, Denon DJ Prime softverom, uključujući tu Prime 4, Prime GO pa čak i na Numarkovom nedavno najavljenom MixStreamu. Takođe radi i sa vodećim Prime uređajem SC6000 kompanije Denon DJ.\nTo znači da DJ-evi mogu da kontrolišu svetla bez laptopa, sinhronizovano sa muzikom koju već puštaju sa svog Prime uređaja. A ako su analizirali muziku u Engine OS-u, on automatski kreira Light Show za svaku numeru, kojim se onda može manipulisati iz Control One-a.\nControl One takođe radi sa Ableton Linkom, što znači da Live Artisti mogu bežično da sinhronizuju svetla sa svojom nastupom, a takođe će se povezati na VirtualDJ i Serato. Uređaj ima ugrađenu memoriju za čuvanje podešavanja za pojedinačne lokacije i nastupe, a takođe radi sa Philips Hue sistemima za streamove od kuće.\nViše informacija o proizvodu imate na ovom linku, a pogledajte i Promo video ispod.\nPrethodni tekstBlack Coffee, Bonobo, David Guetta i drugi nominovani za Grammy nagrade\nSledeći tekstNo Sleep! Ovaj kratki film sa Exita daće vam energiju za mnogo veću žurku na proleće


Alivodić je posle utakmice u Borči rekao da je utakmica bila kvalitetna i veoma otvorena.\n"Malo smo i nagrađeni pogotkom u samom finišu. To je neka vrsta satisfakcije jer smo na sličan način ispustili pobede nad Radničkim 1923 i Spartakom, pa i bod protiv Crvene zvezde", rekao je on i dodao da je Novi Pazar zaslužio tri boda.\n"Proveo sam lepe trenutke u Borči, poznavao sam dobro neke igrače tog tima i znao sam da neće biti lako. Ulog je bio veliki, ali je atmosfera na terenu i tribinama bila prava sportska", ocenio je Alivodić.\nOn je rekao da ovu pobedu posvećuje navijačima Novog Pazara od kojih očekuje veliku podršku u nastavku prvenstva.\n"Novopazarska publika se uželela fudbala, a i mi igrači smo tužni što smo prethodna dva meča na svom terenu odigrali pred praznim tribinama. Očekujem paklenu atmosferu u sledećem kolu, kada nam dolazi Donji Srem", rekao je Alivodić.\nNovi Pazar posle nekompletnog šestog kola zauzima sedmo mesto u Superligi s devet bodova.\nIzabranike Dragoljuba Bekvalca u sredu, 26. septembra, očekuje meč šesnaestine finala Kupa Srbije, protiv prvoligaša Mladosti u Lučanima.\nNIN intervju sa čuvenim književnikom i filizofom: Kako je Žan-Pol Sartr govorio o politici i zbog čega je smatrao da pisci moraju da budu politički angažovani


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Dodik tvrdi da su izjave o prisluškivanju bile performans\n[ Objavio:O.Z. ]\n03. 06. 2020. 18:56 >> 18:53 2\nDodik tvrdi da su izjave o prisluškivanju bile performans\nSrpski član Predsjedništva BiH i lider SNSD Milorad Dodik izvinio se svima koji su shvatili da je ozbiljno govorio o prisluškivanju opozicije.\n"Nijesmo toliko ludi da to tako radimo. Opoziciji se očigledno svidio moj performans. Koliko je Branislav Borenović Srbin, govori to što je sve prijavio Tužilaštvu BiH. Nema problema, odazvaću se", rekao je Dodik, prenijela je regionalna televizija N1.\nOn je rekao da mu nije problem da da izjavu u vezi sa tim ako ga pozovu iz Tužilaštva BiH, dodajući da se poslanicima opozicije "očigledno svidio taj njegov performans, te da sada podnose prijavu".\n"Međutim, jedna stvar je iz toga vidljiva, a to je koliki je Srbin Branislav Borenović, pa prijavu podnosi Tužilaštvu BiH, a ne Republike Srpske, jer vjeruje institucijama na nivou BiH", ocijenio je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH je na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske 20. maja za govornicom izjavio da MUP RS prisluškuje telefonske razgovore poslanika opozicije.\nZatim je prepričao sadržinu telefonskih razgovora članova opozicije.\nIzjavio je i da mu sve to dostavlja ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač, te je od njega tražio potvrdu svojih navoda.\nDodik je rekao da neće bezuslovno podržati bilo kog kandidata Stranke demokratske akcije (SDA) za ministra bezbjednosti, dodavši da je došlo vrijeme da se deblokira imenovanje direktora Agencije za istrage i zaštitu (Sipa), koji treba da bude Srbin.\nOn je ocijenio da je Savjet za sprovođenje mira (PIC) "veštački organ, koji je davno trebalo da nestane, jer je izmišljen u okviru Dejtonskog sporazuma da bi širio strah i upravljao BiH".\n"Okuplja određeni broj zemalja, ali ono što on čini je samo da pokrije nelegalni međunarodni kriminal visokih predstavnika, koji su to činili kršeći međunarodni sporazum i Dejtonski ustav", kazao je Dodik.\nPredstavnici RS ne idu na prijem o stupanju Šmita na dužnost\nVelike sile žele da unište RS\n"Dodikovu peticiju" potpisalo 80.000 ljudi\n30. 07. 2021. 2\nDodik najavio veliki miting u Banjaluci\n29. 07. 2021. 16


Srbin nagrađen za borbu za proruske snage u Ukrajini | DETEKTOR.BA\nJosipović i ostali: Uložene forenzičke analize\nDragan Mektić predložio zakon o prestanku mandata trenutnog saziva VSTV-a\nStevan Milošević. Izvor: Privatna arhiva\nAutor: Maja ŽivanovićDatum: 23.01.2020\nOrganizacija koju vodi veteran ruske vojske koji je organizovao paravojne snage u istočnoj Ukrajini i na Krimu nagradila je državljanina Srbije koji se borio za ciljeve proruskih separatista.\nPokret Novorossiya/Nova Rusija, kojim rukovodi zloglasni veteran ruske vojske Igor Strelkov, dodijelio je državljaninu Srbije Stevanu Miloševiću nagradu ‘Zaštitnik Nove Rusije’ za njegovu borbu na strani proruskih separatista u sukobima na istoku Ukrajine.\nMilošević, koji se nalazi među 29 Srba osuđenih pred srbijanskim sudovima od 2015. za učestvovanje u borbama na strani proruskih jedinica u Ukrajini, kazao je da pozdravlja nagradu koju je primio u nedjelju.\n“Lično mi znači jer podseća na simbole ratnika starih Slavena, naših naroda koji su bili zajedno kroz istoriju. To znači da sam to zaslužio i uradio nešto dobro”, Milošević je izjavio za BIRN.\nUprkos petogodišnjoj uslovnoj kazni u Srbiji, Milošević se vratio u zonu sukoba na istoku Ukrajine 2015. godine.\nUpitan da li se namjerava vratiti u Srbiju i suočiti s pravdom, Milošević je odgovorio potvrdno, dodajući da će “kao otac deteta tražiti kućni pritvor i biti spreman na saradnju”.\nTokom 2014. godine Srbija je usvojila zakon kojim se njenim državljanima zabranjuje učešće u borbama na stranim ratištima sa vojnim i paravojnim formacijama, osim u sklopu zvanične misije neke međunarodne organizacije čiji je Srbija član. Kazne se kreću od šest mjeseci do pet godina zatvora.\nIzvršenje zatvorske kazne se odgađa pod uslovom da osuđeni ne počine isti prekršaj ponovo unutar određenog vremenskog perioda – obično od jedne do pet godina.\nMiloševićevu nagradu potpisao je Strelkov, koji je imao važnu ulogu u organizovanju separatističkih snaga u oblasti Donjecka, a isto je učinio i tokom ruske aneksije Krima 2014. Strelkov je na listi za sankcije Evropske unije zbog njegovih djela.\nMilošević je izjavio da se nagrada ‘Zaštitnik Nove Rusije’ dodjeljuje onima koji su se od 2014. godine borili za ideju Nove Rusije i jedinstvo Slavena svuda.\nNovorossiya/Nova Rusija je naziv predložene konfederacije dvije oblasti u istočnoj Ukrajini pod kontrolom separatista, odnosno samoproglašene Narodne republike Donjeck i Narodne republike Lugansk, iako je ta ideja naknadno odbačena.\nSrpski borci među proruskim separatističkim grupama u Ukrajini su jedan od razloga za trenutno zategnute odnose između Beograda i Kijeva. Ukrajina procjenjuje da se oko 300 Srba bori ili se borilo na njenoj teritoriji.\nUkrajinski ambasador u Beogradu, Oleksandr Aleksandrovych, kazao je za BIRN u novembru 2017. da su srbijanske vlasti ignorisale ovo pitanje, za koje vjeruje da je usložnjeno bliskim vezama Srbije sa Rusijom.\nU decembru je Srbija opet bila jedina balkanska zemlja koja je podržala Moskvu i glasala protiv rezolucije Generalne skupštine UN-a kojom se Rusija poziva da povuče svoje vojne snage iz anektiranog Krima. Bosna i Hercegovina je bila suzdržana.\nU međuvremenu, Rusija redovno osuđuje proglašenje nezavisnosti Kosova od Srbije 2008. godine, te je u više navrata glasala protiv članstva Kosova u međunarodnim institucijama u skladu sa politikama Beograda.\nZauzvrat, Srbija se odbila pridružiti sankcijama zemalja Zapada protiv Rusije zbog njene uočene uloge u podsticanju sukoba u Ukrajini, uprkos brojnim pozivima Brisela koji podsjećaju Srbiju da, kao zemlja kandidat za članstvo u EU, mora uskladiti svoju vanjsku politiku sa politikom Evropske unije.


Beograd, 27. septembar 2016. – Danas je održano predavanje Korišćenje IT alata za razmenu informacija i timski rad u okviru Akademije poslovnih veština.Predavanje je održao Dejan Milojević, IT Systems Engineer, CRH Srbija. Predavanju su prisustvovali predstavnici socijalnih preduzeća i organizacija iz Beograda, Pančeva i Smedereva.\nPredavanje je imalo za cilj osposobljavanje predstavnika neprofitnih organizacija i socijalnih preduzeća da: razumeju realne potrebe u oblasti IT saradnje u svom preduzeću ili organizaciji; se upoznaju sa aktuelnim i tradicionalnim načinima saradnje i proizvodima; identifikuju nedostajuće resurse neophodne za realizaciju; steknu realistično očekivanje: o tome šta i koliko se može postići primenom nekog od rešenja iz ove oblasti.\nMazda donirala 3.000 evra za troškove grejanja u SOS Dečijem selu u Kraljevu


Streličarski klub Niš uspešan i u takmičenju i u organizaciji - Sportske vesti\nStreličarski klub Niš uspešan i u takmičenju i u organizaciji\n23 Feb, 2021 by South Media\nProteklog vikenda je po 35. put održan streličarski turnir u dvorani koji od 2001. godine nosi ime Memorijal Mihajlo Čolović – Čole, po osnivaču Streličarskog klub Niš – organizatora ovog turnira.\nZbog neizvesnosti okop dobijanja termian u hali, ove godine turnir je po prvi put malo zakasnio. Održan je u sali OŠ Miroslav Mika Antić u Nišu i privukao je stotinak streličara iz 18 domaćih klubova. Kapacitet takmičenja je bio popunjen u potpunosti, a turnir se će pored velike posećenosti, biti upamćen i po dobrim rezultatima i još boljoj organizaciji, koja je bila dodatno otežana dodatnim merama zbog pandemije virusa.\nTakmičari domaćina o rganizatora SK Niš ostvarili su odličan rezultat osvajanjem 3 individualne medalje (od kojih 2 zlatne i jedna bronzana), i drugog mesto u ekipnom plasmanu za kadetkinje.\nNajveći uspeh je postigao jedan od mlađih niških takmičara, Mihajlo Stefanović koji je sa svojih 17 godina prvu put učestvovao kao senior na jednom takmičenju i taj svoj prvi nastup krunisao je zlatnom medaljom. Plasirao se kao 5. u kvalifikacijama, i potom zaista vanserijskim gađanjem kroz eliminacije pobedio je puno iskusnije kolege, pa je u finalu čak pobedio i jednog od naših reprezentativaca i državnog prvaka iz novosadskog kluba. U niškom klubu ističu da su prezadovoljni ovim uspehom jer je Mihajlo pokazao da je njegova streličarska karijera u usponu i naporan rad je počeo da donosi rezultate.\nU seniorskoj konkurenciji stilom “goli luk” zlatom se okitio Dejan Stojanović, još jedan jedan od novajlija u klubu iz Niša. On je za kratko vreme postigao veoma zapažene rezultate, i čak oborio jedan državni rekord. Na ovom turniru bio je mirne ruke te je posle prvog mesta u kvalifikacionom delu, ostao prvi kroz eliminacije i osvojio zlatnu medalju.\nU konkurenciji kadetkinja, olimpijski luk, posle kvalifikacija Danica Nikolić bila je prva sa veoma solidnim rezultatom, na žalost kroz eliminacije izgubila je ključni meč, ali je u borbi za bronzanu medalju u meču protiv streličarke iz Pančeva sačuvala mirnoću i ipak došla do odličja. Danica je osvojila i ekipno drugo mesto u konkurenciji kadetkinja zajedno sa Teodorom Stamenković i Petrom Todorović.\nDobri rezultati na startu sezone govore da se u niškom streličarskom klubu vredno radi, a osvojen odličja su podstrek pred dolazeća državna prvenstva za sve kategorije koja će se održati u martu na Zlatiboru i u Temerinu.\nNije lako ove sezone ići u nišku dvoranu “Čair” na utakmice Konstantina. Šta ću, moram, “posao je takav, ni ja\nDosadašnji pomoćni trener Radničkog, Boban Dmitrović je uz prisustvo gotove celokupne uprave niškog kluba obavio prozivku, a zatim i prvi\nŽenski rukometni klub“ Naisa“ posetom Osnovnoj školi „Kole Rašić“ nastavio je predstavljanje rukometa niškim osnovcima. Prvotimke jednog od najuspešnijih i


Amerika i inauguracija predsednika: Tramp pomilovao Stiva Benona, bivšeg savetnika optuženog za prevaru - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Amerika i inauguracija predsednika: Tramp pomilovao Stiva Benona, bivšeg savetnika optuženog za prevaru\n0Piše: BBC News na srpskom 20. januara 2021. 07.50\nDa poslednji dan ne prođe bez velikih odluka potrudio se i državni sekretar Majk Pompeo koji je saopštio je da je Kina počinila „genocid i zločine protiv čovečnosti“ protiv Ujgura i drugih etničkih manjina u severozapadnoj oblasti Sinkjang.\nTramp je u oproštajnom obraćanju govorio o „teški borbama i izborima“ koje je morao da donosi kao predsednik.\n„Uradili smo ono zbog čega smo došli ovde, pa i mnogo više od toga“.\n„Vodio sam najteže borbe zato što ste me vi izabrali da to radim“, poručio je Tramp u obraćanju naciji iz Bele kuće.\nTramp je upozorio na „najveću opasnost“ za Ameriku – gubitak vere u veličinu te nacije.\nOdlazeći američki predsednik ocenio je da je tokom mandata „postigao niz istorijskih mirovnih sporazuma na Bliskom Istoku“ i da se „usprotivio Kini kao niko pre njega“.\n„Posebno sam ponosan što sam, posle nekoliko decenija, bio prvi predsednik koji nije započeo nijedan novi rat“.\n„Svi Amerikanci bili su užasnuti napadom na Kapitol i to se nikada neće tolerisati“.\n„Želim da znate da je pokret koji smo stvorili tek početak“, poručio je Tramp.\nIstakao je i da će se „moliti da nova administracija sačuva Amerikance i njihov prosperitet“.\n„Verujem da genocid i dalje traje i da smo svedoci sistematskih pokušaja kineske države da uništi Ujgure“, navodi se u Pompeovom saopštenju.\n„Predsednik Tramp će raditi od ranih jutarnjih časova do kasno uveče, obaviće veliki broj telefonskih razgovora, a imaće i brojne sastanke“.\nBeba Tramp našla trajni dom – Muzej Londona\nU ponedeljak se Melanija Tramp, prva dama Amerike, video porukom oprostila od stanovništva i pozvala ih da budu primer kako „brinemo jedni za druge“.\n„Masa je bila hranjena lažima iza kojih su stajali Tramp i drugi moćni ljudi“, rekao je Mekonel na prvoj sednici Senata posle incidenata u Vašingtonu.


Naslovna Info Opštinske vesti Palanka i slovačka Šalja razvijaju bliske odnose\nDelegacija lokalne samouprave u poseti slovačkoj opštini Šalju\nFoto: Dvorac u centru opštine Šalju\nBAČKA PALANKA: Pomoćnik predsednika opštine Bačka Palanka Vilijam Slavka i Milorad Paripović, član OV i predsednik opštinskog Saveta za migracije, predvodili su delegaciju ove bačke lokalne samouprave u poseti slovačkoj opštini Šalju, a po pozivu tamošnjih lokalnih čelnika.\nPalančani i njihovi domaćini, pored upoznavanja, razgovorali su o mnogo čemu, a najviše o uspostavljanju kulturne i sportske, pa i svake druge saradnje dve slične sredine.\n– Gledano po broju stanovnika i površini, odnosno činjenici da polovina stanovništva (oko 30.000) živi u gradu, a druga polovina u tamošnjim selima, kao i u Bačkoj Palanci, imamo mnogo sličnosti – kaže Milorad Paripović. – Kod nas slovačka nacionalna manjina broji oko deset odsto stanovništva, a tamo blizu 30 odsto čini mađarska nacionalna manjina. U početku sam očekivao da naši domaćini žele da razviju sradnju sa kulturno-umetničkim društvom i sportskim klubovima Slovaka u Pivnicama, međutim shvatio sam da oni žele saradnji sa nekim od srpskih društava i klubova. Već su nam uputili poziv na turnir u malom fudbalu, a mi ćemo njih pozvati za Dan opštine Bačka Palanka 20. oktobra. Mi već imamo saradnji sa 15-tak gradova i opština izvan Srbije, ali da bi se to i ozvaničilo potrebno je da predlog usvoje odbornici lokalnog parlamenta, ali da to verifikuje i Vlada Republike Srbije.\nČlanovi palanačke delegacije puni su utisaka, jer kažu svidelo im se ovo mesto puno lipa i platana, imaju zatvoren bazen i poznati su po odličnim plivačima. Opština Šalju nalazi se u Njitranskom kraju u jugozapadnom delu Slovačke u ravnici, a Bratislava im je udaljena 80 kilometara zapadno. – U ovom gradu nalazi se jaka hemijska industrija sa preko 6.000 radnika, a bila je razvijena sa mnogo više zaposlenih i u vremenu komunizma – dodaje Paripović.\n– Domaćini su nam rekli da ovde radi i svetska kompanija „Samsung” sa svojih sedam fabrika, ali i niz drugih firmi. Dolaze im i radnici iz Srbije, i to ne samo ovdašnji Slovaci već i Srbi. Njihove plate, kako smo čuli, kreću se od 700-900 evra, slovački radnici zarađuju više, cena kirije za jednosobni stan je oko 200-250 evra, ostale cene računajući i hranu su slične našim cenama u Srbiji. Domaćini su nam pokazali zgrade u izgradnji koje gradi opština za potrebe radnika. Shvatili smo da bi oni želeli radnike iz Srbije, jer činjenica da njihovi radnici odlaze u druge zemlje EU gde zarađuju više. Odlaze da rade u Austriji koja je udaljena 200 kilometra, pa svakog vikenda mogu da dođu kući.\nPosla ima za montere, električare, razne profile majstora, vozače… Ne treba čuditi što neko sa platom većom od 1.000 evra želi da ode na bolje. Skoro sa svim deficitarnim profesijama u EU je tako. Sada su, pored ostalih, na ceni lekari, pa, na primer, iz Srbije ako odu u Sloveniju imaće mesečna primanja od 2.000-2.500 evra, pa slovenački lekari idu u Nemačku gde mesečno mogu da zarade 5.000-5-500 evra, a iz Nemačke idu u skandinavske zemlje gde su im plate najveće i kreću se od 7.500-8.000 evra.\n– Svi se bore za deficitarna zanimanja, a mi moramo da pazimo da uskoro u našim fabrikama ne ostanemo bez radnika, majstora i stručnjaka. Samo većim platama i boljim uslovima mogu se zadržati oni koji žele da rade, ali da za to budu plaćeni i da mogu sa porodicom dobro da žive – poručuje Paripović.\nOpština Šalja Slovačka\nPrethodni tekstIzložba „Prosvetni i kulturni život Slovaka“ u Arhivu Vojvodine\nSledeći tekstHumani basketaši na turniru Fondacije „Srbi za Srbe”


Vesti online / Vesti / Svet / Ruska vojska sprovodi opsežne vežbe s balističkim raketama\nNovi niz vežbi Vojske Rusije\nOve vrste ICBM - "Topolj-M" i "Jars" - montiraju se na kamione pogodne za sve vrste terena, što neprijateljima otežava njihovo uočavanje, navodi AP.\nRusko Ministarstvo je saopštilo da se vežbe sprovode na širokom području, od Ivanova - severnostočno od Moskve - do Irkutska na istoku Sibira.\nVežbe će biti fokusirane na raspoređivanje raketa i odbijanje mogućih napada neprijatelja, ali neće obuhvatiti vežbe lansiranja, napominje se u saopštenju.\nReč je o najnovijim u nizu vežbi ruske vojske, navodi američka agencija, uz zaključak da ruske oružane snage jačaju svoju borbenu obuku usred tenzija sa NATO zbog Ukrajine.\nSVET Najveća vežba ruske vojske od 11. do 17. septembra


Kretanje ljudi za vreme pandemije koronavirusa. Pogled iz perspektive biologije i globalizacije | migrazine\nKada je svet obišla vest o novom tipu virusa iz familije korona (Coronaviridae), stanovnici „Evrope” se nisu previše uznemirili. Nisu se naročito zabrinuli ni oni koji žive na američkom kontinentu. Svima nama Kina je delovala predaleko, a vest o milionima ljudi u kineskom gradu Vuhanu koji su smešteni u karantin, kao naučna fantastika. Od ranije su nam dobro poznate slike Kineza koji nose zaštitne maske ne samo kada putuju avionom, već i kada šetaju ulicom. Iskustvo koje su Kinezi imali sa epidemijom SARS-a (eng. severe acute respiratory syndrome – teški akutni respiratorni sindrom) 2002. i 2003. godine, kao i velika zagađenost vazduha u prenaseljenim kineskim gradovima, nateralo je stanovnike da postanu možda i previše obazrivi?! Početkom ove godine, nismo mogli ni da zamislimo da će upravo ta slika postati naša svakodnevica. Zahvaljujući onome što nazivamo “modernim” načinom života i globalizacijom, virus je u rekordnom roku uspeo da se proširi i stigne do nas.\nNekoliko različitih tipova koronavirusa je u zadnjih dvadeset godina uspelo da sa životinja pređe na čoveka, uzrokujući pritom epidemije teških akutnih respiratornih infekcija, često sa fatalnim ishodom (npr. MERS-CoV od eng. Middle East Respiratory Syndrome Corona Virus i SARS-CoV). Od tada, naučnici širom sveta su otkrili na hiljade različitih sekvenci virusa koji pripadaju ovoj familiji među različitim životinjama širom planete (Letko et.al., 2020). Uprkos velikim naporima istraživača, bilo je jako teško predvideti kada bi se mogla dogoditi sledeća transmisija sa životnje na čoveka, kada virus pronalazi način da inficira vrstu koja do tog momenta nije bila adekvatan domaćin. Kada se to dogodilo, virus je nastavio da se širi kroz ljudsku populaciju.\nKako virusi uopšte inficiraju naše ćelije i šta to zapravo znači?\nNajjednostavnije objašnjenje glasi: da bi virus uspeo da inficira ćeliju domaćina, neophodno je da target ćelija ekprimira, odnosno da na svojoj membrani ima određeni receptor (koji je po hemijskoj strukturi protein), a koji je virus u stanju da prepozna i iskoristi ga kao neku vrstu vrata kroz koja ulazi u ćeliju. U ovom slučaju radi se o receptorima koji se zovu ACE2 (eng. angiotensin-converting enzyme 2) i imaju funkciju u regulaciji krvnog pritiska (Letko et.al., 2020).\nUzevši u obzir način na koji danas globalno društvo živi i kreće se, kao i način prenošenja SARS-CoV-2 virusa (kapljično prenošenje kao i kod većine drugih virusnih respiratornih infekcija), ne treba da nas čudi činjenica da je virus danas prisutan na svim kontinentima koji su permanentno naseljeni. Gotovo da ne postoji država na svetu, bilo da se nalazi na Globalnom Severu ili Jugu, gde se bolest nije pojavila. U ovom slučaju nema razlike između socijalno ugroženih, bogatih, mladih ili starih. Ljudska vrsta je postala idealan domaćin ovom virusu, koji je pronašao savršen balans koji mu omogućava da se dovoljno brzo širi kroz populaciju, uz relativno “nisku” smrtnost (za razliku od virusa SARS i MERS, koji zbog izrazito visoke stope smrtnosti nisu uspeli da se globalno prošire). Prenaseljenost u velikim gradovima (naročito izražena u Kini) još jedan je od faktora koji su ubrzali širenje bolesti. Ako detaljnije sagledamo situaciju, videćemo da se u državama koje su danas epicentri pandemije, poput Italije u Evropi ili Njujorka, radi o gusto naseljenim područjima. Severni deo Italije, koji je ujedno i ekonomski centar zemlje, kao i grad Njujork koji je kulturno i ekonomsko središte SAD-a, spadaju među najgušće naseljena područja ove dve zemlje, baš kao što je i kineski grad Vuhan sa približno dvadeset miliona stanovnika bio idealna polazna tačka za širenje pandemije.\nI sama reč pandemija nam ukazuje da se radi o globalnom fenomenu koji ne zna za granice (dolazi od grčkih reči πᾶν (pan) - “sve” i reči δῆμος (demos) - “narod”). U ovom trenutku to može zvučati paradoksalno, s obzirom na činjenicu da je svaka država reagovala nezavisno, uvođenjem mera koje se često međusobno dosta razlikuju. Slobodno se može reći kako je usaglašen globalan odgovor na novonastalu situaciju, nažalost, izostao. Iako je većina država svoje granice zatvorila, ne bi li suzbile širenje bolesti, zabrana ulaska odnosi se uglavnom na strane državljane. Međutim, dok su neke države, kao Austrija, pozivale svoje državljane i sve one koji u njima legalno žive da se vrate, ima i onih koji su apelovali na stanovništvo u dijaspori, da ostane tamo gde se u tom trenutku našlo (bez obzira da li za to postoje uslovi).\nJedna od takvih je i Republika Srbija, koja je zatvaranjem aerodroma i kopnenih granica praktično onemogućila sopstvenim građanima da se vrate kući. Ambasade širom sveta su pravile spiskove, a zatim i određivale prioritete za povratak, pa je tako veliki broj srpskih državljana ostao (ne svojom voljom) u zemljama u kojima su se zatekli u trenutku izbijanja pandemije. Neki su danima čekali na aerodromima, a neki još uvek nisu uspeli da se vrate. Da li su oni preko noći postali građani drugog reda i da li se ovako nešto može očekivati i u budućnosti?\nNe samo da je postalo neizvesno kako će izgledati odlazak u drugu državu, već se postavlja i pitanje da li će to uopšte biti moguće? Da li ćemo pred svaki odlazak u inostranstvo morati da vadimo takozvani medicinski pasoš (potvrdu da nismo zaraženi koronavirusom) i ko će u tom slučaju uopšte moći da priušti testiranje? Šta će biti sa onima koji čekaju na ulazima u „tvrđavu Evropu“ kao i druge slične tvrđave, i da li ćemo i ukoliko odemo negde, uspeti da se vratimo?\nKako će ovaj virus uticati na kretanje stanovništva širom planete, trenutno nije moguće predvideti, ali je jasno da će to morati da bude globalno koordinisana akcija u kojoj je neophodno uvažiti pravo na dostojanstven život za svakoga.\nNataša Ćirović je molekularna biološkinja iz Beograda, od 2016 živi u Beču.


Svijet - datum: 2018-11-19 PREMA PISANJU NEDJELJNIKA „SANDEJ TAJMS MALTA” Identifikovani organizatori ubistva novinarke\nIstražitelji su identifikovali grupu od najmanje tri državljanina Malte za koje vjeruju da su prošle godine organizovali ubistvo novinarke za borbu protiv korupcije Dafne Karuane Galicije, objavio je nedjeljnik „Sandej Tajms Malta”.\nNjihova imena nisu objavljena, ali je istaknuto da je istraga u „veoma naprednoj fazi”, prenosi Rojters.\nKaruana Galicija ubijena je u oktobru prošle godine kada je ispod njenog automobila eksplodirala podmetnuta bomba, a do sada su uhapšene tri osobe za koje se smatra da su izvršile ubistvo, ali oni su se izjasnili da nisu krivi.\nNedjeljnik navodi da su motivi ubistva i dalje nepoznati, ali se pretpostavlja da ima više motiva s kojima se povezuju tri muškarca optužena za organizaciju.\nZa sada nije otkriveno da li su organizatori iz kriminalnog, političkog ili poslovnog sektora. (RTS)


Martinez, vođa moćnog sindiata CGT, rekao je da su predsednik i njegova Vlada potpuno isključeni iz realnosti.\nOn je dodao da je CGT najmoćniji, najstariji i drugi najveći sindikat u Francuskoj, koji smatra da može da poboljša sadašnji sistem i da je već iznio više prijedloga u tom smislu.\n- Međutim, ova Vlada ne pregovara. Imamo predsednika koji misli da je uvek u pravu tako da je teško razgovarati o bilo čemu, a kada razgovori ne funkcionišu, onda uslede sukobi - rekao je Martinez.\nMartinez je rekao da reforma mora da se povuče, jer je nefer i složena i što više Vlada pokušava da je objasni sve manje razumljiva.\n- Jedino što je razumljivo jeste da ćete raditi do najmanje 64. godine života ako želite pristojnu penziju. Istina, radnici mogu i da se penzionišu i u 62. godini i da žive ispod mosta - rekao je on.\nOn je upozorio da će provođenje penzione reforme i pored protivljenja javnosti ojačati krajnju desnice, piše "Gardijan".\n- Ljudi su u najmanju ruku ljuti, posebno mladi radnici koji veruju da je cela njihova generacija žrtvovana. Međutim, Makron je tako siguran u sebe, ali igra se vatrom - rekao je Martinez.


“Ministarstvo pravde je još u vreme izrade Strategije od 2013. godine i kasnije na sastancima na kojima su vršene konsultacije za izmenu Ustava u 2017. i 2018. godini jasno iskazalo stav da se protivi nezavisnosti sudova i samostalnosti tužilaca po standardima koji važe u Evropskoj Uniji”, ukazao je Savet u saopštenju.\nDodaje se da je Savet imao primedbe na amandmane koji se odnose na sastav Visokog saveta sudstva i to na izbor pet članova “istaknutih pravnika”, zatim na predlog da se predsednik Visokog saveta sudstva bira među članovima saveta koji nisu sudije, na “zlatni glas” koji se daje predsedniku Visokog saveta sudstva, na predlog da se omogući premeštaj sudija u drugi sud ako o tome odluku donese Visoki savet sudstva i ako se radi o preuređenju sudskog sistema.\nSavet za borbu protiv koripcije ima zamerke i na predlog da ministar pravde može pokrenuti disciplinski postupak i postupak razrešenja sudija, zatim na predlog da se izbor sudija i tužilaca izmešta u Pravodusnu akademiju i omogućava se da se jedna obrazovna ustanova reguliše Ustavom.\n“U pogledu javnog tužilaštva primedbe se odnose na to što se zadržava rešenje da je tužilaštvo samo samostalni organ bez garancija nezavisnosti u odnosu na izvršnu i zakonodavnu vlast”, naveo je Savet i istakao da je osim primedbi na radni tekst amandman imao primedbe i na nove uvedene termine kao što su “istaknuti pravnici”, “inkluzivnost”, “autokratsko upravljanje”, “korporatizacija”, “opravdana kontrola kvaliteta i nepristrasnosti pravde”, jer smatra da se ne mogu primeniti na pravosuđe.\n“I SAVET ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE TRAŽI POVLAČENJE PREDLOŽENIH IZMENA USTAVA”\nMolim i mislim da treba pitati Venecijansku komisiju da – li drzava Srbija moze predloziti Ustav za usvajanje ako je deo Srbije ne daje primedbe na predlpg Ustava jer tako moze smatrati da oni na Kosovu nisu istog ranga sa ostalom delom drzave danas je to Kosovo sutra moze biti Vojvodina jer ekstra nacionalizam u porastu sa sviju strana. Vazi li Ustav onda na celoj teritoriki Srbije ili po ustavu Kosovo nije deo Srbije ako jesti treba cuti i kosovare.


Obama posetio Portoriko\nPredsednik Obama stiže na aerodrom u San Huanu u Portoriku, 14. juna, 2011.\nAmerički predsednik Barak Obama je danas doputovao u Portoriko, gde ga je dočekala oduševljena masa koja je na španskom jeziku uzvikivala „buenas tardes“, odnosno "dobar dan".\nPo dolasku u San Huan, predsednik Obama se okupljenim Portorikancima koji su mu priredili svečani doček, zahvalio „na neverovatnom prijemu“ i izrazio predanost porodicama na ostrvu.\nPored ostalog, Obama je istakao napredak u pogledu političkog pitanja državnosti, koje je već dugo vruća tema na ostrvu. Obama podržava održavanje referenduma pre kraja iduće godine, koji bi stanovnicima Portorika omogućio da se opredele za državnost, nezavisnost ili sadašnji poluatonomni federalni status.\n„U martu, izveštaj naše predsedničke komisije zadužene za status Portorika, obezbedio je razuman put napred u pogledu tog pitanja, da bi stanovnici ostrva mogli da odluče o svojoj budućnosti. A kada narod Portorika donese jasnu odluku, moja administracija će biti uz vas.“\nObama je prvi aktuelni predsednik Sjedinjenih Država koji je zvanično doputovao na ostrvo posle 50 godina. On se sastao sa guvernerom Luisom Fortunom u guvernerskoj palati, gde je pored ostalog razmotreno i pitanje državnosti.\nU intervjuu uoči posete američkog predsednika, guverner je jasno izložio svoj stav prema tom pitanju.\n„U Vašingtonu se donose određene odluke, a mi ne sedimo za tim stolom. Prema tome, ako smo državljani, a mi se time ponosimo, i ako smo brojniji od drugih država, zbog čega ne bismo učestvovali u procesu odlučivanja“, rekao je Luis Fortuno.\nOčekuje se da će tokom razgovora predsednik skrenuti pažnju i na sedam milijardi dolara koje je Portoriko dobio za podsticanje ekonomije. Guverner Fortuno je rekao da je taj paket doveo do direktnog povećanja broja radnih mesta, iako je trebalo dugo vremena da ulaganje novca pokaže rezultate. Predviđeno je da poseta američkog predsednika traje svega nekoliko sati.


Brnabić u Tirani na sastanku ministara uprave | Novinska agencija Beta\nREGION | 18.05.2017 15:05 > 18.05 15:26\nBrnabić u Tirani na sastanku ministara uprave\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Srbije Ana Brnabić učestvovala je danas u Tirani na regionalnoj konferenciji o izvršavanju javnih usluga u zemljama Zapadnog Balkana – "Inicijative i inovacije na putu ka EU", saopštilo je njeno ministarstvo.\nMinistri državne uprave zemalja Zapadnog Balkana predstavili su status reforme javne uprave u njihovim državama. Cilj održane konferencije bio je da se istaknu svi neophodni preduslovi za poboljšanje kvaliteta usluga za gradjane i privredu, što vodi ka racionalnim, transparentnim i odgovornim sistemima državne uprave, navodi se u saopštenju.\nZa zemlje Zapadnog Balkana, sprovodjenje reformi javne uprave ostaje ključni prioritet u pristupnim pregovorima sa Evropskom Unijom. Na konferenciji je učestvovalo više od 40 govornika koji su predstavljali Zapadni Balkan, devet zemalja članica EU i regionalne i evropske organizacije i institucije.\nBrnabić je rekla u govoru da je "Srbija na čvrstom reformskom putu. Reforma javne uprave, kao treći stub u procesu pristupanja Evropskoj Uniji, jedan je od prioriteta Vlade Republike Srbije. Ministarstvo koje vodim glavni je koordinator tog procesa i ja i moj tim smo potpuno posvećeni postizanju održivih rezultata u reformi javnog sektora u Srbiji, što je veoma kompleksan proces".\nDodala je da reforma javne administracije podrazumeva sinergiju izmedju državnih institucija i sintezu javnih politika, koje zajedno treba da rezultiraju modernom upravom koja će biti servis gradjana.\nBrnabić je rekla da je prva faza smanjenja broja zaposlenih u upravi završena i da je sada fokus da "sa manje postignemo više", odnosno da se stvori održivi sistem javne uprave koji će omogućiti bolje usluge za gradjane i privredu sa resursima koji su nam na raspolaganju.\nOn je rekla da je medju prioritetima Vlade i Ministarstva donošenje Zakona o Nacionalnoj akademiji za stručno usavršavanje državnih službenika, i naglasila sprovodjenje plana za jačanje IT sektora, koji, po njenim rečima može biti okosnica ekonomskog razvoja Srbije.\nTakodje je rekla da će se raditi i na završetku izgradnje naučno-tehnološkog parka Novom Sadu i otvaranju studentskog kreativnog centra u Nišu, koji će imati i prostor namenjen "start ap" kompanijama kako bi se dodatno podstaklo preduzetništvo.\nBrnabić je istakla da je od velike važnosti sprovodjenje akcionog plana "Stop birokratiji" za smanjivanje administrativnih i birokratskih barijera u komunikaciji javne uprave s gradjanima i privredom, i u medjusobnoj komunikaciji državnih institucija.\nMinistarstva pravde i državne uprave Srbije potpisala sporazum o elektronskoj razmeni podataka