Vreme 729 - Srbija, Bosna, Kosovo: Srpski demars\nPosle Ešdaunovog kažnjavanja Republike Srpske, ostavki tamošnjeg premijera, ministra spoljnih poslova i ministara u BIH, kao i posle Petersonovih poteza na Kosovu, iz Beograda stižu nešto čvršći odgovori\nBeograd više ne krije veoma loše ocene o učinku dva visoka međunarodna predstavnika u regionu.\nPrvi je visoki međunarodni predstavnik u Bosni i Hercegovini lord Pedi Ešdaun. Iz Beograda su događaji u Bosni i Hercegovini prošle nedelje izgledali kao prilično zlokobna dramatizacija, ali ovdašnji politički faktori nisu se odmah izjašnjavali, kao da su čekali šta će doneti razvoj prekodrinske političke krize posle kaznenih mera Pedija Ešdauna prema Republici Srpskoj zbog njene nesaradnje s Haškim tribunalom (otpustio devet zvaničnika). Te mere su prvo u Republici Srpskoj naišle na dosad neuobičajenu reakciju, moglo bi se reći najoštriju posle potpisivanja Dejtonskog ugovora 1995.\nReakcija Banjaluke nije bila samo verbalna već je u krizu zapao znatan deo tamošnjeg sistema vlasti. Premijer RS Dragan Mikerević podneo je ostavku, rekavši da nije spreman da prihvati pretnje i sprovodi ultimativne zahteve visokog predstavnika o preuređenju ustavnog poretka u Republici Srpskoj i BiH. Mikerević je Ešdauna optužio da grubo krši Ustav. Posebno je naglasio da on, premijer jednog entiteta, za razliku od Pedija Ešdauna, veruje u Bosnu i Hercegovinu sastavljenu od Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine.\nPredsednik RS Dragan Čavić ocenio je u tom kontekstu da je stvorena opšta slika da je Republika Srpska jedini problem na putu Bosne u Evropu, a da su Srbi lud narod koji ima lude predstavnike. On je rekao da je na Ešdaunovo otvaranje procesa protiv Republike Srpske, on kao predsednik RS dužan da otvori drugi proces, a to je proces traženja, sa svim strankama u Republici Srpskoj, na svim nivoima, potpunog nacionalnog konsenzusa kao odgovora na pritiske na Republiku Srpsku. Jednog trenutka je rekao da Bosne i Hercegovine nema bez Republike Srpske i da ovakvi postupci prema Republici Srpskoj mogu dovesti i do referenduma o izlasku ovog entiteta iz Bosne.\nPosle ostavke premijera najavljeno je i povlačenje političarâ Republike Srpske iz zajedničkih organa u Sarajevu. Ministar inostranih poslova BiH Mladen Ivanić podneo je ostavku, što su najavili i ministar saobraćaja i transporta u Savetu ministara BiH Branko Dokić i zamenik ministra civilnih poslova BiH Zoran Tešanović, obojica iz Ivanićeve Partije demokratskog progresa. Potom je i ministar pravde u Savetu ministara BiH Slobodan Kovač najavio da će podneti ostavku, rekavši da ne želi da doliva ulje na vatru, ali da hoće da poštuje želju svog naroda.\nPredsednik Republike Srpske Dragan Čavić je u ponedeljak s predsednikom Skupštine, premijerom, funkcionerima u zajedničkim organima BIH, poslaničkim prvacima držao konsultacije posle kojih je primljeno k znanju da je ostavka kompletne vlade Republike Srpske konačna, mada tek treba da bude potvrđena kroz Ustavom predviđenu proceduru. Do izbora nove vlade radiće stara. Nadležni organi treba da nastave potragu za haškim beguncima. Visoki funkcioneri RS su saopštili da su rešili da se odupru svakom delovanju u suprotnosti sa Ustavom BiH i Dejtonskim sporazumom, a delovanje Pedija Ešdauna oni ocenjuju kao konstantan pritisak na institucije RS i njegove kaznene mere kao uzrok aktuelne krize.\nKriza je pretila da blokira i rad centralnih institucija u Sarajevu. Predsedavajući Saveta ministara BiH Adnan Terzić izjavio je da on i njegova Stranka demokratske akcije smatraju da je prihvatljiva opcija izbora novog mandatara Vlade BiH i organizovanje prevremenih izbora kako bi se rešila politička kriza. On je, međutim, upozorio i da je ključni problem činjenica da BiH nema ni vremena ni novca za organizovanje prevremenih izbora. Predsedavajući Predsedništva BiH Borislav Paravac složio se s komesarom za proširenje EU-a Olijem Renom da BiH mora prevladati krizu pre predstojećih praznika.\nOdmah po saopštenju kaznenih mera visokog predstavnika, lorda Ešdauna, visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana zvanično je pružio punu podršku tim merama koje su, kako je rekao, u funkciji ispunjavanja obaveza RS prema Haškom tribunalu. U kasnijem razvoju događaja iz Brisela se nije čulo mnogo glasova, kao da su i oni merili da li su možda preterali.\nEšdaun je pokušavao da relativizuje dubinu krize opisavši ostavke kao manevre.\nNjegove preteće izjave da će sankcija biti još i da ništa ne isključuje, u Beogradu i u Banjaluci su tumačene ne samo kao nagoveštaj da će biti oštrijih mera već da može doći i do ukidanja Republike Srpske. Potom su u glavnim medijima objavljena Ešdaunove razuveravanja da on to pravo nema i da to ne namerava da čini, a da je njegov zadatak i da čuva Republiku Srpsku. Međutim, bivši visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Volfgang Petrič u jednoj izjavi govori tako da se jasno može zaključiti kako on smatra da je Dejtonski sporazum bio dobar za ono vreme, a da se sada Bosna i Hercegovina mora centralizovati. Političari iz Republike Srpske su do sada relativno lako pristajali na ustupanje izvesnih funkcija centralnoj vladi. Visoki predstavnik Ešdaun se očito preigrao u Bosni i jedna politika uslovljavanja, ucena i iznuđivanja dolazi do zida, a reakcija sa srpske strane jača.\n"Fajnenšel tajms" piše da se gotovo niko ne boji da će ponovo doći do nasilja, ali da bi ovaj sukob mogao značiti da, posle skoro deset godina mira u Bosni, "nacrt Dejtonskog sporazuma" možda neće još dugo poživeti. "Fajnenšel tajms" konstatuje da se mnogi bosanski Srbi plaše da je krajnji cilj međunarodne zajednice da ukine Republiku Srpsku, srpski deo Bosne.\nOPOMENE IZ BEOGRADA: Uzdržanost beogradskih reakcija u prva 72 sata posle izbijanja krize možda se može objasniti i željom da se izbegne utisak kako Beograd raspiruje spor između Ešdauna i Banjaluke. Posle malog ćutanja odavde se stavlja do znanja da se Beograd protivi Ešdaunovoj kampanji i njegovim otvorenim ili prikrivenim namerama da prekroji Dejtonski sporazum.\nNajpre, potpredsednik srpske vlade Miroljub Labus ocenjuje da ti potezi mogu da destabilizuju čitav region. On ocenjuje da je Ešdaun prekoračio svoja ovlašćenja i da se njegove mere odnose na pogrešne ljude u Republici Srpskoj, upravo na ljude koji žele da Bosna i Hercegovina bude prosperitetna i evropska, u okviru nje i Republika Srpska, prema odredbama Dejtonskog sporazuma. Podsetio je da je Dejtonski sporazum međunarodni ugovor koji je Srbija i Crna Gora ratifikovala i da jednostrana promena međunarodnog ugovora ne može da izađe na dobro.\nVladajuća Demokratska stranka Srbije je potom u pisanom saopštenju konstatovala da je međunarodna zajednica ostala nema kada je reč o izboru Ramuša Haradinaja za premijera Kosova, a da u Bosni međunarodni predstavnik preduzima drastične mere. DSS podvlači da će kazne Pedija Ešdauna izrečene RS osetiti srpski narod, da će one imati teške posledice, a da te mere, uostalom, predstavljaju samo još jedan pogrešan korak u sadašnjim složenim političkim prilikama. Savetnik predsednika Srbije Branko Radujko kaže da mere koje preduzima visoki predstavnik u BiH vode ka obeshrabrivanju demokratskih i reformskih političara u RS i političkoj destabilizaciji BiH, a moguće i celog regiona. Ministar za državnu upravu u Vladi Srbije Zoran Lončar je u izjavi agenciji Beta rekao da Dejtonski sporazum ne predviđa mogućnost ukidanja Republike Srpske i da će Vlada Srbije insistirati da se on poštuje.\nU ponedeljak je predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica u pisanoj izjavi poručio da Vlada Srbije s velikom zabrinutošću prati razvoj situacije posle preduzimanja nedemokratskih i necelishodnih mera visokog predstavnika Pedija Ešdauna protiv Republike Srpske. Premijer ističe da su posebno neprihvatljive najave visokog predstavnika o mogućem ukidanju Republike Srpske, jer se Dejtonskim sporazumom garantuju mir i njeno postojanje. Konstatuje da visoki predstavnik nema ovlašćenja da ukida institucije predviđene dejtonskim ustavom BiH, pa nikako ne može da ukida ni entitete koji predstavljaju sam temelj dejtonske BiH. Ukidanjem entiteta ukida se i sam Dejtonski sporazum. Koštunica konstatuje da su dosadašnji visoki predstavnici u BiH, Ešdaunovi prethodnici, daleko više poštovali ovaj međunarodni dokument, ne stavljajući se samovlasno iznad mirovnog sporazuma. Koštunica naglašava da je sada jasno da su Ešdaunove mere proizvele krizu ne samo u Republici Srpskoj već i u BiH, i da te nedemokratske i protivpravne mere visokog predstavnika sasvim sigurno ne idu u prilog stabilizacije regiona...\nPredsednik Srbije Boris Tadić takođe osuđuje mere visokog predstavnika za BiH protiv čelnika Republike Srpske. On navodi da RS, koja se suočila sa zločinom u Srebrenici, ne može da trpi posledice zbog ocene o izostanku značajne saradnje s Hagom.\nPredsednik SCG Svetozar Marović kaže da je neophodno uvažavati osnovu, sadržaj i ciljeve Dejtonskog sporazuma: "To podrazumijeva puno uvažavanje oba entiteta BiH i istovremeno izbjegavanje svakog jednostranog poteza koji bi narušio izgradnju strpljivog, odgovornog i evropskog puta BiH, kao jedne od zemalja u regionu zapadnog Balkana u kojoj Republika Srpska ima, u skladu sa Dejtonskim sporazumom, jasno definisan identitet."\nU Ešdaunovom slučaju politički faktori u Srbiji i u Ddržavnoj zajednici SCG imali su, dakle, relativno ujednačen stav, što se ovdašnjim političarima retko dešava.\nSLUČAJ HARADINAJ: Drugi osporeni visoki predstavnik je šef UNMIK-a Seren Jensen Petersen. Povodom izbora Ramuša Haradinaja za kosovskog premijera, Vlada Srbije donosi poseban zvaničan zaključak i objavljuje ga u "Službenom glasniku". Taj zaključak su podržali predsednik Republike Boris Tadić, predsednik Narodne skupštine Predrag Marković, ministar spoljnih poslova Srbije i Crne Gore Vuk Drašković, ministar odbrane Srbije i Crne Gore Prvoslav Davinić i predsednik Koordinacionog centra Srbije i Crne Gore i Republike Srbije za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović.\nZaključak je usvojen posle višemesečne krize i sukoba između premijera i predsednika Republike oko poziva kosovskim Srbima da izađu na izbore. U tom zaključku se kaže da Vlada Republike Srbije sa žaljenjem konstatuje da predstavnici civilnog prisustva međunarodne zajednice (UNMIK) na Kosovu i Metohiji nisu pokazivali dovoljno sluha i razumevanja za konstruktivne predloge naših vlasti, već da su vodili računa o isključivim zahtevima albanske strane na Kosovu i Metohiji. Stvarni rezultat takve politike bilo je stvaranje uslova da se promenjena etnička slika Pokrajine, nastala masovnim proterivanjem i nasilnim iseljavanjem Srba, predstavi kao neumoljiva kosmetska realnost.\nZvanično se konstatuje da je za Vladu Republike Srbije neprihvatljivo to što je skupština Kosova i Metohije izabrala za predsednika vlade Ramuša Haradinaja, osobu sa kriminalnom prošlošću, stečenom u predratnom, ratnom i poratnom vremenu, i podseća se da je protiv njega do sada podneto 108 krivičnih prijava, a da Veće za ratne zločine Okružnog suda u Beogradu vodi protiv Haradinaja istragu za ratne zločine protiv civilnog stanovništva, da mu je odredilo pritvor i raspisalo poternicu za njim. Kaže se da je reč o osobi koja je pod istragom Haškog tribunala.\nVlada postavlja pitanje – kakva poruka se njegovim izborom upućuje kosmetskim Srbima, Republici Srbiji i državnoj zajednici Srbija i Crna Gora, regionu i celom svetu, a posebno kakva poruka se upućuje međunarodnoj upravi na Kosovu i Metohiji?\nU vladinom dokumentu traži se da specijalni predstavnik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija, polazeći od svojih ovlašćenja sadržanih u Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, poništi provokativan i rizičan čin izbora Ramuša Haradinaja za predsednika vlade Kosova i Metohije.\nZahteva se da se odmah pokrene suštinski politički proces koji podrazumeva razgovore o decentralizaciji, kao i o drugim ključnim političkim pitanjima Kosova i Metohije, uz učešće predstavnika UNMIK-a, privremenih institucija, kosmetskih Srba, Republike Srbije i državne zajednice.\nPetersen odbija da suspenduje Haradinajev izbor pozivajući se na princip prezumpcije nevinosti. Posle toga upućuje pismo premijeru Koštunici u kojem se ističe značaj nastavka dijaloga između Beograda i Prištine, posebno kad je reč o nestalim osobama sa prostora Kosova. U pismu se pominju i neformalni sastanci vezani za decentralizaciju u Pokrajini na kojima bi trebalo da učestvuju predstavnici svih etničkih zajednica, ali i predstavnici zvaničnog Beograda.\nDirektni dijalog Beograda i Prištine, koji je početkom godine bio pokrenut u Beču, prekinut je martovskim nasiljem.\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju Dušan Proroković je, međutim, izjavio da nije siguran da će se premijer Koštunica sastati sa Jensenom Petersenom. On kaže da je jednoglasnim usvajanjem plana za Kosmet republičke vlade, Beograd rekao šta želi u procesu decentralizacije Kosova, te da Beograd u tim pregovorima ne može biti savetodavac, već direktan učesnik. Proroković kaže da je pregovore o nestalima prekinula albanska strana.\nPredsednik Koordinacionog centra Srbije i Crne Gore i Republike Srbije za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović, međutim, naglašava da je Beogradu potreban direktan odgovor na nekoliko dramatično važnih pitanja, kao na primer: šta su prioriteti KFOR-a i UMNIK-a u slučaju novih nereda na Kosovu, da li im je prioritet da KFOR izađe na administrativnu liniju i simulira da to čini zbog tobožnje pretnje srpskih snaga, kao što je činio u martu 2004; da li je KFOR-u i UNMIK-u prioritet da se povuku prema Skoplju ili im je prioritet da zaštite srpske enklave.\nPredsednik Foruma za etničke odnose Dušan Janjić je posle toga apelovao da Vlada Srbije ne odbije poziv na razgovor sa Petersenom. Janjić naime procenjuje da je šef UNMIK-a pozvao premijera Koštunicu na razgovor upravo očekujući negativan odgovor, koji bi mu omogućio da ponovo okrivi Beograd za nesaradnju i isključi ga iz procesa pregovaranja. Po Janjićevoj prognozi, pitanje budućeg statusa Kosmeta doći će na dnevni red u maju ili junu sledeće godine. "Internešenel herald tribjun", međutim, ovih dana konstatuje da je UN možda neosnovano polagao nadu u verovanje da bi se razgovori o budućnosti Kosova mogli ozbiljno pokrenuti 2005. godine uglavnom zbog izostanka nagoveštaja pomirenja Srba i Albanaca.\nInače, u studiji "Okvirna strategija regulacije kosovskog problema" Janjićevog Foruma za međuetničke odnose, prilikom čije promocije je i upućen taj apel, stoji prilično sumorna rekapitulacija dosadašnjeg učinka međunarodnih faktora na Kosovu i Metohiji: "Zadatke UN-a su realizovali njegovi visoki predstavnici sa nedovoljnim uspehom:\nPrvi predstavnik UN-a Bernar Kušner probudio je kod Albanaca lažne nade u brzo poboljšanje ekonomske situacije i izgradnju demokratskih institucija, kao i brzo ostvarenje nezavisnosti Kosova. Zbog njegovog pristrasnog opredeljenja, u srpskoj zajednici rasla je nesigurnost i život Srba postajao je sve teži.\nDrugi predstavnik UN-a Mihael Štajner postavio je zadatak da misija UN-a stvori institucije i preduslove koji će omogućiti suštinsku samoupravu i politički proces u kome će se odrediti "konačan" status Kosova. Štajner je 2000. promovisao politiku "standardi pre statusa". On u svoju politiku "standardi pre statusa" uključuje sledeće: stvaranje funkcionalnih državnih institucija; uspostavljanje vladavine prava; obezbeđivanje slobode kretanja; pravo povratka za sve; razvoj tržišne ekonomije; raščišćavanje svojinskih odnosa; dijalog sa Beogradom. Nijedan zadatak nije uspešno realizovan. Srpska zajednica nije prihvatila ovu politiku jer ona vodi nezavisnom Kosovu.\nTreći predstavnik UN-a Hans Hekerup je u svom mandatu razvio "Ustavno-pravni okvir" kao osnovu za rad privremenih institucija za formiranje samouprave Kosova. Neke od ovih aktivnosti realizovane su u praksi, ali je deo vezan za samoupravu privremeno zaustavljen zbog terorizma nad Srbima. Uprkos Ugovoru UNMIK-a i Beograda (sporazum "Čović–Hekerup", prim. red.) kojim je uspostavljen kanal saradnje, negativan stav predstavnika UN-a prema interesima srpske zajednice zaustavlja ovaj proces, a tome doprinosi i neadaptivno ponašanje Vlade Srbije.\nČetvrti predstavnik UN-a Seren Jensen Petersen nastavio je aktivnosti svojih prethodnika uz čvrst stav da Beograd ne može učestvovati u regulacionim aktivnostima vezanim za unutrašnja pitanja Kosova. Ovakvim stavom odbačen je zahtev srpske manjine i Vlade Srbije da se uspostavi dijalog UNMIK-a i Beograda o problemima institucionalne zaštite srpske zajednice. Političko i javno mnjenje osudilo je stav Petersena, ali to nije uticalo na njegovu odluku. Najvažnije institucije UN-a, EU-a i SAD daju podršku stavu Petersena što praktično isključuje Vladu Srbije iz pregovaračkih aktivnosti..."\nU analizi Foruma za međuetničke odnose konstatuje se da dosadašnje aktivnosti predstavnika UN-a vode ka stvaranju kosovske države.\nPosle ove razmene poruka moglo bi se reći da se Beograd oslobađa kompleksa i da govori otvorenije nego pre nekoliko nedelja. Taj otvoreniji govor nagoveštava da pred ovim regionom i pred ovom nekonsolidovanom državom stoje rizični izazovi. Važno će biti da i sledeći potezi i naredne izjave budu plod uravnotežene promišljenosti.


Zeleni park na krovu Doma zdravlja Stari grad - Beogradski Portal\nZeleni park na krovu Doma zdravlja Stari grad\nU okviru projekta ”Zeleni krovovi Beograda”, Gradska opština Stari grad u saradnji sa udruženjem građana ZEN art i Sekretarijatom za zaštitu životne sredine grada Beograda, otvorilo je danas zeleni krovni park na krovu Doma zdravlja Stari grad.\nKrovni parkovi datiraju od davnina, a danas su od velikog značaja za urbane sredine kako zbog svojih estetsko – funkcionalnih namena, tako i zbog uticaja koji imaju na razvoj biodiverziteta. ”Poznato je da zeleni krovovi poboljšavaju kvalitet vazduha i povećavaju energetsku efikasnost samih zgrada” istakli su članovi udruženja i dodali da je potrebno posebno insistirati na igradnji zelenih krovova na zgradama javnih institucija poput domova zdravlja, škola itd.\n”Primena zelenih krovova donosi višestruke pozitivne efekte na kvalitetniji život u urbanim sredinama, poput smanjenja ukupne potrošnje energije za grejanje i hlađenje objekata te povećanju površine pod vegetacijom u centru grada. Drago nam je što je centralna gradska opština prepoznala značaj jednog ovakvog projekta i verujemo da će se i u budućnosti razviti trend izgradnje zelenih krovnih parkova” navode članovi udruženja koji stoje iza projekta ”Zeleni krovovi Beograda”.\nGradska opština Stari grad kroz svoj projekat ”Stari grad misli na životnu sredinu” tokom ove godine pokrenula je niz akcija i projekata koji su za cilj imali poboljšanje kvaliteta života na Starom gradu. ”Kroz različite akcije trudimo se da edukujemo naše sugrađane zajedničkim snagama doprinesemo očuvanju životne sredine” istakao je predsednik Skupštine opštine Stari grad Dušan Petrić. ”Danas je postavljen prvi zeleni krovni park na teritoriji naše opštine, tačnije na krovu našeg lokalnog doma zdravlja, a u budućnosti planiramo izgradnju još nekoliko zelenih krovova koji će umnogome pomoći razvoju biodiverziteta na našoj opštini” zaključio je Petrić.


Nova ekonomija: Za 35 sekundi spota i vizuale Beograd daje skoro 42.000 evra\nSekretarijat za zaštitu životne sredine grada Beograda je raspisao javnu nabavku izrade video spotova i vizuala za promociju zaštitne životne sredine. Vrednost tendera procenjena je na 4,1 milion dinara bez PDV-a, odnosno 4,9 miliona dinara sa PDV-om, što je oko 41.900 evra, piše Nova ekonomija.\nPosao podrazumeva izgradu integralnog video spota u trajanju od 20 sekundi i izradu podverzija video posta od 5 i 10 sekundi, navodi Nova ekonomija.\nU cenu javne nabavke uključena je i izrada teksta i predloga scenarija kao i angažovanje profesionalne autorske ekipe, potrebne tehnike i aktera za video spot. Takođe, u cenu je uključeno i snimanje u full HD formatu, tonsko snimanje spota, pripremu muzičke podloge za spot, tonska oprava kao i postprodukcija slike i finalni miks tonova.\nVideo spotovi treba da budu prilagođeni za emitovanje na medijima (TV i Ju tjub), kao i na društvenim mrežama, piše u tehničkoj specifikaciji javne nabavke.\nFirma koja dobije posao treba da uradi i dizajn, pripremu za štampu i izradi dva vizuala za oglašavnje na bilbordima, kao i dva vizuala za oglašavanje na internetu.\nRok za podnošenje ponuda je 6. septembar 2021. godine.


U Turskoj hapšenja Erdoganovih neistomišljenika\nBeta 11. decembra 2015. 15:35\nTurska policija danas je u deset gradova pokrenula opsežnu akciju hapšenja 67 osoba povezanih sa propovednikom Fetulahom Gilenom koji je postao glavni protivnik turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, javila je agencija Anadolija.\nNalozi za hapšenje izdati su za čelnike umerenog Islamističkog pokreta imama Fetulaha Gilena, koji živi u SAD. Medju njima ima i novinara, kao i profesora univerziteta. Četrdeset troje osumnjičenih je u inostranstvu a samo petoro je danas privedeno, navela je agencija.\nNa spisku traženih osoba je bivši zvaničnik dnevnika Zaman, Ekrem Dumanli, jedan od direktora holdinga Koza-Ipek, kao i profesori univerziteta.\nTužilaštvo Ankare koje vodi istragu „terorističke mreže“ pod Gilenovim vodjstvom izdalo je naloge za hapšenje što je dovelo do niza pretresa u deset gradova, medju kojima su Ankara, Istanbul, Izmir, navela je Anadolija.\nTurska vlada optužila je Gilena da je pokušao državni udar i proglasila njegov pokret za terorističku organizaciju. Gilen je demantovao sve optužbe.\nGilen je od nekadašnjeg Erdoganovog saveznika postao njegov glavni protivnik, od korupcionaškog skandala 2013. On iz SAD vodi veliku mrežu škola, nevladinih organizacija i firmi.\nU poslednje dve godine turske vlasti su pojačale čistke, posebno u policiji i pravosudju kao i progon bliskih saradnika Gilena i njegovih finansijskih interesa.\nErdogan je ponovio da želi da završi sa Gilenom kome će u Turskoj biti sudjeno u odsustvu za pokušaj državnog udara.\nUskoro bez listi cekanja na ortopedske i operacije katarakte


ODRŽANA OBUKA ZA MLADE KADROVE U PRAVOSUĐU\nCilj obuke za mlade kadrove u pravosuđu, koja je održana u Budvi, je pružanje dodatnog znanja i informacija o primjeni nacionalnog zakonodavstva i standardima Evropske konvencije o ljudskim pravima.\nObuku je organizovao Centar za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), uz podršku Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Podgorici - Biro za međunarodnu borbu protiv narkotika i izvršenje zakona i njemačke fondacije Konrad Adenauer.\nTrodnevni program obuke mladih kadrova u pravosuđu, trajao je od 17. do 19. februara 2016. godine.\n"Program predstavlja dio višegodišnjeg projekta koji je nastao sa ciljem da pripravnicima i savjetnicima u sudovima, tužilaštvu i advokatskim kancelarijama, kao i studentima prava, pruži dodatna znanja i informacije o primjeni nacionalnog zakonodavstva i standardima Evropske konvencije o ljudskim pravima", kaže se u sopštenju CEDEM-a.\nPrema njihovim riječima, ovogodišnja obuka je obuhvatila oblast krivičnog zakonodavstva, sa posebnim osvrtom na ulogu državnog tužioca u izviđaju, kontrolu optužnice, primjenu mjera tajnog nadzora, pritvor i neosnovano lišenje slobode, u domaćoj praksi i praksi Evropskog suda za ljudska prava.\n"Učesnici obuke su imali mogućnost da, kroz formu radionica, steknu primjenjiva i praktična znanja koja će im biti od koristi u daljem radu", rekli su iz CEDEM-a.\nPredavači su, kako se navodi, bili domaći pravni eksperti - predstavnici sudstva, tužilaštva, zastupnika Crne Gore pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu, kancelarije Ombudsmana i Ministarstva pravde, kao i stalni pravni savjetnik Ambasade SAD u Podgorici, Erik Larson, koji je održao predavanje i radionicu na temu izmjena krivičnog zakonodavstva Crne Gore i primjene Strategije suzbijanja nasilnog ekstremizma.\nIzvor: Vebsajt RTCG, 21.02.2016.


Po(r)uke uz Međunarodni dan porodice | RTK\nPo(r)uke uz Međunarodni dan porodice\nObjavljeno: nedelja, 15. maj 2022.\nGeneralna skupština Organizacije ujedinjenih nacija proglasila je 15. maj za Međunarodni dan porodice, rezolucijom 1993. godine, a prvi put je obeležen 1994. godine.\nSvetski dan porodice predstavlja dan kada se posebna pažnja posvećuje značaju ove jedinice društva kao jedne od najvažnijih tvorevina civilizacije.\nU našoj zemlji, gotovo 70% stanovništa čine porodice sa decom, što se prevodi na blizu 1.5 miliona. Samohrani roditelji zauzimaju veliki deo porodičnog stanovništva, sa oko 300 000 samohranih majki i blizu 80 000 samohranih očeva.\nSvaki četvrti brak u našoj zemlji se okončava razvodom dok u vanbračnoj zajednici živi gotovo 250 000 naših sugrađana i sugrađanki. Mnogo parova se ne odlučuje na potomstvo usled velike finansijske nestabilnosti i neizvesnosti, a rastući problem u srpskim porodicama jeste i nasilje nad ženama.\nU našoj zemlji u proseku oko 30 žena godišnje izgubi život u porodičnom nasilju, a oko 1000 dece godišnje bude izmešteno iz svojih biloških porodica u hraniteljske.\nIz tog razloga, 15.maja svake godine treba podsećati na ove poražavajuće statistike i apelovati na javnost da se preduzmu potrebni koraci u njihovom rešavanju.\nPrethodno : Trajal šampion Srpske lige Istok i ponovo prvoligaš!\nSledeće : Intenzivirane pripreme osmaka „Dragomira Markovića“ za polaganje male mature


Okrugli sto na temu ekologije i zaštite životne sredine - Humanitarni radio Kragujevac\nOkrugli sto na temu ,,Ekologijom i zaštitom životne sredine za bolje okruženje u zajednici” održan je danas u Gradskoj upravi, pod pokroviteljstvom grada Kragujevca, a u organizaciji RIC-a ,(Romskog informativnog centra) i Asocijacije poslovnih žena ,,Vizija”.\nDanašnja tema , zbog svog značaja, okupila je predstavnike mnogih javnih institucija: JKP,,Šumadija”, GO ,,Crvenog krsta”, NSZ – Filijala Kragujevac,zatim predstavnike raznih inspekcijskih službi, predstavnike gradskih službi za zaštitu životne sredine, profesionalne upravnike, udruženja građana kao i predstavnike privatnih preduzeća koja se bave sakupljanjem i sekundarnog otpada.\nU izjavi za medije, Stefan Nikezić, član Gradskog veća za unapređenje i zaštitu životne sredine, rekao je da grad Kragujevac teži ka tome, da dobije status ,,Zelenog grada”, pa shodno tome, cilj ovakvih tribina edukativnog karaktera imaju za cilj, da kod građana podigne svest o značaju očuvanja i zaštiti životne sredine i koliko toga treba svako od nas da uradi i da daj svoj doprinos rekao je Nikezić.\nOno što je bitno, istakao je, da Kragujevac učestvuje u republičkom projektu,, ,,ČISTA SRBIJA,”čime će se rešiti mnogi problemi koje imaju naši sugrađani ,počev od aero zagađenja kao posledica rada ,,Energetike”” na čvrsto gorivo ,i rešavanje problema tj.zamena kotlova u navedenom preduzeću na kotlove na gas, zašta je izdvojeno 18 miliona evra.U taj projekat ulazi i sanavija pepelišta, tako da će sugrađani u naselju Beloševac i Palilula najzad udisati čist vazduh.\nTakođe, bitan projekat je , severna obilaznica kao i nova regionalna deponija koja će se nalaziti u Vitlištu, sa skladionicom, a Batočina ,Kragujevac i Stragari, dobiće nov centar za preradu otpadnih voda.\nTakođe još jedan od navedenih kapitalnih projekata je i 260 km kanalizacione mreže, tako da su to svi navedeni projekti koje naši sugrađani treba da očekuju u narednom periodu a, mi ćemo dalje i više raditi, kako bi naša deca udisala čistiji vazduh.\nAli,da bi se svi navedeni projekti uspešno realizovali potrebno je učešće svakog građanina da da svoj doprinos u realizaciji istih.\nTo znači, da budu odgovorni u smislu odlaganja smeća na mesta koja su za to predviđena i da rade na očuvanju zelenih površina u gradu i van njega, ali i očuvanju šuma i štite ih od nelegalne i neplanske seče.\nDirektorka RIC-a, Rozalija Ilić, u izjavi za medije je takođe istakla značaj uključivanja svih u različitim oblastima društvenog života u kampanju očuvanja i zaštite životne sredine, kako bi svi zajedničkim snagama i idejama, doprineli rešavanju ekoloških problema koji su važni za grad. Takođe je ukazala na potrebu iznalaženja načina kako sačuvati grad, učiniti ti ga lepšim i privlačnijim za turiste, ali i da građani Kragujevca uživaju u njemu. Zato ,samo zajedničkim aktivnostima i uključivanjem svih institucija, građana, stambenih jedinica, može da se sačuva ugled grada, kao ekološki napredne lokalne zajednice, jer grad Kragujevac to zaslužuje.\nKako je Ekologija veoma široka oblast i obuhvata mnogo toga, pruža se mogućnost upošljavanja i otvaranja novih radnih mesta, što je još jedna važna činjenica, rekla je Rozalija Ilić.


BiH: Bez pritvora za premijera Novalića: Ko je kriv za nabavku neispravnih respiratora? | Aktuelno\nNaslovna REGION BiH: Bez pritvora za premijera Novalića: Ko je kriv za nabavku neispravnih...\nBiH: Bez pritvora za premijera Novalića: Ko je kriv za nabavku neispravnih respiratora?\nFederaciju BiH ovih dana je pogodila afera nakon što je utvrđeno da respiratori koje je nabavila firma “Srebrena malina” iz Srebrenice ne posjeduju ni minimum potrebnih bitnih karakteristika za adekvatan tretman pacijenata na odjeljenjima intenzivne njege\nSud Bosne i Hercegovine odbio je prijedlog Tužilaštva BiH za određivanje jednomjesečnog pritvora premijeru FBiH Fadilu Novaliću u aferi Respiratori, prenosi portal Kliks.\nFederaciju BiH ovih dana je pogodila afera nakon što je utvrđeno da respiratori koje je nabavila firma “Srebrena malina” iz Srebrenice ne posjeduju ni minimum potrebnih bitnih karakteristika za adekvatan tretman pacijenata na odjeljenjima intenzivne njege.\nRespiratori su stigli iz Kine, a plaćeni su 10,5 miliona konvertibilnih maraka (oko 5,4 miliona eura).\nPortal Klix javlja da još uvijek nije poznato šta je Sud odlučio u slučaju suspendovanim direktorom Federalne uprave civilne zaštite Fahrudinom Solakom i vlasnikom kompanije “Srebrena malina” Fikretom Hodžićem.\nPremijer Federacije BiH je u sredu je priveden zajedno sa Hodžićem i Solakom u prostorije Državne agencije za istrage i zaštitu.\nU posljepodnevnim satima u petak SIPA ih je predala Tužilaštvu BiH koje je za sve trojicu predložilo jednomjesečni pritvor. Ročište koje je trajalo sedam sati održano je sinoć, na kojem je Tužilaštvo obrazložilo zbog čega je tražilo određivanje pritvora.\nU BiH se sve vrijeme spekulisalo da su respiratori namijenjeni za upotrebu u ambulantnim kolima, a ne na odjeljenjima intenzivne njege u bolnicama.\nKako pišu regionalni mediji, vlasnik firme “Srebrena malina” je poznati voditelj rijalitija na jednoj lokalnoj televiziji.


Poverenik Premijeru: Sprečite moguću zloupotrebu podataka građana - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Zdravstvo Poverenik Premijeru: Sprečite moguću zloupotrebu podataka građana\nPoverenik Premijeru: Sprečite moguću zloupotrebu podataka građana\nPostavljeno 31. January 2017.\nBeograd, 31. januar 2017. – Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić uputio je pismo premijeru Srbije Aleksandru Vučiću.\nPoverenik apeluje da vlada spreči moguću zloupotrebu podataka građana i hitno otkloni nezakonitosti i nedostatake Integrisanog zdravstvenog informacionog sistema (IZIS). Kako je navedeno u pismu, potrebno je sprečiti "izuzetno štetne posledice" koje mogu nastupiti usled zloupotrebe podataka o ličnosti koji se obrađuju u okviru tog sistema.\nDodaje se da je Poverenik prethodno nadzorom utvrdio da je Ministarstvo zdravlja uspostavilo informacioni sistem kao centralizovanu zbirku podataka o ličnosti koja se vodi u elektronskom obliku, u okviru koje se obrađuju podaci o ličnosti zaposlenih i pacijenata 451 zdravstvene ustanove u Srbiji.\nPoverenik je ukazao da je sistem uspostavljen bez valjanog pravnog osnova, budući da nijedan od relevantnih zakona ne predviđa i ne uređuje obradu podataka o ličnosti kakva se vrši u okviru IZIS-a. Istaknuto je i da nijedna uredba niti podzakonski akt ne mogu biti pravni osnov za obradu podataka o ličnosti, prenosi Beta.\nUtvrđeno je i da postoje izuzetno veliki propusti u zaštiti podataka o ličnosti u okviru integrisanog sistema, koji, kako je ocenjeno, podrazumevaju neprihvatljiv rizik i mogućnost neovlašćenog pristupa i drugih eventualnih zloupotreba.\nPoverenik je podsetio i da je u oktobru 2016. uputio Upozorenje sa precizno navedenim nepravilnostima koje su utvrđene detaljno opisujući činjenično i pravno stanje, a posebno ukazujući da navedeni propusti u zaštiti podataka o ličnosti mogu dovesti do nesagledivih štetnih posledica po pacijente zdravstvenih ustanova u Srbiji.\nMeđutim, naknadnom proverom, saradnici Poverenika utvrdili su da je stanje nepromenjeno u odnosu na stanje koje je navedeno u Upozorenju iz oktobra 2016. godine i da nije otklonjena mogućnost neovlašćenog pristupa tim podacima, a Poverenik je o svemu, lično, pismom obavestio ministra zdravlja i pozvao ga da, u najboljem interesu građana Srbije, hitno reaguje.\n"Do danas nedostaci na koje sam ukazao nisu otklonjeni. Budući da se radi o ogromnom broju podataka o zdravstvenom stanju građana Srbije, čija zloupotreba bi mogla prouzrokovati izuzetno štetne posledice, uključujući kompromitaciju celog zdravstvenog sistema u zemlji, Poverenik je apelovao da Vlada, neodložno preduzme sve potrebne mere, u cilju sprečavanja posledica koje bi mogle biti doslovno katastrofalne", zaključio je Šabić.\nPrethodno Pozorište, predavanje, performans: U potrazi za Evropom\nSledeće Rumunija i Bugarska – bilans prve decenije članstva u EU\nBeograd, 14. maj 2020. – Klinički centar Vojvodine (KCV) sproveo je internu istragu …\nTop Tags Vlada Republike Srbije evropske integracije istraživanje Društvo lokalna samouprava Srbija i Evropska unija Evropska komisija OCD vladavina prava mediji ljudska prava konkurs mladi Civilno društvo Evropska unija


Ko je neuredni dužnik\nPodaci o docnji čuvaju se tri godine nakon poslednje prijave, odnosno posle izmirenja ugovornih obaveza.\nŠanse za korišćenje neke od finansijskih usluga u tom periodu maksimalno su smanjenje, u većini slučajeva banka neće hteti da vam odobri kredit, pozajmicu ili karticu.\nSvi korisnici neke od kategorija finansijskih usluga koji svoje obaveze nisu izmirili u roku od 60 dana u Kreditnom birou se vode kao neuredni dužnici.\nOdluku o odobrenju usluge ili odbijanju ne donosi Kreditni biro, već banka, odnosno finansijska institucija. U ovoj ne postoje podaci o vašim prihodima, niti postoji mogućnost uvida u stanje na vašim računima, tako da Kreditni biro ni ne može učestvovati u donošenju odluke o odobrenju (odbijanju) nekog zahteva.\nOstatak teksta možete pročitati na našem sajtu u delu Istraživanja.


ПочетнаNovoBrajović: Učesnici litija osporavaju državotvornost Crne Gore\nPODGORICA - Učesnici litija pod okriljem Crkve koja negira pravni sistem države, osporavaju ne samo jednakost prava na slobodu vjeroispovijesti, već i državotvornost Crne Gore, kao i druge vrijednosti na kojima počiva savremena proevropska i građanska Crna Gora, kazao je predsjednik Skupštine, Ivan Brajović.\n"Okupljanjem građana i na brojne druge načine vrši se parekselans politički pritisak za ostvarivanje nelegitimnih ciljeva, što sve manje krije i organizator okupljanja - Mitropolija crnogorsko-primorska", kazao je Brajović na sastanku sa ambasadorima zemalja članica Evropske unije i NATO-a i šefom delegacije EU u Crnoj Gori.\nOn je poručio da brojnost u podršci politikama i viziji razvoja društva, većinska Crna Gora pokazuje na izborima, a ne na ulici.\nBrajović je kazao da je Crna Gora Zakon o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica donijela u nastavku zaokruženja svog nacionalnog i državnog identiteta, jačanja institucija i vladavine prava.\n"Ovaj zakon je morao biti donijet, kako bi se ova oblast od daleke 1977. godine uredila na primjeren način koji odgovara realnosti crnogorskog društva. Nije bilo neočekivano nezadovoljstvo jednog segmenta našeg društva, čemu je prethodio neprimjereni otpor dijela opozicionih poslanika i jedne vjerske zajednice, najprije donošenju, pa potom i primjeni ovog zakona", rekao je Brajović.\nOn je poručio da država neće odustati od primjene tog zakona, navodeći da sve vjerske zajednice moraju da poštuju zakone države i budu dio njenog pravnog sistema sa svim pravima i obavezama.\n„O tim osnovim postulatima nema pregovora“, rekao je Brajović.\nIstakao je važnim to što se protesti održavaju na miran način, u čemu, kako je rekao, izuzetnu ulogu imaju nadležne državne institucije, među kojima najveći teret nosi crnogorska policija.\n"Vladajuće strukture su pokazale visok stepen razumijevanja i tolerancije, dok ogroman broj građana ne podržava antidržavne i često veoma uvrjedljive poruke sa protesta. Time pokazujemo da poštujemo pravo na izražavanje drugačijeg mišljenja, uprkos lako prepoznatljivom manipulativnom diskursu crkvenih okupljanja", rekao je predsjednik parlamenta.\nOn je kazao da je u ovoj godini, koja je izborna, važan dijalog sa opozicijom, ali da nažalost crnogorsko društvo trpi posljedice "iscrpljujućeg lutanja opozicije."\nPrema njegovim riječima, dio opozicije pokušava da ostvari jedinstvo i političke ciljeve preko Srpske pravoslavne crkve, kao glavne opozicione snage.


Početak prvenstva doneo je i prvi derbi, u kom je Radnički slavio nakon što se prethodno probio u završnu rundu kvalifikacija za Ligu šampiona. Iskusniji domaći sastav je došao do bodova, ali nije bilo mesta za opuštanje do kraja meča, s obzirom na umor igrača, ali i čvrst otpor mladog i poletnog tima crno-belih.\nIzabranici trenera Vladimira Vujasinovića odigrali su dobro prvo poluvreme, ali je u nastavku došlo do pada koncentracije, što je Radnički iskoristio i stekao odlučujuću prednost ode 8:4.\nMedjutim, strpljivi i uporni gosti nisu se predavali i u završnici su došli na gol zaostatka, ali su Kragujevčani pojačali ritam i sačuvali zasluženo vođstvo za pobedu u derbiju.\nU ostalim utakmicama u subotu sastaće se: ŽAK - Vojvodina od 19 časova i\nBanjica - Dunav od 20 časova.


Neizvjesno Keljmendijevo izručenje BiH – Magazin Plus\nHome/Neizvjesno Keljmendijevo izručenje BiH\nNeizvjesno Keljmendijevo izručenje BiH\nMidhat Send an email 2013-05-06\nMinistarstvo pravde BiH smatra da to što Kosovo i BiH nemaju diplomatske odnose ne bi trebalo da bude prepreka izručenju Nasera Keljmendija BiH. Keljmendi je, na osnovu međunarodne potjernice, uhapšen na Kosovu.\nNaser Keljmendi se dovodi u vezu sa organiziranim kriminalom i u tom se kontekstu pominje kao jedan od glavnih finansijera prometa drogom koja iz Azije stiže na Balkan, a potom i u zapadnu Evropu. Keljmendi je 2012. godine stavljen na tzv. crnu listu američkog State departmenta te označen kao jedan od najpoznatijih narko bosova na Balkanu. Sve ove navode Keljmendi pobija i, u jednoj od ranijih izjava za Federalnu televiziju, kaže kako biznis namjerava proširiti i na Njemačku.\nMinistar Radončić: “Keljmendi bi trebalo da bude izručen BiH”\n„Nikada u životu nisam radio sa drogom, niti me je to interesiralo. Planiram da u Njemačkoj otvorim još jednu firmu kako bih se bavio automobilima. To mi je hobi, slaba tačka“, rekao je Keljmendi.\nGlavna meta policijske akcije „Lutka“\nNaser Keljmendi je iz Sarajeva pobjegao prošle godine kada su policijske agencije u BiH provele jednu od najopsežnijih akcija u borbi protiv organiziranog kriminala pod kodnim nazivom „Lutka“. Tada je uhapšeno više od 30 osoba, među kojima su i bivši policijski djelatnici. U iščekivanju zvanične potvrde kosovskih organa o hapšenju, ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić kaže da bi Keljmendi trebalo da bude izručen BiH.\n„Ministarstvo sigurnosti sa svojim upravnim organizacijama čini sve da svako ko je optužen bude priveden pravdi. Zakon je vrlo jasan. Keljmendi treba da bude isporučen BiH na osnovu zahtjeva Tužiteljstva BiH, kako bi pravosudni organi naše zemlje obavili svoj dio posla“, kaže Radončić.\nIz kosovskog ministarstva pravde u međuvremenu je saopćeno da bi ekstradicija Nasera Keljmendija BiH mogla biti komplicirana, s obzirom na činjenicu da BiH još nije priznala Kosovo. Pojašnjeno je da će, u ovom slučaju, vjerovatno biti zatražena pomoć kosovske misije Evropske unije (EULEX) koja kontaktira sa vlastima u BiH.\nNema prepreka za izručenje\nNaser Keljmendi se sumnjiči za trgovinu drogom, te ubistvo bivšeg visokog oficira Armije BiH Ramiza Delalića Ćele.\nMinistar pravde BiH Bariša Čolak za Deutsche Welle kaže kako to što Kosovo i BiH nemaju diplomatske odnose „ne bi trebalo da bude prepereka izručenju Nasera Keljmendija“.\n„Mi putem EULEX-a sarađujemo s Kosovom kada je u pitanju međunarodna pravna pomoć u stvarima koje su manje složene. Kada Ministarstvo pravde BiH, kao središnje tijelo veze, dobije adekvatan akt od pravosudnih organa Kosova ili pravosudnih tijela BiH, proslijeđuje ga Ministarsvu vanjskih poslova, a ono EULEX-u“, kaže Čolak.\nMinistar Čolak ističe da je takva saradnja moguća iako, kako napominje, u konkretnom slučaju ne može reći kakvi su propisi Kosova kada se radi o izručenju vlastitih državljana.\nNaredba o obaveznoj deratizaciji\nSDP: Kriza u FBiH kulminirala pritvaranjem Živka Budimira


source.ba | Zvizdić razgovarao s delegacijom Malezije\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić primio je danas delegaciju Malezije koju je predvodio ministar razvoja i poduzetništva Datuk Seri–Mohd Redžuan bin Yosuf, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nZvizdić je izrazio zahvalnost Maleziji za pomoć koju pruža Bosni i Hercegovini. Istaknuo je da u narednom period treba jačati ekonomsku, kulturnu i obrazovnu saradnju te stvarati uslove za povećanje izvoza iz BiH u Maleziju.\nMinistara Redžuan je rekao da je Malezija zainteresirana za unapređenje saradnje, posebno u oblastima halal industrije, poljoprivrede, obnovljivih izvora energije i turizma.\nSagovornici su se saglasili da u narednim periodu treba intenzivirati napore na otvaranju avionske linije između Sarajeva i Kuala Lumpura.


Pozicija planete Mars u znaku Vodolije u natalnom horoskopu, ukazuje na vrlo karakterističan pristup poslu ili delovanju, obzirom na simboliku sazvežđa – unikatno, neobično, ispred svog vremena, moderno. Današnja IT znanja i savremeno opremanje radnih mesta savršeno se uklapaju u sliku ove pozicije, kao i sve ono što smatramo novim ili prvi put viđenim. Tumačenje…\nOdlazak kod lekara kada imamo simptome nekog novog stanja u kom se nalazimo, podrazumeva pregled od strane medicinskog osoblja koje se za to školovalo godinama, propisivanje lekova radi suzbijanja simptoma, kontrolni pregled svega učinjenog i – ponovo smo zdravi. Astrološka analiza simptoma, malo je drugačija. Neravnoteža u organizmu Naše telo određenim reakcijama, promenama, ukazuje…\nPartnerstvo ili samostalnost\nPartnerstvo u poslovnim krugovima jedan je od oblika saradnje među osobama koje ne mogu da izađu samostalno na tržište, iz raznih razloga. Pored sposobnosti i znanja koje poseduju, njihova ambicija je uzrok problemima koji, pre ili kasnije, izađu na videlo. Ne postoje dve osobe na svetu sa jednakom ambicijom – ona je odraz različitih slabosti…\nJedna od onih pozicija planete za koju kažemo da je prava sreća imati je, upravo je položaj Venere u znaku Bika. Obzirom na nemogućnost da se udalji od Sunca više od 48 stepeni kruga, ovaj njen položaj mogu imati oni koji su rođeni u znaku Ribe, Ovna, Bika, Blizanaca i Raka… Položaj i simbolika Venera je…\nEgzaltacija Sunca je njegov položaj u znaku Ovna – svi rođeni između 21.03. i 20.04. bilo koje godine imaju egzaltirano Sunce, s tim, da je devetnaesti stepen znaka – sam stepen egzaltacije. Svi rođeni 8 ili 9-og aprila imaju položeno Sunce na samom stepenu njegove egzaltacije. Tumačenje i značaj Osećanja i volja su daleko izraženiji…\nKada pokušamo da uradimo nešto prvi put, ne očekujemo mnogo jer nemamo dovoljno znanja i iskustva – nakon drugog neuspelog pokušaja, većina nas počinje da razmišlja o nečemu drugom. „Mogu ja to – samo neću i mrzi me“… Ovo, naravno, nije istina. Sve dotle dok nam se misli vraćaju na neuspele pokušaje, potrebno je da…\nBrak je nekada bio cilj svake mlade osobe, bila ona muškog ili ženskog pola – devojke su bile na lošem glasu ako se ne udaju, jači pol je samo tako mogao doći do svog perioda gazdovanja i produžetka vrste. Danas se malo drugačije gleda na takav način života sa nekim, vanbračna deca imaju ista…\nPoložaj Meseca u horoskopu pokazuje, između ostalog, u kakvom okruženju živimo, gde nam se nalazi dom koji stvaramo ili kakvom težimo, da li nam više odgovara kuća ili stan. Prostor u kom boravimo godinama i nazivamo domom, ne mora uvek da odgovara potrebama – u današnje vreme, nije retkost da više generacija boravi u…\nKada god planeta Mars putuje kroz znak Strelca – uvek se setim prvog susreta sa podacima o rođenju pukovnika Milivoja Stojanovića – Brke iz čuvenog Gvozdenog puka. Njegova jedinstvena ličnost na pravi način oslikava svu pošast jednog vremena, koje se svom silinom spustilo na vojnike koje je predvodio. Vojnike koji su bili ljudi sa sela,…\nKada se nekoliko planeta nalazi u konjukciji, u jednom ili dva znaka u okviru istog ili dva polja, formirana je konstelacija pod nazivom stelijum. Grupa planeta u istom polju sa malim međusobnim orbisom ili u potpunoj konjukciji – deluju na isti način kao da su dve planete u aspektu, s tim, da njihova…


Manćini: Samo je Brazil bolji od Italije\nSelektor fudbalske reprezentacije Italije Roberto Manćini je izjavio da nije video bolju reprezentaciju od Italije na Mundijalu u Rusiji osim Brazila.\nSavo Milošević: Mundijal je neuspeh!\nPotpredsednik Fudbalskog saveza Srbije Savo Milošević analizirao učinak "orlova" na SP u Rusiji. Pričao o Sergeju Milinkoviću Saviću i ostanku Mladena Krstajića na mestu selektora.\nDaglas Kosta spreman za Belgiju\nArgentinci nemaju para za otkaz Sampaoliju!\norhe Sampaoli je i dalje selektor Argentine, samo zato što fudbalski savez nema pare da ga isplati ukoliko mu uruči otkaz.


Za sredu, 25. avgust 2010. – Nadlanu.com\nZa sredu, 25. avgust 2010.\nBEOGRAD, 25. avgusta 2010. (Beta) – Beogradski dnevni listovi na naslovnim stranma današnjih izdanja najviše pažnje su posvetili pripremama za Generalnu skupštinu UN na kojoj će se naći predlog rezolucije Srbije o Kosovu.\nALO – List piše o pobedi fudbalera Partizana u utakmici sa belgijskim Anderlehtom “Crno-belo čudo u Briselu”.\nBLIC – O diplomatskoj borbi oko Kosova u “Hilari Klinton skuplja glasove protiv Srbije”. Glumac Rade Šerbedžija u izjavi za list o projektu glumice Andželine Džoli kaže: “Andželinin film nije antisrpski”. O pozadini napada na Borisa Isakovića u tekstu “Podmetnuo bombu pod automobil glumca zbog prijemnog”.\nVEČERNJE NOVOSTI – “Pet fešti svaki dan”, piše list i navodi da se u Srbiji uprkos krizi organizuju brojne manifestacije. List prenosi i izjavu glumca Radeta Šerbedžije o novom filmu Andželine Džoli “Andželina se ne odbija”.\nDANAS – O pripremama za zasedanje Generalne skupštine UN u “Srbija poziva region da bude uzdržan”. Uoči dolaska šefa nemačke diplomatije u Srbiju list piše “Vestervele ne donosi ni štap ni šargarepu”. Pod naslovom “Austrijanci kupuju srpski Telekom?” list piše da je G17 plus preuzela od Demokratske stranke prodaju nacionalne kompanije.\nPOLITIKA – O predlogu rezolucije Srbije za UN u “Nema kontrarezolucije, SAD sprema amandmane”. Zaštitnik građana Saša Janković kaže u intervjuu: “Kontrolisaćemo rad Ministarstva za manjinska i ljudska prava”. O prodaji akcija NIS-a u “Ponedeljak nije sudnji dan za akcionare”.\nPREŠ – O izručenju Sretka Kalinića iz Hrvatske u Srbiju u “‘Zver’ stigla u Srbiju”. List u tekstu pod naslovom “Kako da najpametnije trgujete akcijama NIS-a” daje savete za prodaju akcija.\nPRIVREDNI PREGLED – “Rod pšenice manji od lanjskog za petinu”, o žetvi i prinosima poljoprivrednih kultura. List prenosi i izjavu direktorke Beogradske berze Gordane Dostanić “NIS na berzi privlači nove investitore”.


Šta se zaista dogodilo u Turskoj - Sputnjik Srbija\n13:58 16.07.2016 Preuzmite kraći link\nMediji u prvi plan stavljaju činjenicu da se takav ishod noćašnjeg haosa na ulicama Istanbula i Ankare mogao očekivati, budući da pučisti nisu uspeli da uhapse nosioce vlasti.\nIspostavilo se, naime, kao tačno da je pokušaj puča izveo deo, kako je rekao Erdogan, nelegalnih vojnih snaga, ali se o njihovim imenima zasad samo spekuliše.\nSada sledi realizacija obećanja turskog predsednika Erdogana, koji se rano jutros obratio narodu na aerodromu „Ataturk“ rekavši da će glavni akteri puča platiti skupu cenu.\nOčekuje se sada, smatraju svetski mediji, da kada Erdogan konsoliduje vlast započne žestok obračun sa onima koji budu označeni kao vinovnici puča i svima onima koji su to podržavali.\nStrani mediji javljaju da će propast puča u Turskoj ojačati poziciju Erdogana, koji je, kako se navodi, dovoljno dugo na vlasti da je uspeo da izmeni „krvnu slike vojske“ i potčini sebi najvažnije vojne strukture, a dobio je i podršku naroda, koji je na njegov poziv noćas izašao na ulice sa turskim zastavama i pokušao da onemogući pučiste u njihovim namerama.\nIpak, mediji i poznavaoci prilika u Turskoj, koja se već duže vreme suočava sa teškom migrantskom krizom i terorizmom, ukazuju da su noćašnji događaji dokaz da je tursko društvo podeljeno, te da očito postoje snage koje protive Erdoganovoj politici.\nPodseća se na Erdoganov odnos prema medijima, društvenim mrežama, pa i nekim njegovim najbližim saradnicima, kakav je bivši premijer i prvi čovek stranke Ahmet Davutoglu, koji se nedavno povukao sa svih položaja.\nMnogi su to protumačili kao Erdoganov pokušaj da zemlju uvede u predsednički sistem vlasti.\nProcenjuje se da su Erdoganovi neprijatelji u Turskoj među intelektualnom elitom, a da ga podržava srednji i onaj siromašniji sloj ljudi, pretežno verski opredeljen, jer je masa koja se noćas našla na ulicama kao podrška predsedniku bila dobro organizovana pre svega preko džamija.\nUpravo ta podeljenost društva ne isključuje mogućnost ponavljanja sličnog, jer, kako tvrde poznavaoci prilika, „nikad nije gotovo, dok ne bude gotovo“.\nOno što je izvesno, nakon što konsoliduje vlast, Erdogan će pokrenuti hapšenja, tužbe, procesuiranja i stroge kazne za pučiste koji će, kako se očekuje, najverovatnije biti optuženi za izdaju.\nErdogan je noćas dobio podršku Vašingtona, Berlina, Moskve, Brisela, koji podržavaju demokratski izabranu vlast.\nAmbasador BiH u Turskoj, inače bivši novinar Hajrudin Somun, za bosanske medije je komentarisao stanje u toj zemlji dan posle pokušaj puča rekavši da je dobro što udar nije uspeo jer je samo još to „falilo Turskoj“ posle migrantske krize i terorističkih napada. Somun je, međutim, rekao da se u ovom trenutku postavlja pitanje kako će Turska izgledati nakon poslednjih događaja.\nErdogan, vojni udar, državni prevrat, Turska


RTV Subotica • Sanela Simeunović • 31. maj 2022. • 14:30 •\nU Srbiji oko dva i po miliona odraslih stanovnika koristi neki duvanski proizvod, a godišnje zbog pušenja život izgubi 15.000 ljudi, podaci su sa kojima dočekujemo Svetski dan bez duvana. Prema poslednjem istraživanju, Srbija je na petom mestu u Evropi po upotrebi duvanskih proizvoda.\nOvogodišnji moto je „Duvan: pretnja našoj životnoj sredini”, a cilj kampanje je da se ukaže da je od početka do kraja celi životni ciklus duvana u velikoj meri zagađujući i štetan proces. Duvan ubija preko osam miliona ljudi svake godine i uništava našu životnu sredinu, smanjenje potrošnje duvana treba identiikovati kao ključnu polugu za postizanje svih ciljeva održivog razvoja, a ne samo onih koji su direktno povezani sa zdravljem, poručuju stručnjaci.\nOsim Centra za promociju zdravlja, u akciji obeležavanja Svetskog dana bez duvana učestvuju i Crveni krst sa Domom zdravlja i apotekom Subotica. Tom prilikom biće održane i određene edukativne radionice, kao i pojedini zdravstveni pregledi.\nCilj obeležavanja Svetskog dana bez duvana je skretanje pažnje i ukazivanje na zdravstvene i rizike po životnu sredinu koji se povezuju sa upotrebom duvana i celokupnim životnim ciklusom duvana od uzgoja, proizvodnje, distribucije i otpada.


Ministri Radulović i Vidal: Crna Gora i Francuska unaprijediće saradnju u oblastima visokog obrazovanja, nauke i inovacija\nDatum objave: 20.04.2021 16:30 | Autor: MVP\n„Saradnja na polju visokog obrazovanja, nauke i inovacija ključan je podsticaj za unapređenje bilateralnih odnosa“, ocijenjeno je danas u Parizu na sastanku ministra vanjskih poslova Đorđa Radulovića sa ministarkom visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija Republike Francuske Frederik Vidal.\nŠef crnogorske diplomatije zahvalio je sagovornici na ličnom angažmanu u cilju uspostavljanja komunikacije sa crnogorskom akademskom zajednicom, što predstavlja dobru osnovu za intenziviranje daljih aktivnosti na promociji bilateralne saradnje u obrazovanju. „Posebno cijenimo svaku inicijativu i projekat koji promovišu koncept „naučne diplomatije“ između Crne Gore i Francuske, kao zemalja koje su prijatelji i saveznici“, istakao je ministar Radulović.\nDvoje ministara naglasili su neophodnost da se u zajedničkim aktivnostima identifikuje nekoliko ključnih tema, koje bi bile realizovane u direktnom kontaktu crnogorskog i francuskog ministarstva iz resora obrazovanja. U tom kontekstu najavljen je i online razgovor ministarke Vidal i njene crnogorske koleginice, ministarke prosvjete, nauke, kulture i sporta, Vesne Bratić.\nNaglasivši značaj nauke i inovacija u kontekstu kreiranja optimalnih uslova za cjelokupan društveni progres, ministar Radulović je ukazao na mogućnosti saradnje u okviru EU i Jugoistočne Evrope. Govoreći o toj temi, izdvojio je SEEIIST projekat, čije bi aktivnosti, uz podršku Francuske, mogle rezultirati i uspostavljanjem centra u Podgorici.\n„Crna Gora je posvećena integraciji u EU i evropskom sistemu vrijednosti, te u tom duhu pratimo trendove Unije u domenu modernizacije obrazovanja, a u okviru ERASMUS+ programa ostvarujemo saradnju sa četiri francuska univerziteta“, kazao je šef crnogorske diplomatije.\nMinistarka Vidal pozdravila je progres Crne Gore na putu evropske integracije, naglasivši da su u tom procesu posebno značajni programi edukacije i visokog obrazovanja. Ona je takođe ukazala na značaj zajedničkih aktivnosti u pogledu komunikacije i saradnje akademskih zajednica dvije zemlje.\nSagovornici su se saglasili o potrebi snažnije promocije francuskog jezika u Crnoj Gori, kao jednog od zvaničnih jezika EU. „Pozdravljamo inicijativu Ambasade Francuske u Podgorici da se realizuje ideja bilingvalnog odjeljenja u nekoj od crnogorskih škola, u kojima se predaje francuski jezik“, naglasio je šef crnogorske diplomatije.\nTokom radne posjete Parizu, ministar Radulović takođe se sastao sa predstavnicima Francuskog instituta za međunarodne odnose. Tom prilikom, on je upoznao sagovornike sa vanjskopolitičkim prioritetima Vlade, shodno kojima kredibilno savezništvo u NATO i posebno očekivano članstvo u EU ostaju na vrhu agende.\n„Crna Gora je snažno posvećena svim aktivnostima na putu evropske integracije, pri čemu posebnu pažnu poklanjamo unutrašnjim reformskim procesima. Sigurni smo da će evropski partneri prepoznati zalaganja Crne Gore, te nastaviti da podržavaju naše aspiracije za članstvo“ kazao je ministar Radulović.


Vi ste ovde: Početna Press centar Press Clipping Goran Ilić u prvoj epizodi serijala Dokaz na TV Prva o temi "Pritvor – pretpostavka nevinosti ili krivice"\nPretpostavka nevinosti se, pri tom, i u pravosudnom sistemu, medijima, pa i društvu u celini prečesto „avansno“ zamenjuje pretpostavkom krivice. Ovaj fenomen bio je naročito izražen u periodu neuspele reforme pravosuđa iz 2008. godine, ali još uvek nije rešen.\nEpizoda daje sveobuhvatnu analizu problema i mišljenja brojnih pravnih, medijskih i stručnjaka za ljudska prava, podseća na afere čiji deo su bili i neosnovani pritvori, mnoge slučajeve nepoznatih, ali i poznatih ličnosti čije pravo je kršeno pre, za vreme i posle hapšenja. Ekskluzivne ispovesti o vremenu provedenom u pritvoru za koji se kasnije ispostavio neosnovanim iznose i Svetlana Vukajlović, nekadašnja direktora RFZO, Borislav Novaković, bivši gradonačelnik Novog Sada i Jasna Matić, nekadašnja ministarka telekomunikacija.\nPravosudni sistem Srbije, ali i društvo u celini ne uspevaju da nađu adekvatan odgovor na zaštitu osnovnog ljudskog prava – prava na slobodu, koje podrazumeva i pretpostavku nevinosti, ali ni da upotrebi sve zakonske mehanizme kojima će istražiti i pribaviti dokaze u slučajevima koje bi tužilaštvo sa razlogom trebalo da pokrene. U svemu ovome, veliki uticaj ima politika, pa i tajne službe, a značajnu ulogu i odgovornost imaju i mediji, ali i stručna javnost.


Regionalno udruženje amputiraca Bijeljina: Mine i dalje uzimaju živote :: Dešavanja u Bijeljini ::\n08. May 2021. / 15:03\nRegionalno udruženje amputiraca Bijeljina: Mine i dalje uzimaju živote\nPovodom obilježavanja 4. aprila, Međunarodnog dana borbe protiv mina, Regionalno udruženje amputiraca Bijeljina održalo je svoju devetu redovnu godišnju skupštinu. Ovo udruženje, koje okuplja tjelesno najteže oštećenu populaciju na području 13 opština i Brčko distrikta, upozorava da se naša zemlja i dalje suočava sa problemom zaostalih mina.\nNa Međunarodni dan borbe protiv mina upozoreno je da je Bosna i Hrcegovina jedna od najzagađenijih zemalja minama u svijetu i da bi dekontaminacija trebala da bude prioritet u radu bosanskohercegovačkih vlasti. Ukupna sumnjiva minska površina iznosi 1053 kvadratna kilometra zemljišta, od čega su 64 odsto šume, a 26 odsto poljoprivredne površine.\n-Mi kao žrtve mina upozoravamo da se naša zemlja i dalje suočava sa problemom zaostalih mina i neeksplodiranih ubojitih sredstava koji direktno utiču na sigurnost stanovništva ove zemlje i i usporavaju ekonomski razvoj u većem broju lokalnih zajednica. Dolaskom proljeća i lijepog vremena sve više ljudi odlazi u prirodu, dok poljoprivrednici počinju svoje radove na poljima, odakle nerijetko vrebaju nevidljive ubojice mine, ukazuje sekretar Regionalnog udruženja amputiraca Bijeljina Milorad Jović.


Srebreničani traže zajednički nastup probosanskih stranaka na izborima 2018. - Index.ba\nSrebreničani traže zajednički nastup probosanskih stranaka na izborima 2018.\nI “Trojka” javna preduzeća vidi kao plijen, žele vladati, a ne dobro upravljati\n“Potočarskom deklaracijom” donesenom na današnjoj konferenciji u Srebrenici, između ostaloga zatraženo je od “predstavnika probosanskih političkih stranaka da u očekivanju Opštih izbora 2018. godine javno se odrede i u svoje političke programe unesu konkretnu viziju i realne prijedloge rješavanja problema povratničke populacije u entitetu RS“.\n-Tražimo da donesu jedinstvenu odluku o zajedničkom nastupu na Opštim izborima 2018.\nDonesu jedinstvenu stragegiju djelovanja prema Savezu za promjene i SNSD-u prilikom budućih pregovora o formiranju vlasti na državnom, entitetskom i lokalnom nivou.\nDužni smo u ime onih koje smo izgubili u borbi za slobodu naše domovine, dužni smo i zbog generacija koje dolaze da „Potočarskom deklaracijom“ podignemo svoj glas i upozorimo na političke podjele Bošnjaka te činjenicu da nam prijeti nestanak sa područja RS, stoji u Deklaraciji.\nDanašnjoj konferenciji prisustvovali su predsjednik NBL Ibrahim Hadžibajrić, predstavnici SDA, BPS-a i Stranke za BiH.\nOrganizatori konferenciji bili su Pokreti “Odgovor” na čelu sa Ćamilom Durakovićem, “Majke enklava Srebrenica i Žepa”, Udruženje “Srebreničke majke”, Udruženje “Žene Srebrenice”, “Organizacija porodica šehida i poginulih boraca Srebrenice”.\nPrethodni članakU Švicarskoj zarobljeno 13.000 turista nakon snježne oluje: Blokirane sve ceste i željeznička pruga\nNaredni članakFuad Kasumović pozvao Vladu FBiH na hitno rješenje problema radnika Željezare Zenica


EU spremna pomoći BiH u nabavci medicinske opreme - Akta.ba\n19.03.2020. 13:02 / Izvor: Akta.ba\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija razgovarao je danas u Sarajevu sa šefom Delegacije Evropske unije u BiH Johan Sattler. Na sastanku je razgovarano o aktuelnoj epidemiološkoj situaciji u BiH i regionu izazvanom pojavom virusa korona.\nPredsjedavajući Tegeltija je istakao da su nadležne institucije u BiH reagovale blagovremeno i preduzele neophodne aktivnosti koje za cilj imaju eliminaciju posljedica koje izaziva virus korona.\nPredsjedavajući Tegeltija je tokom razgovora sa šefom Delegacije EU u BiH Sattler pozvao sve zemlje članice EU da pokažu više solidarnosti prema zemljama zapadnog Balkana koje se takođe suočavaju za velikim izazovima u vezi sa pojavom virusa korona, a koje pokazuju nesumnjivo opredjeljenje ka evropskim integracijama.


Magej Mugerli pobednik 56. Trke kroz Srbiju - 2Bike.rs\nSlovenac u dresu azerbejdžanskog Sinerdžija Matej Mugerli, novi je vladar 56. Međunarodne Trke kroz Srbiju.\nUtorak, 21. jun 2016\nSlovenac u dresu azerbejdžanskog Sinerdžija Matej Mugerli, novi je vladar 56. Međunarodne Trke kroz Srbiju. Odlični vozač rodom iz Nove Gorice, najavio je pobedom u trećoj etapi i ubedljivim vožnjama na svim deonicama da se ozbiljno naoštrio da uzme najvredniji pehar. I uspeo je u tome. Maltene dva dana pre zvaničnog kraja trke, Mugerli se popeo na tron u žutoj majici i obezbedio sebi vrh, bez pretnje ostalih vozača. Iako je poredak bio poznat, vredi istaći da su u poslednjoj etapi prva trojica bili Patrik Gamper (Tirol Austrija) vreme 2:39,20, drugi je bio Stefan Hristov (Brisaspor Turska), treći Sergej Papok (klub Minsk Belorusija) svi u vremenu pobednika.\nU generalnom, odmah iza Mugerlija (19:19,31) svoje mesto pronašao je Aleks Turin (Unieuro Viljer Treviđani Italija) + 2,12, a treći pehar otišao je u ruke Matiji Kvasini klupskom kolegi Mugerlija, koji je imao zaostatak u generalnom.\nPoslednja etapa donela je rasplet i kada je podela majica u pitanju. Čak tri nose kući vozači turskog Brisaspora. Stefan Hristov (Brisaspor) skinuo je plavu majicu namenjenu najboljem vozaču na brdskim ciljevima i to Mateju Kvasini, a samim tim sakupio je najveći broj bodova i obukao tačkastu majicu (za najborbenijeg vozača). Bela majica (najbolji vozač do 23 godine) poslednjeg dana pripala je Serkanu Balkanu, takođe iz Brisaspora. Filipo Fortin je obukao zelenu za najboljeg vozača na prolaznim ciljevima. Za najbolju ekipu jednoglasno je proglašena Sinerdži iz Bakua, kojoj je uručena crvena majica poslednjeg dana na proglašenju u Mladenovcu.\nO trci, u poslednjoj etapi, u beg je otišlo pet takmičara među kojima su bili i prvi i drugi. Desio se pad u begu, gde su tri takmičara imala taj peh, a dva Stefan Hristov i Patrik Gamper složno su radili i na samoj liniji cilja na kraju etape imali prednost od samo četiri sekunde. Ipak, grupa vozača koja je dolazila u sprintu nije uspela da ih stigne…\nPobednik u generalnom Matej Mugerli preneo je impresije sa šestodnevne trke:\n- Za mene, ovo je bilo fenomenalno iskustvo. Od trke, preko organizacije, kvaliteta vozača, sve je bilo na najvišem mogućem nivou. Vozači iz Srbije su jako dobri, u svakoj etapi su napadali. Sigurno da ni meni ni momcima iz moje ekipe nije bilo lako. Ipak, znali smo kakav nas izazov očekuje i bili smo sto odsto fokusirani na trijumf – istakao je Mugerli uz konstataciju da mu je najteža bila treće etapa u kojoj je i trijumfovao, ali da je uz pomoć klupskih kolega uspeo da ostvari cilj.\nDolazite li iduće godine na Trku kroz Srbiju?\n- Još uvek je rano da govorim o tome. Ali, sigurno da bih voleo – zaključio je Mugerli, vozač Sinerdži Bakua.\nBRANKO BANOVIĆ: NEIZVESNOST DO POSLEDLjEG METRA\nBranko Banović, predsednik Biciklističkog saveza Srbije imao je dovoljno razloga da bude prezadovoljan:\n- Trka kao trka je bila fenomenalna, neizvesna do poslednjeg metra. U prilog tome je i podatak da su u poslednjoj etapi dve majice promenile vlasnika.\nStaza je bila izuzetno zahtevna čak i teža nego što smo planirali. Trku je završilo samo 78 takmičara što zbog padova, što zbog same konfiguracije. Skoro 50 vozača je odustalo – komentarisao je Banović na kraju i dodao:\n- Već sada spremamo trku za iduću godinu. Nadamo se da će da bude na još višem nivou. A potrudićemo se i da bude u prvoj kategoriji UCI trka….\n1. Patrik Gamper (Tirol Austrija) 2:39,20, Stefan Hristov (Brisaspor\nTurska), Sergej Papok (klub Minsk Belorusija) – u vremenu pobednika…\n1. Matej Mugerli (Sinerdži Baku Azerbejdžan) 19:19,31, Aleks Turin (Unieuro Viljer Treviđani Italija) + 2, 12, Matija Kvasina (Sinerdži Baku Azerbejdžan) + 2,22..\nŽuta – Matej Mugerli (Sinerdži Baku Aze.)\nPlava i Tačkasta – Stefan Hristov (Brisaspor Turska)\nZelena Filipo Fortin (GM Europa Ovini Italija)\nBela – Serkan Balkan (Brisaspor Turska)\nCrvena – Ekipa Sinerdži Baku Azerbejdžan\nTour de Serbie Trka kroz Srbiju 2016 Filipo Fortini Aleks Turin Matej Mugerli Sinerdži Baku Matija Klasina Mladenovac Patrik Gamper Stefan Hristov Sergej Papok Serkan Balkan\n22. jun 2016 16:52h\nI zavrsi se nasa najznacajnija trka u ovoj godini. Osim sto su takmicari `odradili` svoj deo posla (kazu da su zadovoljni), dakako i neposredni organizatori-sa stanovista postovanja propisa, bezbednosti, satnice, ..trka je potpuni promasaj kako u pogledu popularisanja biciklistickog sporta kod nas, tako i u pogledu turistickog i svakog drugog promovisanja Srbije. U prilog ovome je da ni nedelju dana posle zavrsetka trke nema nijednog video snimka ni na ovom a ni na zvanicnom sajtu BSS. (O medijskom `pracenju` u toku trke vec sam nesto rekao).


Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica cena akcija Srbija\nAleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica cene\nTrenutno nemamo slike za Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Supe i čorbe cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Aleva Supe i čorbe, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica. Pre kupovine, podatke za Aleva domaća kokošija bistra supa 45g 3+1 gratis kesica proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nAleva štrumpfovi kokošija bistra supa 50g kesica


Srbija uvela mere reciprociteta - zabranjeno sletanje aviona "Montenegro erlajnsa" na beogradski aerodrom!\nNaslovna Info Srbija Srbija uvela mere reciprociteta – zabranjeno sletanje aviona „Montenegro erlajnsa“ na beogradski...\navion, poletanje, let EPA-EFE (Jim Lo Scalzo)\nBEOGRAD – Avionima crnogorskog avio-prevoznika Montenegro erlajsna biće uskraćena dozvola za sletanje na beogradski aerodorom „Nikola Tesla“, potvrđeno je večeras Tanjugu u Direktoratu civilnog vazduhoplovstva.\nCrnogorska avio-kompanija Montenegro erlajns (MA) saopštila je večeras, povodom odluke srpskog Direktorata civilnog vazduhoplovstva da joj uskrati dozvolu za sletanje na beogradski aerodrom „Nikola Tesla“, da Srbija svakako ostaje deo saobraćajnih planova MA.\n„Bez obzira na ovu nenadanu odluku Beograda, Srbija svakako ostaje deo saobraćajnih planova Montenegro Airlinesa i pokušaćemo da damo doprinos da se posledice COVID19, u ekonomskim smislu, što pre saniraju“, navodi se u saopštenju crnogorske kompanije koje je preneo portal CDM.\nIz crnogorske kompanije poručuju da im predstoji borba za što brže i kvalitetnije povezivanje Crne Gore avio-linijama prema svim evropskim destinacijama i da „industrija u kojoj posluju ne bi trebalo da zavisi od političkih odluka”.\nPrethodni tekstHrvati nesmetano mogu u Srbiju, a Srbi u Hrvatsku?\nSledeći tekstOd 500.000 do milion građana iz inostranstva tražilo 100 evra od Srbije


I avgustovske poplave u jedinstvenom registru štete\nčetvrtak, 07 avgust 2014 09:20\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da će majske i avgustovske poplave u Republici Srpskoj biti tretirane na isti način u jedinstvenom registru štete.\n"Sve ovo što se sada dešava smatramo kontinuitetom majskih poplava, s obzirom da je u pitanju poremećaj koji u rasponu od nekoliko sedmica pravi štetu sličnog ili novog tipa", rekla je Cvijanovićeva sinoć novinarima, nakon što je prisustvovala sjednici Gradskog štaba za vanredne situacije Banjaluka.\nCvijanovićeva je dodala da to podrazumijeva da će sve ovo što se dešava nakon majskih poplava biti uvedeno u registar štete na isti način, te da se obeštećenjima prema građanima pristupa na isti način kada je riječ o individualnoj pomoći putem vaučera.\n"Sve što se odnosi na infrastrukturu i poljoprivredu i slično biće tretirano na isti način. To znači Vlada će intervenisati da se otkloni šteta ili da se izvrše određena obeštećenja", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je istakla da je na sastanku bilo riječi o potrebi da se kombinuju gradski i republički resursi, kao što je to urađeno tokom majskih poplava, da bi se što prije vratilo stanje u prvobitno, odnosno da se ide u raščišćavanje terena da bi se ljudi vratili normalnom životu.\n"To će predstavljati izazov, kao što je to bilo tokom majskih poplava", istakla je premijer Srpske.\nCvijanovićeva je rekla da je na sjednici razgovarano i o tome na koji način preduprijediti određene stvari u budućnosti, te na koji način se sistemski postaviti u vezi sa poplavama, što podrazumijeva saradnju republičkog i lokalnog nivoa vlasti.\nOna je navela da je analizirana trenutna situacija po naseljima u ulicama u gradu Banjaluka, te u pogledu oštećenja stambenih objekata, infrastrukture i klizišta.\n"Svi republički resursi biće u funkciji da se što prije normalizuje stanje u Banjaluci i u drugim opštinama Srpske koje su ponovo pogođene poplavama", zaključila je Cvijanovićeva.\nKo je na mreži: 221 gostiju i nema prijavljenih članova


Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 cene\nTrenutno nemamo slike za Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dečije patike za fudbal cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nike Dečije patike za fudbal, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001. Pre kupovine, podatke za Nike dečije patike za fudbal JR NIKE BRAVATAX II TF BPG 844440-001 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 3.577,00 din\nUmbro dečije patike za fudbal SOLAR 2 JNR IC UMSW193310-01\nAdidas dečije patike za fudbal COPA 19.4 IN J F35451\nAdidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI 18.4 TF J CM8642\nUmbro dečije patike za fudbal SOLAR 2 JNR TF UMSW193340-98


Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić ukazao je da državnim budžetom za ovu godinu nije određeno dovoljno sredstava za tu instituciju i da, ako se ne nađe rešenje problema, svim zaposlenima neće moći da se isplate plate, pa će možda morati da se razmišlja i o otpuštanjima.\nPovereniku je na jučerašnjem Administrativnom odboru Skupštine Srbije, inače, odobren predlog o maksimalnom broju zaposlenih, novom sistematizacijom predviđena su 94 zaposlena, ali, istakao je Šabić, neće moći da se isplaćuju zarade ni za 77, koliko ih sada radi, jer iz budžeta nisu određena dovoljna sredstva. “Jedan činovnik iz Ministarstva finansija projektovao je budžet poverenika za ovu godinu koji nema veze sa realnošću i ja sada mogu da kažem zaposlenima – tužite me slobodno ako vam ne budem isplaćivao plate – i onda će iz Ministarstva morati da nađu način da im plate”, rekao je Šabić. Kazao je da je verovao da će sa, sada već bivšim, ministrom finansija Dušanom Vujovićem moći da nađe rešenje problema, te da mu je poslao dopis, ali da je dobio odgovor da je dokumentacija navodno nepotpuna, a da na sledeći dopis nije ni dobio odgovor. Šabić je naveo i da je slična situacija bila i kod Zaštitnika građana, ali da je njihov problem rešen.\nPoslanik Srpske radikalne stranke Milorad Mirčić kazao je da misli da se u slučaj Šabića “malo umešala politika”. “Možda je Šabić nezgodan politički, ali on i njegovi ljudi rade posao. Iz dokumentacije se vidi da se Šabić obratio na vreme ministarstvu i da mu je tražena dokumentacija, koju je inače već poslao”, rekao je Mirčić. Poslanica Dosta je bilo Branka Stamenković rekla je da je izgleda došlo do nekog “zamešeteljstva” i da je očigledno da ako neko uradi nešto što ne odgovara vlasti “kreću finansijske ucene, ne bi li popustili i uhvatili se sa njima u kolo”. Poslanik vladajuće koalicije Marijan Rističević rekao je da se “neki koji su na čelu takozvanih nezavisnih institucija ponašaju u stvari kao političari”.\n“Borba protiv korupcije stagnira”Medijska udruženja vraćaju se u radnu grupu za medijsku strategiju


U prvom tromesečju nastavljen rast bezgotovinskih plaćanja – SveVesti.net\nTakođe, rast beleži kupovina, odnosno prodaja preko domaćih i međunarodnih sajtova, a vrednost tih transakcija za tri meseca ove godine iznosila je 5,6 milijardi dinara, što je za 48,59 odsto više nego u prva tri meseca prethodne godine.\nKada je reč o usluzi elektronskog bankarstva, na kraju prvog tromesečja prošle godine 2.525.779 korisnika (fizičkih i pravnih lica) imalo je ovaj ugovor s pružaocem platnih usluga, a na kraju prva tri meseca ove godine 2.792.810 korisnika, što predstavlja povećanje od 10,57 procenata.\n“Rast broja korisnika koji su ugovorili uslugu mobilnog plaćanja još je značajniji, budući da je na kraju prvog tromesečja 2019. godine 1.494.274 korisnika s pružaocem platnih usluga imalo ugovorenu uslugu mobilnog plaćanja, a na kraju prvog tromesečja 2020. godine – 1.764.819 korisnika, što predstavlja povećanje od 18,11 odsto”, navode u Narodnoj banci Srbije.\nAko se posmatraju samo fizička lica, broj onih koji su s pružaocem platnih usluga imali ugovorenu uslugu elektronskog bankarstva na kraju prva tri meseca ove godine povećan je za 10,83 posto u odnosu na kraj istog tromesečja prethodne godine (sa 2.277.562 fizička lica na kraju prvog tromesečja 2019. na 2.524.244 na kraju prvog tromesečja 2020).\nTaj rast je kod korisnika pravnih lica i preduzetnika, iznosio 8,2 posto (sa 248.217 pravnih lica i preduzetnika na kraju prva tri meseca prošle na 268.566 pravnih lica i preduzetnika na kraju istog perioda ove godine).\nJoš veći rast broja korisnika beleži se i kod građana koji su s pružaocem platnih usluga imali ugovorenu uslugu mobilnog plaćanja i iznosi 17,7 odsto.\nBrojka se sa 1.466.109 fizičkih lica na kraju prvog tromesečja 2019. popela na 1.725.588 na kraju marta ove godine dok je taj rast za isti period za korisnike, pravna lica i preduzetnike iznosio 39,29 odsto (sa 28.165 pravnih lica i preduzetnika na kraju prvog kvartala prošle godine na 39.231 ove godine)\nKada je reč o broju izvršenih transakcija u prva tri meseca putem mobilnog bankarstva, povećan je za 25,62 procenata (sa 5.490.713 transakcija u prvom tromesečju 2019. na 6.897.475 transakcija u prvom tromesečju 2020).\nBroj izvršenih transakcija upotrebom elektronskog bankarstva povećan je za 0,5 procenata, sa 31.705.653 transakcije u tri meseca prošle, na 31.863.107 transakcija u istom periodu ove godine.\nAko se posmatraju samo transakcije koje su inicirala fizička lica, broj izvršenih transakcija upotrebom mobilnog bankarstva u istom periodu porastao je za 24,45 posto(sa 4.919.226 transakcija u prvom tromesečju 2019. na 6.121.969 transakcija u prvom tromesečju 2020), dok je broj transakcija koje su fizička lica izvršila upotrebom elektronskog bankarstva opao za 1,66 procenata (sa 5.464.194 transakcije u tri meseca prošle godine na 5.373.715 ove).\nKod transakcija koje su pokrenula pravna lica i preduzetnici upotrebom mobilnog bankarstva broj transakcija je porastao za 35,7 odsto…\nNa kraju prvog tromesečja 2020, pružaoci platnih usluga prihvatali su platne kartice na 93.333 POS terminala, što je 7,05 odsto više nego na kraju istog perioda prošle godine.\nBroj virtuelnih prodajnih mesta u istom periodu povećan je za 36,60 odsto (sa 899 virtuelnih prodajnih mesta na kraju prvog tromesečja 2019. na 1.228 na kraju prvog tromesečja 2020), a broj bankomata za 2,87 posto.\nRast beleži i broj izdatih platnih kartica na kraju trećeg meseca ove godine.\nIznosio je 8.767.047, što je za 8,94 procenata više nego na kraju prvog tromesečja 2019.\n“O sve većoj upotrebi bezgotovinskih plaćanja govori i sve veći broj transakcija koji je izvršen platnim karticama, kako na POS terminalima, tako i na internetu”, kažu u Narodnoj banci i dodaju da se domaćim karticama preko POS terminala plaćalo za 20,23 posto više nego za tri meseca prošle godine.\nStrani turisti su u Srbiji karticama plaćali u prvom kvartalu ove godine za 0,08 procenata više nego u istom periodu prošle godine (3.837.584 transakcije).\n“Povećanje broja transakcija još je značajnije kada se posmatraju podaci o platnim transakcijama karticama i e-novcem kojima je izvršena internet kupovina robe i usluga”, ističu u NBS.\nTako su za tri meseca ove godine izvršene 3.983.792 transakcije kupovine robe i usluga karticama i e-novcem na internetu u svim valutama, što je 48,13 procenata više nego u prvom tromesečju 2019.\nKada se posmatraju transakcije platnim karticama i e-novcem za kupovinu robe i usluga na internetu u dinarima (na sajtovima domaćih trgovaca), povećanje je još značajnije.\nU prvom tromesečju 2020. ostvareno je 2.543.599 transakcija u dinarima, što je za 82,19 posto više nego u prvom tromesečju 2019.\nVrednost tih transakcija u prvom tromesečju ove godine iznosila je 5,6 milijardi dinara, što je za 48,59 odsto više nego u prva tri meseca prethodne godine.\nBroj transakcija platnim karticama i e-novcem kada je prodaja na internet stranicama izvršena u evrima iznosio je 816.393 u prvom tromesečju 2020. (za 12,02 odsto više nego za tri meseca 2019. godine).\nVrednost ovih transakcija do kraja marta ove godine iznosila je 31,7 miliona evra, što je za 14,75 posto više nego u istom periodu prethodne godine.\nBroj transakcija platnim karticama i e-novcem kada je prodaja na internet stranicama izvršena u američkim dolarima iznosio je 587.607, što je za 10,73 više nego za tri meseca 2019, dok je vrednost ovih transakcija za tri meseca ove godine bila 13,7 miliona američkih dolara, a reč je o povećanju za 10,58 odsto u poređenju sa istim periodom prethodne godine.\nPrevious Za dva meseca bez posla ostalo više od 15.000 ljudi\nNext Predsednik: Srbija će biti broj jedan u Evropi, javni dug pod apsolutnom kontrolom


Bajden potpisao: Širi opseg mera na Zapadnom Balkanu - sankcije svima\nSvetske vesti - Sreda 09.06.2021 - 13:14\nPredsednik SAD Džozef Bajden potpisao je uredbu kojom se proširuje opseg vanrednih mera u vezi sa regionom Zapadnog Balkana.\n"Korupcija nanosi direktnu štetu spoljnoj politici" FOTO: AP\nInicijalna uredba je doneta 2001. godine, kao i kriterijumi za uvođenje američkih sankcija da bi se, kako je sinoć saopšteno iz Bele kuće, rešili izazovi kao što su korupcija i drugi potezi kojima se opstruiraju ključne institucije i međunarodni sporazumi.\nBajden je uredbom naložio sankcije bilo koje osobe za koju Ministarstvo finansija, u konsultaciji sa Stejt departmentom, utvrdi da je "odgovorna ili da je saučesnik, direktno ili indirektno angažovana u akcijama ili politici koje prete miru, bezbednosti, stabilnosti ili teritorijalnom integritetu bilo kog područja ili države na Zapadnom Balkanu i podrivaju demokratski procesi i institucije u regionu", prenosi Glas Amerika (VOA).\nKaznenim merama bi bile obuhvaćene i osobe koje su odgovorne za "ozbiljno kršenje ljudskih prava i koje su umešane u korupciju u regionu, uključujući proneveru javnih sredstava, otuđenje privatne imovine za ličnu korist ili u političke svrhe i mito". Kako je saopšteno iz Bele kuće, ova uredba takođe omogućava da se uvedu sankcije akterima koji su umešani u "kršenje ili akcije kojim se opstruiše ili ugrožava primena bilo kog sporazuma o regionalnoj bezbednosti, miru, saradnji ili međusobnom priznanju, okvira ili mehanizma povezanog sa Zapadnim Balkanom". Novom uredbom je obuhvaćen i Prespanski sporazum iz 2018. godine, kao i Međunarodni mehanizam za krivične sudove, koji je naslednik Haškog tribunala.\nAmerički državne sekretar Entoni Blinken kazao je da su SAD posvećene tome da osiguraju stabilnost i bezbednost Zapadnog Balkana.\n"Korupcija nanosi direktnu štetu spoljnoj politici, nacionalnoj bezbednosti i ekonomskom zdravlju SAD i naših saveznika i partnera. Zato smo rešeni da promovišemo odgovornost i da se borimo protiv nekažnjivosti onih koji su umešani u značajnu korupciju na Zapadnom Balkanu i širom sveta", naglasio je Blinken.\nU saopštenju Stejt departmenta navodi se i da je posvećenost SAD promovisanju demokratije, transparentnosti i odgovornosti širom Zapadnog Balkana čvrsta i "u skladu sa standardima koje države u regionu moraju da ispune da bi postigle svoj cilj napredovanja na evropskom putu".\nBajden je potpisao u utorak uredbu kojom se proširuje opseg vanrednih mera u vezi sa regionom Zapadnog Balkana, proglašenih odlukom iz 2001. godine, kao i kriterijumi za uvođenje američkih sankcija da bi se, kako je saopšteno iz Bele kuće, rešili izazovi kao što su korupcija i drugi potezi kojima se opstruiraju ključne institucije i međunarodni sporazumi.


Zeleni Subotice pripremaju novi veliki projekat – Zeleni Subotice\nZeleni Subotice pripremaju novi veliki projekat\nZeleni Subotice će do 20. januara 2018. godine predstaviti svoj novi projekat sa kojim će se prijaviti na konkurs pod nazivom „Možemo i mi“, a koji je raspisala Fondacija Ana i Vlade Divac. Reč je o konkursu u okviru projekta „Podrška stanovništvu u zajednicama pogođenim izbegličkom krizom“, koji ova fondacija sprovodi uz podršku Fonda za otvoreno društvo (Open Society Foundations).\nU toku je izrada projekta koji će Zeleni Subotice predložiti Fondaciji Ana i Vlade Divac kako bi se obezbedila sredstva za njegovu realizaciju. Centralna tačka projekta je uklanjanje velike divlje deponije u MZ Hajdukovo, koja je već godinama izvor zaraze i zagađenja prirode u tom delu subotičkog naselja. U realizaciju projekta na dobrovoljnoj osnovi uključili bi se migranti prihvatnog centra u Subotici.\nO projektu na čijoj se izradi trenutno radi predstavnici Zelenih Subotice su u ponedeljak 27. novembra 2017. godine razgovarali sa predstavnicima Fondacije Ana i Vlade Divac, a u okviru info-sesije koja je održana u Subotici.\nPoseban odeljak za praćenje projektnih aktivnosti:\nPrevious Post: Saopštenje Zelenih Subotice povodom seče drveća na palićkoj obilaznici


Vesti online / Srpski informativni portal / Kimov režim ponovo na snazi?\nTakođe, namera je i da osigura vojsku u trenutku kada vodi pregovore o okončanju svog nuklearnog programa, kažu analitičari.\nSevernokorejski lider prisustvovao je testiranju novorazvijenog taktičkog oružja koje bi moglo da posluži kao "čelični zid", javili su u petak državni mediji ne iznoseći detalje o oružju, a eksperti navode da je taj test deo Kimove inicijative da konvencionalnu vojnu moć fokusira na visokotehnološko oružje.\n- Ovo je neka vrsta severnokorejske verzije vojne reforme. Poruka za spoljni svet bi glasila: "Ne potcenjujte nas, i mi se modernizujemo" - rekao je Čoi Kang, potpredsednik Azijskog instituta za političke studije u Seulu, prenosi Rojters.\nNovo, unapređeno oružje moglo bi biti još važnije u trenutku kada ova zemlja mora da se odrekne barem jednog dela svog nuklearnog arsenala, ocenjuje britanska agencija.\nKim Dong-jub, vojni ekspert na Institutu za dalekoistočne studije Univerziteta Kjungnam u Seulu, kaže da bi Kim, težeći ka modernizovanom oružju, mogao da nastoji da umiri vojne generale i javnost u Severnoj Koreji koji su možda zabrinuti zbog budućnosti bez nuklearnog oružja.\n- Možda on mora da konsoliduje zemlju iako bi takvo rukovođenje na terenu moglo da spoljnom svetu pošalje negativne signale - zaključuje južnokorejski profesor.


Predstavnički dom odobrio dodatnih 100 milijardi dolara za finansiranje rata\nPredstavnički dom američkog Kongresa odobrio je večeras dodatnih 100 milijardi dolara za finansiranje rata u Iraku i Avganistanu, ne određujući rokove za povlačenje američkih vojnika iz tih zemalja. Donji dom kongresa je tako izašao iz četvoromesečnog ćorsokaka, u koji je zapao zbog zahteva da dodatno finansiranje bude uslovljeno planom i rokovima za povlačenje američkih jedinica iz Iraka čemu se oštro protivi administracija predsednika Džordža Buša.\nZa zakon o vanrednom finansiranju glasalo je 280 kongresmena, dok je 142 bilo protiv. Predlog zakona je iz Predstavničkog doma upućen u Senat koji bi o njemu trebalo da se izjasni još ove sedmice. Kako bi zakon dobio podršku, dodatna sredstva za ratne operacije izglasana su u paketu sa povećanim izdvajanjima za dečju zdravstvenu zaštitu u SAD, obnovu domova uništenih u uraganima 2005. godine i sredstvima za druge programe, što je ukupnu vrednost zakona podiglo na oko 120 milijardi dolara. Usvojenim dokumentom je, takođe, prvi put posle desetak godina ponovo povećana minimalna plata u SAD.\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi, koja je glasala protiv dodatnog finansiranja vojske u Avganistanu i Iraku, najavila je da će njena Demokratska stranka već na narednoj sednici ponovo zatražiti povlačenje američkih vojnika iz Iraka. Buš je 1. maja uložio predsednički veto na zakon kojim se početak povlačenja jednica iz Iraka predviđao za 1. oktobar.\nŠestorica američkih vojnika poginula su u Iraku u eksplozijama mina na putu i napadima pobunjenika, saopštila je američka vojska. Dvojica pripadnika multinacionalne divizije "Bagdad" i irački prevodilac izgubili su život kada je vozilo u kojem su se nalazili naletelo na minu na putu zapadno od iračke prestonice, navedeno je u saopštenju vojske. Jedan vojnik je ubijen iz vatrenog oružja u nemirnoj provinciji Dijala, a drugi je izgubio život u eksploziji mine u provinciji Salahudin. U odvojenim eksplozijama bombi na putu poginula su još dvojica vojnika, jedan u provinciji Nineva, a drugi u provinciji Bagdad. Prema podacima Pentagona, od dolaska američkih snaga u Irak 2003. godine, ubijeno 3.438 vojnika SAD.\nPobunjenici u Iraku digli su danas u vazduh glavni most u Bagdadu koji povezuje dve gradske oblasti, saopštila je policija. Most, koji se nadvija nad glavnim putem, nije srušen, ali je znatno oštećen. Njime su povezane sunitske oblasti Kadra i El Džamia u zapadnom delu Bagdada. Policija je dodala da za sada nema izveštaja o eventualnim žrtvama ili povređenima. Pobunjenici su prošlog meseca napali više mostoa u Bagdadu. Istorijski most Sarafija iznad reke Tigar uništen je u aprilu.\nAnketa: Većina Amerikanaca protiv rata u Iraku\nVelika većina Amerikanaca nije optimista o ishodu rata u Iraku, ocenjujući da je invazija Iraka 2003. godine bila greška, rezultati su ankete kasno sinoć objavljene u Vašingtonu. Najmanje 76 odsto Amerikanaca smatra da je situacija u Iraku loša, a 47 odsto da je veoma loša, navodi se u anketi koje su sproveli televizijska mreža Si-Bi-Es i list "Njujork tajms". Više od 60 odsto ispitanih jereklo da nije trebalo da SAD uđu u rat sa Irakom, dok 35 odsto smatra da su SAD dobro postupile. Samo je 20 odsto Amerikanaca reklo da će nedavnim povećanjem broja američkih vojnika u Iraku, situacija biti poboljšana.


LJETNI KAMP U MOSTARU\nU okviru projekta Socijalzacije sa pravom i prevencije maloljetničke delinkvencije, PH International je u Mostaru od 15 -17. septembra 2017.godine organizovao trodnevni ljetni kamp za učenike i učenice osnovnih škola iz Hercegovačko- neretvanskog kantona , kao i za nastavno i policijsko osoblje.\nTokom ljetnog kampa ispunjeni su slijedeći ciljevi:\nUčenice/učenici su obučeni kako da koriste društvene medije za liderstvo u društevnom aktivizmu, te njihovu upotrebu u kontekstu vladavine prava u digitalnom dobu.\nNastavno osoblje je upoznato sa vještinama kako da kod učenika razvijaju vještine liderstva za pozitivene promjene u lokalnoj zajednici.\nPutem različitih tema i modula učesnici ljetnog kampa su upoznati i educirani o internetu, internet alatima za društvene mreže, prednostima i opasnostima koje mreže donose u savremenom svijetu, u kontekstu šest modula Programa socijalizacije sa pravom.\nKroz teorijske uvode i praktičan rad učesnici i učesnice će biti u stanju upotrijebiti mreže za bolju komunikaciju i obrazovanje te će biti u stanju da se zaštite od potencijalnih opasnosti na internetu.\nLJETNI KAMP U ZENICI\nU okviru projekta Socijalzacije sa pravom i prevencije maloljetničke delinkvencije, PH International je u Zenici od 22 - 24. septembra 2017.godine organizovao trodnevni ljetni kamp za učenike i učenice osnovnih škola iz Hercegovačko- neretvanskog kantona , kao i za nastavno i policijsko osoblje.


Teror nad zaposlenima – Efektiva\nTeror nad zaposlenima\nDelimično prenosimo tekst lista Tabloid koji se pozabavio tretmanom zaposlenih Pireus banke.\nTekst je prilično oštar u opisivanju atmosfere koja vlada unutar banke, a mi o tome, od zaposlenih banke, slično kao i od zaposlenih Pro Credit banke (koji o tome u mnogome pišu na našem forumu), dobijamo informacije poslednjih nekoliko meseci.\n“Vlasnici stranih banaka u Srbiji, Grci, Austrijanci i drugi, potpomognuti domaćim izdajnicima i dobrim izvršiocima koji upravljaju nečim što se zove ljudski resursi (HR ili human resources), čine doslovno što im je volja, ne poštujući nikakve zakone ove zemlje (na to smo odavno navikli). Sindikati ne postoje, niti mogu da postoje, u situaciji kada polovina stanovništva nema nikakav posao što robovlasnici odlično znaju pa koriste politiku ucene.\nSve ovo, i još mnogo toga, moguće je naći i u grčkoj Pireus banci, sa oko 550 zaposlenih, od kojih njih 20 (10 su Grci) živi više nego fantastično, sa ogromnim platama, službenim kolima, preskupim mobilnim telefonima najnovijih generacija i ostalim privilegijama. Grci imaju plaćene službene stanove, plate 10-15 hiljada evra, plaćene avionske karteza grčku u prvoj klasi svakog petka i neograničenu vlast nad životima zaposlenih u svojim filijalama u Srbiji. Domaći izvršitelji su takođe dobro plaćeni 2-3 hiljade evra mesečno… Ljudski resursi (nekada, kadrovska služba), najvažniji sektor u banci, ima 8 zaposlenih od čega su četvoro direktori !?…\nSlužbenici u filijalama rade po 10 sati dnevno. Žene koje se vrate sa porodiljskog bolovanja, raspoređuju na lošije radno mesto i sa manjom platom. Radnici koji su podigli stambene kredite, pod pretnjom otkaza i samnjenja plate, prinuđeni su da potpisuju Anekse ugovora o kreditu pod uslovima gorim nego za klijente banke…”\nKompletan tekst se može pročitati u današnjem izdanju Tabloida, a mi smo deo preneli čisto kao poređenje sa problemima koji i klijenti banke imaju, najviše oni sa stambenim kreditima u CHF valuti. Njima je banka uvećavala kamatnu stopu u periodu od polovine 2008. do 5. decembra 2011. i to tako što je Upravni odbor, zbog krize koja je pritisla finansije banke, jednostrano donosio odluke o povećanju kamata na već isplaćene kredita u rasponu od 4,9% do 7,2% godišnje. Po potrebi i koliko im je trebalo…\nDa podsetimo, Pireus banka je pre nepunih dva meseca izgubila sporove za 18 klijenata koji su pravdu potražili na Sudu časti Privredne komore, a uskoro će gubiti i na redovnim sudovima, obzirom da svake nedelje pustimo po nekoliko tužbi za povraćaj novca, za naše članove.\nOvih dana ćemo pisati još o nepravilnostima kojima je banka pribegavala…\nPosted on 30/08/2012 Author bobbyCategories Bankarske Aktuelnosti\nPrethodna Prethodna: Banke zarađuju duplo na kreditima\nSledeća Sledeća: Ispovest korisnika kredita


PRNJAVOR-DOBOJ: Naplaćeno 1,8 miliona KM putarine na autoputu „9. januar“ - Prnjavorski informativni portal\nPRNJAVOR-DOBOJ: Naplaćeno 1,8 miliona KM putarine na autoputu „9. januar“\nBy prnjavorski Juli 20, 2017\nZa šest mjeseci naplate putarine na izgrađenom dijelu autoputa „9. januar“ Prnjavor-Doboj, „Autoputevi Republike Srpske” ostvarili su prihod od 1,8 miliona KM bez PDV-a, dok je za rad sistema naplate i plate radnika u ovom periodu potrošeno oko 650.000 KM.\nAutoput „9. januar“ Banjaluka – Doboj, dionica Doboj – Prnjavor otvoren je za saobraćaj 11. septembra 2016 godine, a putarina na ovoj dionici naplaćuje se od 26. decembra.\n„U prvih šest mjeseci 2017 godine, po ovom osnovu, stvaren je prihod (bez PDV-a) u iznosu od 1,8 miliona KM. Istovremeno, za nesmetan rad sistema naplate putarine i Centra za održavanje i kontrolu saobraćaja (COKS) na autoputu „9. januar“, na ime plata i drugih troškova izdvojeno je 651.198 KM“, navodi se u odgovoru Autoputeva RS na pitanje poslanika Želimira Neškovića.\nU „Autoputevima“ su istakli i da je na poslovima naplate putarine u Republici Srpskoj zaposleno ukupno 56 lica, od čega na autoputu Gradiška – Banjaluka 27, a na autoputu „9. januar“ 29 radnika.\nPored radnika koja rade na naplatnim stanicama, u COKS radi sedam lica.\nIzgradnja autoputa Banjaluka – Doboj koštaće Republiku Srpsku 392 miliona evra, odnosno 764,4 miliona KM, a kompletna izgradnja finansira se iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske investicione banke (EIB).\nPrva dionica od Prnjavora do Doboja završena je i puštena u saobraćaj prošle godine, dok su radovi na dionici od Banjaluke do Prnjavora još uvijek u toku i prema ranijim najavama trebalo bi da budu završeni do kraja ove godine.\nRadove na obje dionice autoputa Banjaluka – Doboj, ukupne dužine 72 kilometra, izvodi konzorcijum koji čine “Integral inženjering” iz Laktaša i “Granit” iz Skoplja.\nJedanaestogodišnjak oduševljava vještinama sa fudbalskom loptom VIDEO


GORENJE Mašina za pranje veša WP 60S3 A+++, 1000 obr/min, 6 kg - Idealno.rs\nPočetna / Bela tehnika / Pranje i sušenje / Mašine za veš / GORENJE Mašina za pranje veša WP 60S3 A+++, 1000 obr/min, 6 kg\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za GORENJE Mašina za pranje veša WP 60S3 A+++, 1000 obr/min, 6 kg i izberi najbolju. Mašine za veš iz kategorije Pranje i sušenje je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda GORENJE WP60S3 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda GORENJE. Opis i tehnički podaci proizvoda GORENJE WP60S3 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. GORENJE Mašina za pranje veša WP 60S3 A+++, 1000 obr/min, 6 kg je dostupan u prodavnici Ascorp, bcgroup, ComTrade Shop, Cool Shop, DIjaspora.shop, DS Market, eKupi, Elbraco, Eurotehna, Gigatron, Gorenje, Grappolo group, Inelektronik, inter-progres, Jakov Sistem, Kliklak Racunari, pavleri, PCpractic, Tehnomanija, Tehnoring, Tri-O, vmelektronik, Volim Svoj Dom po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za GORENJE Mašina za pranje veša WP 60S3 A+++, 1000 obr/min, 6 kg proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za GORENJE WP60S3 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nModel: WP 60S3\n26.370,00 din + troškovi dostave\n26.640,00 din + troškovi dostave\n27.980,00 din + troškovi dostave\n28.090,00 din + troškovi dostave\n28.196,00 din + troškovi dostave\n-5 %29.990,00 din\n28.390,00 din besplatna dostava\n28.490,00 din + troškovi dostave\n29.980,00 din + troškovi dostave


790 din umesto 2.500 din za farbanje kose profesionalnim ITALIJANSKIM farbama na biljnoj bazi MEDEVITA + feniranje po želji + pakovanje FREE LIMIX GRATIS! Prolećni kolor kose Najveći procenat žena rodi se sa nekom od braon nijansi kose, koje ih naravno čine nezadovoljnim, te je farbanje kose jedini način kako bi svoju kosu učinile privlačnijom.\nManji je broj srećnica čija je kosa prirodno crna ili plava, ali čak i one s vremena na vreme, osveže svoju prirodnu boju , te je solucija-farbanje pravo rešenje za sve one koje su nezadovoljne svojom prirodnom bojom.\nBez obzira da li je u pitanju, crna, crvena, kestenjasta, plava - izbor je zaista veliki, ali je ipak najvažnije to što su u pitanju kvalitetne italijanske farbe uz koje će Vaša kosa zasijati pravim sjajem.\nSam proces farbanja kose, naročito kod dugokosih, ume da bude zaista naporan i oduzme toliko vremena da rizikujete da drugarice počnu da vas izbegavaju ukoliko stalno zovete iste osobe da Vas farbaju.\nOlakšajte i sebi i ai svojim drugaricama, te ovaj ritual prepustite profesionalcima!\nNa vama je samo da odaberete nijansu a ljubazno osoblje salona Hana će osvežiti boju Vaše kose, kvalitetnim bojama iz palete italijanskih farbi MEDEVITA.\nDa bi Vaša frizura bila potpuna, uz farbanje dobijate i feniranje kose kao i GRATIS pakovanje iz linje proizvoda Free Limix!


Kup RS: Premijerligaški derbi u osmini finala!\nBranilac trofeja u Kupu Republike Srpske ugostiće jednog od glavnih kandidata za osvajanje pehara u najmasovnijem takmičenju, odlučeno je današnjim žrijebom.\nMnogo nepreciznosti u Zakonu o radu\nU Bijeljini je danas održana javna rasprava o Zakonu o radu na kojoj su socijalni partneri i drugi učesnici iznijeli brojne probleme koji se odnose na njegovu primjenu od 20. januara 2016. godine.\nUčenici OŠ "Jovan Dučić" se pridružili akciji obilježavanju Dječije nedjelje /VIDEO/\nUčenici nižih razreda OŠ „Jovan Dučić“ pridružili su se obilježavanju Dječije nedjelje akcijom na Gradskom trgu.\nPanel-diskusija "Svako dijete bez izuzetka" /VIDEO/\nPodstaknuti i ujedno podržani od strane Organizacije „Save the Chilldren“ za sjeverozapadni balkan, koja sprovodi globalnu kampanju u nekoliko gradova u BiH, gdje rade Dnevni centri, bijeljinsko Udruženje „Otaharin“ organizovalo je panel diskusiju kako bi prezentovali problem malog procenta zastupljenosti djece u predškolskom obrazovanju.\nPoljoprivrednici hitno da ažuriraju podatke /VIDEO/\nAgencija za agrarna plaćanja RS pozvala je poljoprivrednike da hitno ažuriraju podatke o brojevima računa u bankama i APIF-u, zbog predstojeće uplate sredstava kao podrške novom ciklusu proizvodnje.\nOdigrana predstava "Magična Lira" /VIDEO/\nMagična Lira je, prije svega, predstava o muzici, ali i predstava o prijateljstvu, ljubavi i pravim vrednostima.\nDonacija Zelenog klimatskog fonda 17,3 miliona dolara /VIDEO/\nZeleni klimatski fond je novi fond na globalnom nivou i ovo je prvi njihov projekat u BiH i implementacija će početi 2018. godine i provodiće se u periodu od osam godina izjavila je rezidentni predstavnik UNDP-a u BiH Sezin, govoreći o novom projektu u oblasti energetske efikasnosti za koji su odobrena bespovratna sredstva u iznosu od 17,3 miliona dolara.\nApel građanima za strpljenje i razumevanje u otežanim uslovima saobraćaja\nPolicijska uprava Bijeljina apeluje na građane da u cilju lakšeg snalaženja u otežanim uslovima koji su proizišli izvođenjem radova i zatvaranjem ulice Srpske Vojske koriste što više alternativne pravce.\nČetiri lica koja su izjavila da dolaze iz Pakistana otkrivena su u ilegalnom prelasku granice u graničnom pojasu na području Bijeljine u mjestu Trnjaci, saopšteno je iz Granične policije BiH.