Dolazak Kineske banke u Srbiju obara kamate - Sputnjik Srbija\n04:35 15 Jun 2021\n14:16 12.01.2017 Preuzmite kraći link\nZa desetak dana u Beogradu će svečano biti otvorena „Bank of čajna“, prva kineska banka u Srbiji. Očekuje se da državna banka Kine, inače peta po veličini na svetu, sa radom u našoj zemlji počne do kraja januara, a strategija poslovanja obuhvatiće finansiranje kako kineskih tako i domaćih kompanija, i predstavljaće centralu za Balkan i istočnu i zapadnu Evropu.\nU Upravnom odboru Kineske banke naći će se bivši ministar privrede Željko Sertić i dr Dejan Šoškić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu i bivši guverner NBS.\nU izjavi za Sputnjik Šoškić kaže da je otvaranje banke iz Kine u našoj zemlji dobro za bankarski sektor jer će se izvršiti dodatna diversifikacija u smislu da nemamo samo osnivače banaka iz Evrope, već i iz drugih delova sveta, posebno onih koji su vrlo propulzivni, koji rastu i razvijaju se i brže nego što je to poslednjih godina slučaj sa evrozonom.\n„Kina je praktično globalni privredni motor u svetu i dolazak kineske banke u Srbiju je po mom mišljenju jako dobar. S druge strane, sama činjenica da banka dolazi na određeno tržište može biti i dobra najava narednih koraka, kao što je dolazak velikih kompanija iz te zemlje koje su na neki način oslonjene na svoje banke, pa verujem da to za Srbiju može biti korisno ne samo u smislu dodatnog razvoja i diversifikacije bankarskog tržišta, već je posebno značajno i kao dodatni podstrek za investicije i privredni rast u zemlji“, kaže Šoškić.\nBivši guverner NBS smatra i da će poslovanje Kineske banke u Srbiji pozitivno uticati i na potencijalni izvoz domaćih preduzeća na tržište Kine.\n„Onog trenutka kada se pojave veće investicije u infrastrukturu i realni sektor, a koje su finansirane sa kineske strane, tu će svakako biti prilike i za uspostavljanje saradnje sa domaćom privredom, a onda naravno postoji mogućnost da se neke stvari zajednički rade, kako na domaćem i regionalnom tako i na kineskom tržištu. Teško je predvideti sve modalitete moguće saradnje, ali sam siguran da je ovo prvi, vrlo značajan korak u dobrom pravcu“, napominje Šoškić.\nProf. dr Hasan Hanić sa Beogradske bankarske akademije objašnjava da kada kineske banke imaju svoje organizacione jedinice van zemlje i kada osnivaju takozvane „banke-ćerke“, to čine prevashodno da bi finansijski podržale svoje firme koje posluju u datoj zemlji. Kako kaže, kineska banka je odlučila da dođe na naše tržište imajući u vidu veliku zastupljenost kineskih kompanija u Srbiji i vrednost poslova i projekata u narednom periodu.\n„Ovo je svakako dobra vest iz ugla povećanja broja banaka, i to jakih banaka, finansijski moćnih da mogu da podrže i druge projekte. Sama Kina, kao i njene banke, ima veliki iznos slobodnih sredstava i spremna je da ih plasira uz nižu kamatnu stopu ili stopu prinosa, i to bi moglo da, u meri u kojoj sama banka bude otvorena za rad sa domaćim preduzećima, utiče na obaranje kamatnih stopa i da donekle poveća stepen konkurentnosti bankarskog tržišta“, ocenjuje Hanić za Sputnjik.\nPrema njegovim rečima, banka ima i svojevrsnu ulogu istraživača tržišta u zemlji u koju dolazi.\n„Strane banke dobro poznaju naše tržište i kompanije sa većim potencijalom za izvoz, a sa druge strane dobro znaju i kupce u svojoj zemlji i mogu da ih međusobno povezuju, što može biti dobar posao sa stanovišta podsticanja ekonomske razmene između naše zemlje i Kine. S druge strane, to je vrlo važno i za naše izvoznike na kinesko tržište, kako bi dobili adekvatnu finansijsku podršku“, kaže Hanić.\nSličnog stava je i prof. dr Milojko Arsić sa Ekonomskog fakulteta u Beogradu, koji za Sputnjik kaže da na relativno malom bankarskom tržištu Srbije posluje oko 30 banaka, a dolazak još jedne će dodatno pojačati konkurenciju.\n„Za privredu i građane Srbije to je jako dobro jer što je konkurencija veća — to će uslovi kreditiranja biti povoljniji. Verovatno je pad kamatnih stopa koji se u Srbiji dogodio tokom prethodnih par godina jednim delom posledica relativno oštre konkurencije koja postoji u bankarskom sektoru. Ja mislim da će ta banka indirektno uticati na poslovanje svih banaka u Srbiji tako što će kineska preduzeća koja ovde posluju biti orijentisana ka njoj, što će uticati indirektno na niže kamatne stope koje druge banke odobravaju u Srbiji“, kaže Arsić.\nOn ne misli da će dolazak kineske banke u Srbiju presudno uticati na mogućnost rasta izvoza srpskih preduzeća u Kinu, ali napominje da postoje drugi faktori koji otvaraju mogućnosti da Srbija više izvozi u tu zemlju, pre svega rast kupovne moći kineskih potrošača.\nProfesor Arsić ocenjuje i da je odluka menadžmenta Kineske banke da u Upravni odbor uključi srpske stručnjake poput Šoškića i Sertića jako dobra jer njih dvojica, kako kaže, mogu da doprinesu da ta banka relativno lako počne poslovanje u Srbiji. Sa njim se slaže i profesor Hanić, koji smatra da je njihov izbor pokazatelj da kineske banke i te kako vode računa koje ljude postavljaju u upravi.\n„Bivši guverner je čovek koji dobro poznaje bankarsko-finansijski sistem, a po prirodi posla guvernera i profesora on dobro poznaje finansijska tržišta, privredno okruženje, ekonomsku politiku i njen uticaj na poziciju poslovnih banaka, i njegov izbor je dobar potez. Kada je o Sertiću reč, to je čovek koji je bio i u Privrednoj komori i na poziciji ministra privrede i koji dobro poznaje strukturu naše privrede, izvozne grane i izvozna preduzeća. Izbor ovakvih ljudi puno govori o budućoj orijentaciji Kineske banke u Srbiji“, zaključuje Hanić za Sputnjik.\nKineska banka, bankarski sistem, ekonomska saradnja, kamate, izvoz, Srbija


Američki predsednik Donald Tramp i sekretar za finansije Stiven Mnučin na sastanku o federalnom budžetu (arhivski snimak)\nPošto nije uspeo da dobije odobrenje Kongresa za mnoge od svojih budžetskih i političkih prioriteta za preostalih pet meseci fiskalne godine, američki predsednik Donald Tramp u utorak je ocenio da je vladi potrebno "dobro zatvaranje u septembru", kada zakonodavci budu raspravljali o budžetu za 2018.\nTramp je na Tviteru za rezultat svoje prve bitke oko vladine potrošnje okrivio zakonodavna pravila u Senatu, gde republikanci imaju većinu od 52 naspram 48 glasova. Međutim, za usvajanje većine od važnih zakona potrebna je "super-većina" - 60 od 100 senatorskih glasova - čime se od republikanskih i demokratskih senatora zahteva saradnja da bi se postizali kompromisi.\nTramp je rekao da je razlog što republikanci ne mogu da ostvare sve njegove prioritete u budžetskom planu vladine potrošnje do 30. septembra, u iznosu od hiljadu milijardi dolara, u tome što je "potrebno 60 glasova u Senatu koji ne postoje!"\nPredsednik je rekao da njegova stranka "ili mora da izabere više republikanskih senatora 2018. ili promeni pravilo na 51 procenat. Našoj zemlji je potrebno "dobro zatvaranje vlade" u septembru da bi se popravio ovaj haos!", zaključio je Tramp.\nAmerička vlada nije bila zatvorena od oktobra 2013. kada su mnoge agencije prestale da rade na 16 dana tokom političkih i budžetskih rasprava u vezi sa nacionalnom reformom sistema zdravstvene zaštite pod tadašnjim predsednikom Barakom Obamom.\nU ovonedeljnim pregovorima o vladinoj potrošnji, Tramp nije uspeo da dobije novac potreban za izgradnju zida na američkoj granici sa Meksikom da bi odvratio ilegalnu imigraciju, što je jedno od njegovih ključnih predizbornih obećanja, a takođe nisu uvedena smanjenja federalnog finansiranja gradova koji odbijaju da drže u pritvoru ilegalne imigrante koje Tramp želi da deportuje. Finansiranje domaćih programa koje su tražile opozicione demokrate će se povećati dok je Tramp tražio smanjenje, dok će vojna potrošnja porasti, ali ne za procenat koji je predsednik želeo.\nPrimerci prvog budžeta predsednika Trampa\nUprkos ishodu razgovora o budžetu i svojim pozivima da se za pet meseci zatvori vlada, Tramp je kasnije javno hvalio plan o budžetu.\n“Posle godina stranačkih prepirki i blokade, ovaj predlog zakona je jasna pobeda američkog naroda", poručio je Tramp. "Zakonodavci iz obe stranke su se dogovorili i izglasali budžet koji finansira obnovu američke vojske, donosi istorijska ulaganja u pograničnu bezbednosti i pruža zdravstvenu zaštitu našim mladima kao i opciju izbora škola deci iz zajednica u nepovoljnim uslovima."


Gradonačelnik Podgorice: Vulin otvoreno prijeti “Srpskim svetom”, hoće li Vlada Crne Gore reagovati? – Sandžačke Novine\nGradonačelnik Glavnog grada Ivan Vuković komentarisao je izjavu srpskog ministra policije Aleksandra Vulina, koji je danas ponovio obećanja o “srpskom svetu”. On se na svome Twitter nalogu zapitao da li će Vlada Crne Gore reagovati na otvorene prijetnje stvaranja “ Srpskog sveta” od strane srpskog ministra policije Aleksandra Vulina.\n“Zadatak ove generacije političara jeste stvaranje srpskog svijeta, da objedini Srbe gdje god oni budu živjeli, rekao je Aleksandar Vulin na skupu obilježavanja 13. godišnjice Pokreta socijalista, kome je prisustvovao i predsjednik SNS i Srbije Aleksandar Vučić”, kazao je Vulin.\n„Jer narod koji ima iskustvo jasenovačkog genocida, koji ima iskustvo „Oluje“ i koji ima iskustvo Martovskog pogrona nema pravo da svoju sudbinu preda drugima u ruke, da o njihovoj djeci odlučuju drugi, da im drugi daju imena, da im drugi određuju u šta će vjerovati, da ih drugi puštaju tamo gdje su im pretke puštali… Narod koji ima iskustvo da kad nema svog vojnika, svog policijca i sudiju, nema pravo. Nema pravo da odustane od objedinjavanja i ujedinjavanja, nema pravo da odustane od srpskog sveta. A da bi srpski svet nastao, Srbija mora da bude ekonomski uspešna, dobro vođena da ima vojsku koja je u stanju da sačuva i nju i Srbe gdje god živjeli. Da bi sačuvali takvu Srbiju moramo učiniti sve da se politika Aleksandra Vučića nastavi. Samo to, samo je to pobjeda, samo je to garancija opstanka našeg naroda i ništa drugo“, rekao je prisutnima Vulin.\nOkupljenima na proslavi prvo se obratio ratni zločinac, bivši Komandant Prištinskog korpusa i treće armije general pukovnik Vladimir Lazarević, koji je odležao 14 godina zatvora zbog ratnih zločina na Kosovu, a potom i Andrija Mandić, koji je naglasio vezu između Srbije i Crne Gore, istakavši da je Srbija veliki oslonac Crnoj Gori.\nDodik razgovarao sa predsjednikom Izraela: Republika Srpska pruža podršku vašem narodu u borbi protiv Hamasa


Radno vreme jedan sat - InfoVranjske\nRadno vreme jedan sat\nSlobodan Stamenković, predsednik Skupštine grada, o kritičarima proslave na Besnoj kobili povodom isteka odborničkih mandata\n– Reč je o odbornicima, ne naravno svima, koji na sednicama Skupštine nisu ukupno bili prisutni ni jedan sat, i koji radeći u budžetskim ustanovama radno vreme provode u ugostiteljskim objektima.\nObućari na sajmu u Dizeldorfu\nPet kompanija sa juga Srbije izlaže po prvi put svoje proizvode na najvećem sajmu obuće u Nemačkoj, Međunarodnom trgovinskom sajmu u Dizeldorfu.\n“Minex”, “Mladenović”, “Stefi Komerc”, “Roberto SS” i “Lotus”, preduzeća koja su članovi klastera „Koštana“, udruženja proizvođača obuće sa juga Srbije koji su se okupili uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), izlažu svoje proizvode na sajmu na kome ove godine ima oko 1.280 izlagača.\nUSAID je omogućio kompanijama da otputuju za Dizeldorf u sklopu šire saradnje sa klasterom „Koštana“ koja za cilj ime smanjenje nezaposlenosti na jugu Srbije kroz osnaživanje malih i srednjih preduzeća.\nSIMPO I IKEA\nAmbasador Kraljevine Švedske u Srbiji Krister Asp se sastao sa predsednikom kompanije “Simpo” Dragomirom Tomićem povodom planova za otvaranje zajedničkih prodajnih kapaciteta sa švedskom “Ikeom”.\nTokom posete Vranju švedski ambasador Krister Asp želeo je i da lično od Dragomira Tomića dobije informacije o programima koje realizuje “Simpo”.\n– Kompanije “Simpo” i “Ikea” uspešno sarađuju već 30 godina. U toj saradnji sada je na redu otvaranje zajedničkih prodajnih kapaciteta ovde u Srbiji – rekao je ambasador Asp posle sastanka.\nŠvedski ambasador je rekao da mu nije poznat godišnji obim prometa, ali da je za “Ikeu” jako važno to što “Simpo” godinama uspešno snabdeva osam velikih “Ikea” salona u Rusiji.\nSKIJALIŠTU 18 MILIONA\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja odobrilo je sredstva za realizaciju projekta izgradnje kablovskog voda 10(6) kV za napajanje električnom energijom Skijališta „Besna Kobila“ i Krive Feje. Prema rečima direktora JP Skijalište „Besna Kobila“ Dragana Janjića, potpisivanje ugovora biće obavljeno u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, a ukupna vrednosti projekta je 18 miliona dinara.\nHAN DOBIO DRUGU PETLjU\nIzmenama i dopunama prostornog plana područja infrastrukturnog koridora Niš-granica Republike Makedonije, opština Vladičin Han dobija, pored petlje „Vladičin Han“, i petlju „Gramađe“ u ravni Industrijske zone, saopšteno je na opštinskom sajtu.\nIzgradnjom ove petlje, stvaraju se svi preduslovi za nastavak realizacije regionalne industrijske zone, robno-transportnog centra i teretne železničke stanice sa značajnim udelom teretnog tranzitnog saobraćaja. Takođe, petlja „Gramađe“ biće i u funkciji veze autoputa sa južnim i jugozapadnim delovom opštine kao i sa gradskim centrom u Vladičinom Hanu.\nJužno od petlje „Gramađe“, predviđena je i izgradnja obostrano smaknutog motela „Vladičin Han“ tip 1 sa mogućnošću dvonamenskog korišćenja za tranzitne i goste van koridora autoputa. Pored ovog motela, predviđena je izgradnja ostalih pratećih sadržaja kao što su nadvožnjaci, podvožnjaci, benziske stanice, elektroenergetski vodovi i trafo stanice za potrebe napajanja tunela, naplatnih rampi, osvetljenja itd.\nODBOJKAŠ KUPUJE AKCIJE SIMPA\nNajveći akcionar „Simpa” je, posle države, poznati odbojkaš Ivan Miljković. Trenutno je vlasnik 1,6 odsto kapitala, a od njega više poseduje samo država, koja preko više fondova ima većinsko vlasništvo od blizu 45 odsto.\nMeđutim, budući vlasnik morao bi da računa i na dug od čak pet milijardi dinara, što je oko 45 miliona evra, koliko od “Simpa” potražuje Poreska uprava Srbije. Reč je o iznosu s kraja 2011. godine, koliko je od ovog proizvođača potraživala Poreska uprava, na ime neplaćenih poreza i doprinosa.\nVlada Srbije je zamrznula taj dug sve do prodaje državnog udela u ovom preduzeću. Navodno se tender za prodaju državnog paketa akcija priprema, a čelnici kompanije navode da bi poreska dugovanja trebalo da budu namirena upravo iz privatizacionih prihoda.\nKako bi im omogućio najbolje startne pozicije i uvećao šansu za prodaju, USAID je organizovao pripremnu posetu Dizeldorfu u septembru 2011. Predstavnici kompanija su takođe prošle godine posetili ovu sajamsku manifestaciju kako bi iz prve ruke dobili uvid u organizaciju sajma. Ove posete organizovane su u saradnji sa Nemačkom privrednom komorom u Srbiji.\nZa potrebe sajma, klaster „Koštana“ je u saradnji sa USAD-om izradio poseban štand na kojem su izloženi proizvodi u Dizeldorfu a uložena su i sredstava u razvoj vizuelnog identiteta i robne marke klastera, sve u cilju povećanja konkurentnosti.\nObućari sa juga Srbije će krenuti stopama industrijskog klastera „ASSTEX“, asocijacije sandžačkih tekstilaca, koji već dve godine posluju u saradnji sa USAID. Ova saradnja omogućila im je izlazak na nova inostrana tržišta u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Nemačkoj i Poljskoj, kao i otvaranje prvog Distributivnog centra u Moskvi.\nTokom proteklih pet godina kompanije koje učestvuju u aktivnostima USAID-ovog Projekta za jačanje ekonomske sigurnosti uspele su da samo na sajamskim manifestacijama u zemlji i inostranstvu ostvare prodaju u iznosu od 12,5 miliona američkih dolara.\nAkcionari „Alfe” bez dividende\nUpravni odbor vranjskog proizvođača peći i šporeta, „Alfa plam“, predložio je skupštini akcionara da ove godine ne donese odluku o isplati dividende vlasnicima akcija što je dugi niz godina bila važna karakteristika ove hartije.\nKako se navodi u predlogu odluke o kojoj će raspravljati akcionari, celokupna dobit iz protekle godine u iznosu od 480,6 miliona dinara se ne deli već se raspoređuje kao neraspoređana dobit i to radi očuvanja stabilnosti poslovanja društva i likvidnosti u poslovanju.\nKako se dalje navodi, „uslovi poslovanja u toku 2011. i početkom 2012. godine su sve teži i teži i svetska ekonomska kriza je izvršila uticaj na pad potrošnje i mogućnost naplate i u našoj zemlji te svi napred navedeni razlogi idu u prilog donošenju ovakve odluke“.\nProšle godine, skupština akcionara „Alfa plama“ izglasala je bruto dividendu u visini od 500 dinara po akciji što na aktuelnu cenu ovih hartija od 7.500 dinara daje dividendni prinos od 6,7%.\nMenjati odnos Vlade prema lokalnim samoupravama\nŠta treba uraditi za srpsku ekonomiju u naredne četiri godine, bilo je ključno pitanje okruglog stola u Vranju na temu „Vizija 2016 – nova agenda za buduću Vladu“. Predočene su mogućnosti, ali i problemi sa kojima se u ovom trenutku suočava srpska privreda.\nEkonomsko pitanje mora da bude prioritet za buduću Vladu, složili su se učesnici konferencije. Samo ukoliko ekonomija i privreda budu u prvom planu imaćemo nova radna mesta i zapošljavanje mladih. Ka tom cilju nezaobilazan je proces decentralizacije. Međutim, siva ekonomija sputava mnoge projekte i planove i taj problem treba rešavati, smatraju u Stalnoj konferenciji gradova i opština.\nJedan od zadataka nove Vlade trebalo bi da bude i promena odnosa prema lokalnim samoupravama, smatra gradonačelnik Miroljub Stojčić. Vlada mora više da poštuje ulogu lokalne samouprave, ali i da napravi plan investiranja kako ulagači ne bi odlazili samo u pojedine krajeve Srbije dok su drugi zapostavljeni. Ministarstvo prosvete moralo bi više da se pozabavi otvaranjem novih obrazovnih profila kakvi su potrebni investitorima koji ovde dolaze. Ali to nije sve.\nU diskusiji na temu šta je potrebno poručiti novoj Vladi uključili su se i privrednici sa ovog područja ukazujući na probleme koji ih muče.\nOni traže da se vrši stalan pritisak na Vladu kako bi komunikacija na relaciji nadležno ministarstvo – privrednik bila bolja nego što je sada. Svi zahtevi sa skupa, kao i iskustva iz drugih gradova, naći će se u zajedničkom dokumentu koji će biti predat novoj Vladi.\nU Vranju će ove godine početi izgradnja još jednog, desetog po redu, vrtića.\nDragan Janjić, lokalni koordinator za projekte iz Nacionalnog investicionog plana (NIP) kaže da će na ovaj način biti rešen dugogodišnji problem smeštaja dece predškolskog uzrasta.\n– Izgradnja još jednog vrtića u Vranju je neophodna, zbog čega nam je iz NIP odobreno 93 miliona dinara – rekao je Janjić.\nOn je izrazio nadu da će narednih nekoliko meseci biti izrađena projektna dokumentacija, tako da će radovi na novom vrtiću početi sredinom ove godine. Gradonačelnik Vranja Miroljub Stojčić kaže da sada nema razloga za bilo kakvo odugovlačenje s obzirom da je određena lokacija i da su sredstva odobrena.\n– Novi vrtić u predgrađu Raška imaće površinu od oko 5.000 kvadrata, a kapacitet će mu biti 400 mališana. Koštaće ukupno 120 miliona dinara, a razliku od 30 miliona obezbediće grad – kaže gradonačelnik Stojčić.\nOn podseća da će u Vranju u devet vrtića boravi 2.300 mališana. Septembra prošle godine je otvoren vrtić „Čarolija“ sa 300 mesta.


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Međunarodna studentska konferencija\nutorak, 22 mart 2011 10:30\nVodeći organizatori pomenute konferencije jesu Emuni Univerzitet iz Slovenije i Beirut Arab Univerzitet iz Libana. Visokoškolske ustanove koorganizatori ovog događaja su petnaest univerziteta i fakulteta iz Švajcarske, Španije, Italije, Slovenije, Grčke, Turske, Palestine, Tunisa, Rumunije i naš Fakultet kao jedini iz Srbije.\nKonferencija “INNOVATION AND EMPLOYABILITY - THE UNIVERSITIES CHALLENGE” počela je direktnim prenosom programa konferencije putem Interneta sa Beirut Arab Univerziteta u Libanu, pri čemu su svi univerziteti i fakulteti učesnici konferencije imali mogućnost da čuju izlaganje prof. dr Jusufa Misfuda, Predsednika Emuni Univerziteta, kao i drugih eminentnih stručnjaka u oblasti visokog obrazovanja.\nPotom je usledilo lokano otvaranje konferencije, paralelno u prostorijama svih fakulteta i univerziteta učesnika konferencije. Na Fakultetu za ekonomiju i inženjerski menadžment prisutnim studentima, profesorima i saradnicima obratile su se prof.dr Marijana Carić, Predsednica saveta Univerziteta Privredna akademija i doc.dr Maja Ćirić, Prodekanica za nastavu Fakulteta za ekonomiju i inženjerski menadžment. Nakon čega su usledila plenarna predavanja profesora i izlaganja studentskih radova


Nemci upozoravaju: Veliki udarac za automobilski sektor ako UK i EU ne postignu trgovinski sporazum što pre - Vrele gume\nsep. 16, 2020 u 2:36 pm\n16 septembra, 2020 nema komentaraAuto-industrijaBrexitEUNemačkanemačka auto-undustrijaUK\nNajveću štetu od čekanja trgovinskog sporazuma Evrope i Britanije trpi nemačka auto-industrija?\nČelnici nemačke automobilske industrije sa nervozom gledaju kako pregovori Evropske unije sa Velikom Britanijom oko trgovisnkog sporazuma ni malo ne napreduju. Iako je premijer Velike Britanije Boris Džonson najpre najavio da će sporazum biti postignut najkasnije do kraja ove godine, najnovija dešavanja ukazuju da bi se i taj rok mogao dosta produžiti.\nA ukoliko uskoro ne dođe do sporazuma, nemačka auto-industrija biće teško pogođena, tvrde zvaničnici. Samim tim, kriza u automobilskom sektoru će se osetiti na čitavom Starom kontinentu. Na vidiku su „pokidani“ tokovi snabdevanja i duga zadržavanja robe na granicama i carinama. Za jednu ovakvu granu privrede to predstavlja ogroman problem.\nProcenjuje se da je nemačka auto-industija na putu da za prva četiri meseca sledeće godine bude olakšana za najmanje dve milijarde evra. Što kroz najavljene carinske tarife, što čekanjem robe, što smanjenim izvozom gotovog proizvoda- automobila. Ukoliko ne bi došlo do sporazuma u narednih godinu dana, samo nemački proizvodjači automobila suočili bi se sa ukupnim gubicima većim od 20 milijardi evra.\nIzvoz nemačkih vozila u Veliku Britaniju već neko vreme je otežan prateći ukupne trgovinske trendove. Još od referenduma o Bregzitu 2016. nemački izvoz u Britaniji pao je sa 89 na 79 milijardi evra. Umesto da bude treće po veličini izvozno tržište za Nemačku, Ujedinjeno Kraljevstvo postalo je peto.\nSve to su izuzetno loše vesti za automobilski sektor nemačke privrede koji upošljava 14.6 miliona ljudi.


Foto: N.N. | Šume u USK pune migranata\nZlatan Čekić 21.10.2020 14:48\nBIHAĆ- Bezbjedonosna situacija na području Unsko sanskog kantona trenutno je pod kontrolom, mada migranti i dalje pristižu na ove prostore, a mnogi se nalaze u šumama.\nTo nam je potvrdio portparol MUP-a USK, Ale Šiljdedić, istakavši kako se u prihvatnim centrima u ovome kantonu trenutno nalazi oko 3.000 migranata, a procjena je da ih bar isto toliko boravi na otvorenom, najveći broj u divljim šatorskim naseljima u šumama nadomak Bihaća i Velike Kladuše.\n„Nema neke velike promjene kada je u pitanju situacija s migrantima, najveći broj ih je i dalje u tim šatorskim naseljima, jer su vremenske prilike još uvijek povoljne. Ta naselja su u blizini granice s Hrvatskom i oni svakodnevno pokušavaju da je pređu, neki uspiju, a mnoge vraća natrag hrvatska policija“, kaže Šiljdedić.\nPrema njegovim riječima, obzirom da se bliži hladniji vremenski period očekivati je da se migranti, koji sada borave u šumama, počnu ponovo vraćati u urbane dijelove u potrazi za hranom i skloništem.\n„O tome kako će se situacija dalje razvijati nezahvalno je govoriti, ali nas iskustvo uči da se dolaskom zime povećava broj provala u napuštene kuće, kao i broj drugih krivičnih djela“, istakao je Šiljdedić za „Nezavisne“.\nU ovome trenutku najveći problem, kada je riječ o aktuelnoj migrantskoj krizi, je kako obezbjediti smještaj za migrante koji su van prihvatnih centara.\nSituacija se dodatno pogoršala nakon zatvaranja Bire i deložacije migranata iz tog centra.\nIako su međunarodne organizacije zatražile da se taj centar ponovo otvori i u njega smjeste migranti, gradonačelnik Bihaća, Šuhret Fazlić, kaže kako o tome nema govora.\n„Ako neko misli da će Bihać ponovo moći da trpi pritisak migranata, grdno se vara. Jedino rješenje u ovome trenutku je ulaganje u Lipu, proširenje kapaciteta tog kampa za nove migrante“, kazao je Fazlić.\nOn je dodao kako se još uvijek ništa ne čini na tom planu, te da će problem biti i s migrantima koji su sada smješteni na tom lokalitetu jer se Lipa uopšte ne priprema za zimski period.\nTakvo mišljenje dijeli i ministrica zdravstva u Vladi USK, Nermina Ćemalović, te ističe kako u Lipi postoje i odgovarajući uslovi za zdravstveni nadzor migranata. Prema njenim riječim dodatnu otežavajuću okolnost u cijeloj situaciji predstavlja i korona virus, te pogoršanje epidemiološke slike u poslednje vrijeme.\nDo sada je u ovom kantonu virus potvrđen kod 17 migranata od kojih se 15 oporavilo a dva su u izolatoriju kantonalne bolnice.\n„Međutim, situaciju je jako teško kontrolisati kod migranata koji su na otvorenom“, istakla je Ćemalovićeva.\nMigranti Šuma USK Policija


Kompanije Lenovo i Juniper Networks objavile globalnu saradnju Kompanije Lenovo i Juniper Networks objavile globalnu saradnju – Personal magazin\nKompanije Lenovo i Juniper Networks, industrijski lideri u mrežnim inovacijama, objavile su danas početak globalnog strateškog partnerstva u okviru kojeg će iskoristiti sinergiju njihovih proizvoda i tehnologija kako bi kreirali sledeću generaciju zajedničkih, hiperpovezanih infrastrukturnih rešenja za velike data centre korporativnih klijenata i klijenata usmerenih na internet poslovanje.\nOva saradnja oslikava zajedničku posvećenost kreiranju jednostavnih, fleksibilnih rešenja visokih performansi, koja će klijentima obezbediti veću brzinu obrađivanja podataka i smanjiti operativne troškove.\nUz širok portfolio x86 servera i switch-eva, Lenovo se nalazi na čelu kompanija koje u svojoj ponudi obuhvataju povezana i softverski definisana rešenja. Kompanija Juniper vodeća je na tržištu mrežnih inovacija i nudi širok portfolio koji se sastoji od rutera, switch-eva, softvera za upravljanje mrežama, bezbednosnih mrežnih rešenja i softverske mrežne tehnologije. Očekuje se da će saradnja omogućiti klijentima da iskoriste stručno zanje u oblast mreža koje poseduje kompanija Juniper, kao i pouzdanost1 x86 servera i mrežni pristup koji nudi kompanija Lenovo, kako bi kreirali skalabilnu i jednostavnu infrastrukturu za njihove data centre.\nU nastavku su navedeni ključni principi partnerstva:\nKlijenti će biti u mogućnosti da kupe mrežne proizvode iz široke ponude kompanije Juniper direktno od kompanije Lenovo, zbog jednostavnije isporuke, kao i zbog konsolidovane podrške.\nPored razvrstavanja hardvera i softvera u data centrima, ove kompanije nameravaju da na tržište iznesu otvorena, fleksibilna rešenja, koristeći ONIE model – okruženje otvorene mrežne instalacije (Open Network Install Environment).\nVodeći računa o potrebama klijenata za brzim snabdevanjem i jednostavnom administracijom, obe kompanije očekuju da će ova saradnja omogućiti pojednostavljeno upravljanje i uređenje data centara koristeći Xclarity softver za administore kompanije Lenovo, kao i Contrail SDN softver kompanije Juniper.\nPored toga, ove kompanije planiraju saradnju na primeni strategije go-to-market širom sveta, targetirajući korporativne klijente, uslužne klijente, distributivne centre, kao i sistemske integratore.\nKompanije Lenovo i Juniper imaju za cilj razvijanje zajedničkih go-to-market planova i prilagođenog modela preprodaje kako bi bile adresirane jedinstvene potrebe tržišta u Kini.\n„Misija kompanije Lenovo jeste da postane lider kada su u pitanju rešenja za data centre. Nastavićemo da ulažemo u razvoj i kreiranje preventivnih IT rešenja koja će oblikovati data centre nove generacije. Partnerstvo sa kompanijom Juniper Networks omogućuje Lenovu pristup širokom spektru vrhunskih proizvoda koji obuhvataju SDN rešenja (Software Defined Networking), koja su ključna za ponudu najmodernijih data centara”, izjavio je Geri Smit (Gerry Smith), izvršni potpredsednik i glavni operativni direktor u jedinici za PC računare i korporacije u kompaniji Lenovo.\n„Partnerstvo sa Lenovom omogućuje kompaniji Juniper da unapredi strategiju i kreira sveobuhvatna rešenja za širok spektar data centara, za klijente među kojima su preduzeća srednjih veličina ali i privatni cloud korisnici i korisnici koji rade sa velikim količinama podataka. Uzbuđeni smo što ćemo sarađivati sa kompanijom Lenovo i što ćemo iskoristiti pun potencijal našeg IP-mrežnog spektra proizvoda zasnovanih na JunosOS i Contrail platformama kako bismo kreirali novu generaciju povezanih i hiper-povezanih rešenja, kao i rešenja za korisnike koji rade sa velikim količinama podataka, kako na tržištu Kine tako i na globalnom nivou”.\n-Rami Rahim, glavni izvršni direktor u kompaniji Juniper Networks.\nKompanije Lenovo i Juniper Networks objavile globalnu saradnju was last modified: March 14th, 2016 by Redakcija


Sunčani periodi na sjeveru, kiša moguća na jugu - Trebevic.net\nSunčani periodi na sjeveru, kiša moguća na jugu\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti promjenljivo do umjereno oblačno, na sjeveru sa sunčanim periodima, na jugu i jugoistoku predveče je moguća kiša, a u planinama slab snijeg.\nTokom dana biće promjenljivo do umjereno oblačno uz povremene sunčane periode, kojih će više biti u sjevernim krajevima, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nProlazna kiša moguća na jugu i jugoistoku predveče i tokom noći na srijedu, a u planinama slab snijeg.\nNajviša dnevna temperatura vazduha od četiri do osam, na sjeveru do 10, a na planinama od nula stepeni Celzijusovih.\nPrema podacima Federalnog hidrometeorološkog zavoda, jutros preovladava malo do umjereno oblačno u većini krajeva.\nNajhladnije jutros je bilo na Bjelašnici gdje je u 7.00 časova izmjereno minus devet stepeni Celzijusovih, na Han Pijesku minus pet, na Sokocu minus četiri, u Drvaru, Šipovu i Driniću minus tri, na Čemernu, u Mrkonjić Gradu, Ribniku, Doboju, Bijeljini, Srebrenici, Tuzli i Višegradu minus dva, u Banjaluci, Novom Gradu, Zvorniku, Kalinoviku, Rudom i Zenici minus jedan, a u Foči i Sarajevu nula stepeni.


14.10.2019 / 18:46 Regija - Izvjestilac EP za Crnu Goru\nCrna Gora je ostvarila ozbiljan napredak na putu ka EU i biće prva sljedeća članica, ocijenio je za TV Novu M novi izvjestilac Evropskog Parlamenta za Crnu Goru Tonino Picula.\nPicula je dodao da je svakako potrebno nastaviti sa radom i reformama unutar naših granica, ali i da EU na Zapadnom Balkanu ponovo aktuelizuje politiku proširenja kako se ne bi otvorio prostor za druge političke igrače sa istoka.\n- U svakom slučaju, iduće proširenje EU, ma kad se ono dogodilo, neće biti bez Crne Gore. Da li će Crna Gora ući sama, da li sa još jednom državom to je sad otvoreno pitanje, ali ukoliko nastavi ovakav posao kakav radi 10 godina onda zaista sljedeće proširenje neće biti moguće bez Crne Gore - rekao je Picula.\nKako je naglasio, mora se konstatovati dobro obavljen posao koji je Crna Gora odradila do sada, ali se mora i nastaviti sa reformama i radom, jer ukoliko izostane dalji napredak može doći do ozbiljne frustriranosti.\n- Crna Gora ima razrađene procedure, mehanizme za napredovanje prema okončanju pregovora ali ono što se nije obavilo moraće se obaviti u okolnostima koje neće svaki put biti jednostavne. Ovog trenutka politička scena u njoj je polarizovana, postoje ozbiljna neslaganja između vlasti i opozicije oko toga kako dalje. Međutim evo ja ću sa svojim iskustvom pokušati preovladati taj jaz kako bi dostigli zajednički cilj – članstvo u EU - ocijenio je Picula.\nUpitan smatra li da politika proširenja mora biti izraženija u vrijeme sve češćih pokušaja destabilizacije našeg regiona, koji nesumnjivo dolaze iz Rusije, Picula je kazao da se s tom tezom apsolutno slaže i da je ovog trenutka to jedna velika tema koja izaziva debatu u svim institucijama EU, a riječ je, kako je naveo, o kontroli ili sprečavanju uticaja izvan evropskih faktora na političke procese na Zapadnom Balkanu.\nTonino Picula, hrvatski socijaldemokratski poslanik u Evropskom parlamentu, poručio je i da mu nisu strani problemi Zapadnog Balkana, da poznaje Crnu Goru te da je novu funkciju izvjestioca za tu zemlju preuzeo sa velikom radošću ali i odgovornošću.


EU ulaže sredstva u unapređivanje istraživanja sigurnosti nanomaterijala. To obuhvaća razvoj novih alata i smjernica za ocjenjivanje izloženosti nanomaterijalima tijekom njihova čitavog životnog ciklusa. Ove spoznaje omogućit će regulatorima, industriji i stručnjacima za zdravlje i sigurnost da smanje postojeće nesigurnosti u pogledu upravljanja izloženošću i ocjenjivanja nanomaterijala. Također će imati bolje alate kako bi imali spremna rješenja za nove probleme koji mogu nastati razvojem novih nanomaterijala i proizvodnih metoda.\nU okviru europskih istraživačkih projekata možda će se utvrditi i novi izazovi koji još nisu predmetom postojećih smjernica ili razviti novi eksperimentalni alati za mjerenje i kontrolu izloženosti nanomaterijalima na radnom mjestu. Kako ti projekti budu napredovali, neke od njihovih rezultata možda će prihvatiti nadležna tijela i industrija radi poboljšanja ocjenjivanja izloženosti i upravljanja rizikom od nanomaterijala na radnom mjestu.\nU nastavku je dostupan nepotpuni popis istraživačkih projekata u tom području.


Vučić: Za Srbiju EU strateški cilj, ostalo pitajte EU :: Semberija INFO ::\nBRISEL - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je sinoć da je za Srbiju ubrzanje evropskog puta strateški cilj, a da ne može da govori u ime EU o njihovom raspoloženju.\n"Posao Srbije je da sprovodi reforme, da radi na stvaranju nezavisnog pravosuđa, daljoj demokratizaciji, medijskim slobodama i mnogim drugim stvarima koje mora da uradi, a sto se EU tiče to morate da pitate njih", rekao je Vučić novinarima u Briselu odgovarajući na pitanje da li postoji raspoloženje u EU za ubrzanje evropskog puta Srbije ili je to strateški cilj zemlje. Vučić je naveo i da očekuje da do sredine juna mnogo toga bude razjašnjeno i do velikog samita 23. juna o Zapadnog Balkanu gdje će francuski predsjednik Makron preuzeti veliku odgovrnost na sebe.\n"Imam određena razmišljanja o tom pitanju , ali ne smem da iznosim nešto, a da za to ne snosim političku odgovnost", napomenuo je Vučić.\nPodsjetio je da je Srbija 24 mjeseca za redom bila najbrže rastuća ekonomija u Evropi, da je u prvom kvartalu imala 4,3 posto rasta, ali da sada nastupaju veliki problemi kao i svuda - uvezena inflacija.\nOn je rekao da očekuje da se izborni rokovi uskoro završe kako bi svi organi države bili uključeni i izrazio uvjerenje da će Srbija biti na sigurnom putu ako se bude vrijedno radilo.\n"Jedini princip koji važi u svetu da – nema principa"\nNemamo mnogo toga u našim rukama, osim što ćemo da se borimo na međunarodnoj sceni za dalje povlačenje priznanja tzv. Kosova, za ozbiljan i odgovoran pristup Srbije, poručio je sinoć iz Brisela predsjednik Srbije Aleksandar Vučić povodom potvrde da će sutra Priština podnijeti zahtjev za prijem u Savjet Evrope.


Dan sećanja na stradale u „Oluji” - Politički.rs\nPredsednik Vučić pozvao je sve građane koji žele da prisustvuju da dođu na obeležavaje, ali je zamolio i da zbog koronavirusa to ne prelazi velike brojeve.\n„Da u tom divnom naselju odamo poštu poginulima i prisetimo se svih prognanih u najvećem etničkom čišćenju posle Drugog svetskog rata”, rekao je Vučić novinarima nakon obilaska radova u Kliničkom centru Srbije, prenosi Tanjug.\nSrpsko narodno vijeće saopštilo je da će u ime srpskog naroda u Hrvatskoj godišnjicu „Oluje” obeležiti kao i do sada, sećanjem na stradanje srpskog naroda, ali ukazuju i da se tom prilikom ne smeju zaboraviti stradanja hrvatskog naroda.\nSNV podseća da je pre 26 godina započela akcija „Oluja”, koja je nakon, obimom manje, ali po posledicama jednake akcije „Bljesak”, prouzrokovala istorijski egzodus Srba s područja zapadne Slavonije, Banije, Korduna, Like i severne Dalmacije.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je hrvatska zločinačka akcija „Oluja” bila najveće etničko čišćenje počinjeno posle Drugog svetskog rata, za koje do danas niko nije odgovarao.\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta ocenio je da akcija „Oluja” predstavlja završni čin etničkog čišćenja srpskog naroda sa područja današnje Hrvatske.\n„Oluja” je počela 4. avgusta 1995. godine napadom hrvatske vojske i Hrvatskog vijeća odbrane na Republiku Srpsku Krajinu, zbog čega se svake godine taj datum obeležava kao dan posvećen stradalim i prognanim Srbima na teritoriji Hrvatske.\nDokumentaciono-informacioni centar „Veritas” na svojoj evidenciji ima 1.877 imena Srba poginulih i nestalih tokom i nakon hrvatske vojne operacije „Oluja”.\nOd tog broja je 1.228 (65%) civila, od kojih su oko tri četvrtine bili stariji od 60 godina, ističe se u saopštenju te nevladine organizacije, povodom 26. godišnjice „Oluje”.\nTags: GODIŠNJICA HRVATSKA KRAJIŠNICI OBELEŽAVANJE OLUJA PROGON\nPrevious Ekološke organizacije traže zabranu uvoza postrojenja za prozvodnju litijuma u Srbiji\nNext Vlada Srbije donela odluku o sprovođenju studije o efektima vakcinacije protiv korona virusa


Institut „Torlak” nosilac RNK tehnologije u Srbiji\nOn je dodao da ta investicija nije samo za Srbiju, već i za druge zemlje koje će od toga imati koristi, i naveo da se, paralelno sa tim, u Srbiji u ovom trenutku nalazi Misija SZO, čiji je cilj da ojača kapacitete nacionalnih regulatornih tela u pogledu praćenja kvaliteta vakcina i drugih zdravstvenih mogućnosti.\nSazdanović je ocenio da je ovo veliki početak novog Instituta „Torlak”, koji će biti rame uz rame sa svim svetskim institutima, i to ne samo po pitanju vakcina koje se tiču zaraznih bolesti, već i onih koje će lečiti mnoge druge bolesti, pre svega onkološke.\nPrema njegovim rečima, tehnologija koja će biti transferisana u „Torlak” predstavlja kvantni skok u tehnologiji zdravstva, budući da pored najbogatijih zemalja iz grupe G17, još samo 15 država na svetu ima takvu tehnologiju, a među njima je Srbija.\nOn je istakao da do transfera pomenute tehnologije dolazi nakon što je SZO prepoznala „Torlak” kao jednu od ključnih institucija sposobnih da ponesu teret budućih lečenja na osnovu rezultata koje je postigla u epidemiji COVID-19.\nSpecijalni savetnik direktora SZO za Evropu Kornelijus Piter de Jongeret rekao je da je transfer RNK tehnologije plod dugoročne saradnje „Torlaka” i SZO, podsetivši na to da je u proteklom periodu koronavirus uzrokovao mnoge patnje, ali da nam je i doneo novu tehnologiju sa RNK mesendžerom.\nTo je razvilo novu vakcinu koja nije samo za COVID-19, već daje platformu za budućnost da se razvije u drugim vakcinama i lekovima. SZO smatra da je izuzetno važno da se ta tehnologija deli sa što više zemalja, pri čemu njen razvoj predstavlja revoluciju u medicini, poručio je De Jongeret.\nDirektorka Instituta „Torlak” Vera Stoiljković najavila je da se očekuje dolazak delegacije SZO iz Ženeve i otpočinjanje saradnje sa habom za transfer informacionih tehnologija u Južnoj Africi.\nZnamo da ovo nije lak put i da će biti dugotrajan, ali ćemo uložiti apsolutno sve napore da, uz podršku Vlade Srbije i Ministarstva zdravlja, dođemo zajednički do uspeha, poručila je Stoiljković.\ninstitut torlak, Ministarstvo zdravlja, RNK vakcina, SZO, Torlak


Javno - istrazivanja - SAD troši milijarde dolara na sovjetsko oružje za Siriju\nPentagon je odvojio 2.2 milijarde dolara za kupovinu velikih količina oružja i municije iz zemalja bivšeg Istočnog bloka, prikrivajući pritom njihovo konačno odredište: Siriju\nNovinar: Ivan Angelovski, Lorens Marzuk\nFoto: Narednik Mičel Rajan, američka vojska\nVojnik u Sirijskim demokratskim snagama koje podržava Pentagon uči kako da koristi svoju pušku tipa AK-47 u tajnom kampu za obuke\nPoraz Islamske države u Siriji zavisi od ogromne količine oružja iz Istočne Evrope koje Pentagon pod velom tajne šalje u ruke oko 30,000 boraca protiv ISIS-a.\nNaoružani kalašnjikovima, minobacačima i municijom sa oznakama fabrika sa Balkana, i iz Centralne Evrope i bivših sovjetskih zemalja, ove jedinice predvode borbe za oslobođenje Rake, glavnom gradu takozvanog kalifata.\nBalkanska mreža za istraživačko novinarstvo, BIRN, i Mreža za izveštavanje o organizovanom kriminalu i korupciji, OCCRP, otkrili su da Pentagon ovim borcima oružje dostavlja koristeći nepotpunu dokumentaciju, ne otkrivajući državama od kojih kupuju naoružanje da je krajnja destinacija Sirija.\nStručnjaci za transfer oružja sa kojima su BIRN i OCCRP razgovarali kritikovali su SAD zbog skrivanja krajnje destinacije naoružanja koje Pentagon kupuje, zaobilazeći međunarodna pravila o trgovini oružjem, a Pentagon je bio i primoran da prestane da transportuju oružje preko Nemačke, nakon što su zvaničnici u Berlinu izrazili zabrinutost zbog velikih količina oružja koje su prolazile kroz američke vojne baze u Nemačkoj na putu ka Siriji.\nPrema podacima do kojih su došli BIRN i OCCRP, Pentagon je od septembra 2015. do maja 2017. godine potrošio više od 700 miliona dolara na oružje i municiju koja je najverovatnije namenjena sirijskim pobunjenicima.\nMinistarstvo odbrane SAD-a je budžetiralo 584 miliona dolara za operaciju borbe protiv ISIS-a u Siriji za finansijske godine 2017. i 2018. godine, kao i 900 miliona dolara za nabavku municije sovjetskog tipa od sada do 2022.\nUkupna suma od 2,2 milijarde dolara verovatno ne predstavlja celokupnu vrednost oružja koje će borci u Siriji dobiti u narednim godinama.\nPentagon šalje oružje i municiju u Siriju preko razgranate logističke mreže koja uključuje trgovce oružjem, špediterske kompanije, kargo avio kompanije, nemačke vojne baze i balkanske aerodrome i luke.\nNabavka ide preko dva kanala. Jednim upravlja američka Komanda za specijalne operacije, SOCOM, a drugim Pikatini Arsenal, malo poznati depo oružja iz Nju Džerzija.\nOd jula 2017. godine, Pentagonova operacija protiv Islamske države je jedina vojna akcija Vašingtona u Siriji, nakon što je Predsednik SAD-a Donald Tramp zatvorio Operaciju Sikamor koju je finansirala CIA i koja je imala za cilj naoružavanje sirijskih pobunjenika koji se bore protiv predsednika Sirije Bašara Asada.\nTramp se zakleo da će „zbrisati“ ISIS i alocirao je dodatna sredstva za akciju Pentagona, u sklopu koje se sada finansiraju mnoge prethodno antirežimske grupe.\nS obzirom na velike količine oružja koje se slivaju u Siriji i završavaju u rukama različitih grupa koje danas imaju zajedničkog neprijatelja u Islamskoj državi, analitičari upozoravaju na opasnost šireg sukoba u ovoj zemlji koji može izbiti nakon poraza ISIS-a.\nIz Pentagona su BIRN-u i OCCRP-u rekli da su pažljivo proverili primaoce oružja kao i da se naoružanje u Siriju šalje postepeno.\nObuči i opremi: Pentagonova promena strategije\nDok je ISIS sve brže osvajao teritorije u Siriji 2014. godine, u pokušaju da se odgovori na ovu pretnju, Pentagon je lansirao takozvani ‘program obuke i opremanja’. Sa budžetom od 500 miliona dolara, SAD su nameravale da obuče i formiraju nove snage sirijskih boraca koje bi naoružane modernim američkim oružjem stale na put Islamskoj državi.\nAli devet meseci kasnije, nakon što je samo nekolicina regruta dospela na ratište, program je propao.\nSuočen sa oštrom kritikom u medijima, Pentagon je morao da smisli novi plan. Dokument Pentagona iz februara 2016. godine, pokazuje da od septembra 2015. godine, gotovo medijski nepropraćeno, Pentagon tiho prebacuje akcenat na naoružavanje sirijskih pobunjenika koji su već na tlu, ovog puta sa oružjem i municijom Istočnog bloka koju su ovi borci već koristili.\nNaoružanje sovjetskog tipa - novo kao i ono sa zaliha - je dostupno u Centralnoj i Istočnoj Evropi, bivšim sovjetskih zemljama, kao i Kini i Rusiji. Kina i Rusija, dva velika dobavljača, su za Pentagon van dometa, jer njihova vojna oprema potpada pod sankcije SAD-a.\nPrva isporuka Pentagona sirijskim borcima, sadržala je 50 tona municije i stigla je u oktobru 2015. godine, samo mesec dana nakon promene politike. Municija je bačena iz vazduha arapskim jedinicama u okviru tada tek oformljenih Sirijskih demokratskih snaga, SDS, koalicije predvođene Kurdima, koja trenutno predvodi borbu za vraćanje Rake, i glavni je saveznik Pentagona u Siriji.\nOva pošiljka svakako nije jedinstven događaj i SDS nije jedina grupa koja je dobila podršku - Pentagon naoružava i koaliciju pobunjenika na jugoistoku Sirije.\nSOCOM-ova linija snabdevanja\nPentagonova Komanda za specijalne operacije, SOCOM, nije ranije priznavala svoju ulogu u programu ‘obuka i opremanja’ u Siriji, ali je u pisanoj izjavi za BIRN i OCCRP, Pentagon potvrdio da je SOCOM bio zadužen za nabavku oružja i municije za sirijske pobunjenike.\nOd promene u strategiji do maja 2017. godine, SOCOM je od Bugarske, Bosne i Hercegovine (BiH), Češke Republike, Kazahstana, Srbije, Poljske i Rumunije kupio oružje i municiju vrednu 240 miliona dolara, pokazala je analiza hiljada dokumenata o nabavkama koju su sproveli BIRN i OCCRP. Pre početka programa, njihova potrošnja na oružje iz Istočnog bloka je bila zanemarljiva.\nIako SOCOM snabdeva oružjem američke partnere i u drugim konfliktima, dokumenta, ekspertske analize i svedočenje podizvođača uključenog u tok snabdevanja potvrdili su da je za ovo oružje Sirija bila glavno odredište.\nDokumenti o kupovini oružja, tovarne liste i podaci o praćenju brodova pokazuju da je od decembra 2015. do septembra 2016. godine, SOCOM takođe unajmio četiri teretna broda koja su iz rumunskih i bugarskih luka na Crnom moru, krcata sa 6,300 tona municije, otplovila ka vojnim bazama u Turskoj i Jordanu, glavnim logističkim centrima za snabdevanje sirijskih pobunjenika.\nMetalni kontejneri napunjeni municijom se utovaraju na MV Norfolk koji je unajmio SOCOM u luci Burgas, Bugarska, 22.09.2016. pre polaska za Jordan i Siriju. Foto: Ivan Kolev, BIRN\nSOCOM je takođe unajmljivao komercijalne kargo letove preko azerbejdžanske avio kompanije Silk Vej do baza u Turskoj i Kuvajtu, drugih ključnih centara u misiji Pentagona protiv ISIS-a.\nPentagon je tražio dodatnih 322,5 miliona dolara za finansijsku godinu koja se završava u oktobru 2017. i 261,9 miliona dolara za narednih 12 meseci, za kupovinu naoružanja za borce u Siriji.\nZahtevi za finansiranjem koje su pripremili Pentagon i Trampova amdinistracija pokazuju da Pentagon ovim novcem planira da kupi desetine hiljada pušaka AK-47 i raketnih minobacača, kao i stotine miliona komada municije.\nSOCOM je već načeo budžet u februaru, nakon što je objavio „šoping listu“ vrednu 90 miliona dolara konkretno za Siriju, a u koju su BIRN i OCCRP imali uvid. Na listi se nalazi 10,000 AK-47-ica, 6,000 raketnih minobacača, 6,000 teških i lakih mitraljeza i 36 miliona komada municije.\nPikatini - novi igrač razotkriven\nSOCOM, međutim, nije jedina jedinica Pentagona koja kupuje municiju za sirijski program.\nPikatini Arsenal, vojna baza u Nju Džerziju, uz pomoć sestrinske ustanove na ostrvu Rok u Nju Džerziju, je takođe važan deo lanca snabdevanja.\nOd kako je Pentagon promenio strategiju i počeo da snabdeva sirijske borce oružjem iz Istočnog bloka, Pikatini Arsenal je od Avganistana, Bugarske, BiH, Hrvatske, Rumunije, Češke Republike, Ukrajine, Jermenije, Poljske i Srbije kupio oružje i municiju namenjenu borcima u Siriji u vrednosti od 480 miliona dolara.\nPikatini se javno hvalio snabdevanjem Iraka i Avganistana velikim količinama naouržanja iz zemalja bivšeg Istočnog bloka, ali je daleko obazriviji kada je u pitanju kupovina i dostavljanje oružja borcima u sirijskom sukobu. Sukob u Siriji dovodio je do sukoba na međunarodnom nivou i uključuje snabdevanje paravojnih grupa, a ne državnih armija.\nDok je tokom kupovina „nestandardne municije” - američki eufemizam za oružje sovjetskog tipa - za Irak i Avganistan finalna destinacija bila je jasno ozačena, čini se da je politika Pentagona da ne obeležava na isti način robu koja je namenjena Siriji.\nBIRN i OCCRP otkrili su sedam ugovora, ukupne vredosti od 71 milion dolara, koji su potpisani u septembru 2016. godine i koji navode Siriju ili po imenu ili pod šifrom V7, internom šifrom koju Ministarstvo odbrane SAD-a koristi za sirijski program.\nAli informacija da je finalno odredište Sirija je brzo izbrisana iz javnih dokumenata nakon što su u martu ove godine BIRN i OCCRP pitali Ministarstvo odbrane i zemlje dobavljače o ovim isporukama.\nNovinari su napravili kopije svih dokumenata pre nego što su izbrisani. Pentagon je odbio da objasni ove izmene.\nPored ugovora u vrednosti od 71 milion dolara u kojima je bilo navedeno da je oružje namenjeno Siriji, Pikatini je kupio još 408 miliona dolara vredno naoružanje od zemalja bivšeg Istočnog bloka bez pominjanja finalnog odredišta.\nOčekuje se da isporuke sirijskim pobunjenicima rastu u predstojećim godinama pošto je Pikatini već namenio 950 miliona dolara za kupovinu municije sovjetskog tipa do 2022. U prethodnoj deceniji na ovo oružje potrošili su 1,3 milijarde dolara.\nPikatini i CIA\nCIA je koristila Pikatini Arsenal, malo poznatu vojnu bazu Pentagona, za kupovinu oružja za pobunjenike protiv Asada, tvrdi SOCOM-ov podizvođač, koji je zamolio da ostane anoniman.\nOvaj izvor tvrdi da je pored toga što je učestovao u nabavci oružja za Pentagonov ‘program obuke i opremanja’, Pikatini Arsenal kupovao oružje i u okviru tajne operacije agencije CIA pod nazivom Sikamor. CIA je tokom operacije Sikamor naoružavala sirijske pobunjenike koji se se borili protiv Predsednika Asada.\nOperaciju Sikamor, koja je započeta 2013. godine pod Predsednikom Barakom Obamom, zaustavio je u julu 2017. Donald Tramp.\nPodaci o nabavkama pokazuju da je Pikatini Arsenal kupovao municiju sovjetskog tipa za Kamp Stenli u Teksasu, koji je, prema izveštaju bivšeg analitičara agencije CIA iz 2015. godine, verovatno tajni CIA depo odakle ova organizacija naoružava pobunjeničke grupe od Nikaragve do Avganistana.\nUgovor Kamp Stenlija sa Pikatinijem iz juna 2016. za nabavku „nestandardnog oružja” takođe ukazuje na umešanost američke centralne obaveštajne agencije. Naime, u ugovoru se navodi da će nedefinisane količine oružja kao što je AK-47 i RPG biti kupljene u ime „Drugih vladinih agencija“ što je eufemizam za službu CIA.\nNovootkriveni kanal vredan 2,2 milijarde dolara koji finansira SAD, kao i prethodni kanal od 1,2 milijarde evra koji su finansirali Saudijska Arabija, Jordan, Turska i Ujedinjeni Arapski Emirati, a koji je prethodno otkrio BIRN, znače bum za proizvođače oružja u Centralnoj i Istočnoj Evropi.\nProizvođači oružja i municije kao što su to Krušik u Srbiji i VMZ vojna fabrika u Bugarskoj su drastično povećale proizvodnju kako bi odgovorile na porast potražnje. predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u julu, prilikom posete nedavno otvorenoj fabrici metaka Belom, obećao da će „livade i šume“ pretvoriti u fabrike oružja i gotovo udvostručiti srpski izvoz oružja na 750 miliona dolara do 2020.\nIako fabrike povećavaju proizvodnju, dokumenti do kojih su došli BIRN i OCCRP pokazuju da su podizvođači Pentagona primorani da traže po svetu nove izvore i da su tražili dozvolu da Pentagonu umesto novoproizvedenog obezbede zastarelo naoružanje iz zaliha.\nSAD su tradicionalno bile okrenute Rumuniji i Bugarskoj prilikom kupovina ‘nestandardnog naoružanja’, ali je porast potražnje primorao podizvođače da oru\_je po;nu da nabavljaju i u Češkoj, BiH, Srbiji i sada Rusijinim komšijama, Ukrajini, Jermeniji i Kazahstanu, i čak Avganistanu.\nPentagonski podizvođač, koji je tražio da ostane anoniman, kaže da sa porastom potražnje, takmičenje podizvođača da obezbede oružje, postaje sve surovije, prisiljavajući ih da kupuju i od zemalja kao što su Pakistan i Vijetnam.\nOvaj izvor rekao je da je ovo stvorilo „okruženje u kom je pohlepa motivišući faktor kod većine […] uključenih podizvođača.“\nOskudna ponuda je naterala Pentagon da spusti standarde za oružje i municiju. Zvanična dokumenta do kojih su došli BIRN i OCCRP pokazuju da je Pentagon, koji je prethodno je od dobavljača zahtevao da obezbede opremu koja nije starija od 5 godina, u februaru za neke nabavke izbacio ovaj uslov.\nMunicija koja se čuva u lošim uslovima propada, ponekad postaje neupotrebljiva ili čak opasna. Pentagonski podizvođač koji je trebalo da obučava sirijske pobunjenike je stradao u junu 2015. godine kada je 30 godina stari RPG minobacač, kojim je rukovao, eksplodirao na poligonu u Bugarskoj.\nNepoštovanje sistema za kontrolu trgovine oružjem\nGlatko snabdevanje Sirije oružjem ne zavisi samo od držanja krajnjeg odredišta oružja u tajnosti već i - kako kažu eksperti koji su pregledali dokumenta do kojih su došli BIRN i OCCRP - od zemalja dobavljača u Istočnoj Evropi koji ne postavljaju previše pitanja o tome zašto SAD traži toliko oružja.\nAnalitičari veruju da time obe strane verovatno krše svoje međunarodne obaveze.\nVažeća potvrda o krajnjem korisniku koja garantuje krajnje odredište oružja i municije je standardni međunarodni pravni uslov za dobijanje dozvole za izvoz oružja, ali potvrda o krajnjem korisniku koju izdaje SOCOM u okviru sirijskog programa i u koju su BIRN i OCCRP imali uvida ne pominje ovu zemlju Bliskog Istoka.\nUmesto toga, sam SOCOM se navodi kao krajnji korisnik, uprkos činjenici da američka vojska ne koristi oružje Istočnog bloka. Dokument navodi da će se „materijal koristiti za potrebe odbrane u direktnoj upotrebi od strane američke vlade, koju prenose putem grantova kao što su programi vojnog obrazovanja i obučavanja ili bezbednosne pomoći.“\nDokument je sročen slično kao i četiri SOCOM-ove potvrde o krajnjem korisniku koje su procurele krajem juna, a u kojima stoji da su oružje i municija namenjeni „isključivo za upotrebu od strane američke Komande za specijalne operacije, njihovih NATO saveznika i partnera kao podrška treninzima, i operacijama bezbednosne pomoći i podrške stabilnosti.“\nU detaljnom pisanom odgovoru dostavljenom BIRN-u i OCCRP-u, Pentagon nije osporio da je označio američku vojsku kao krajnjeg korisnika, dodajući da na prenos oružja sirijskim pobunjenicima gleda kao na deo svog programa „bezbednosne pomoći”, koristeći isti termin koji je korišćen u pravnom dokumentu.\nPatrik Vilken, istraživač Amnesti internešnla specijalizovan za trgovinu oružjem, opisuje ove potvrde o krajnjem korisniku kao „veoma varljive”.\n„Potvrda o krajnjem korisniku koja ne sadrži ovu informaciju [konačno odredište] bila bi samoponištavajuća i veoma neuobičajena,” kaže Vilken.\nVašington nije još ratifikovao UN-ov Sporazum o trgovini oružjem (ATT), međunarodni ugovor koji reguliše trgovinu oružjem i koji obavezuje zemlje potpisnike da jasno navedu finalnu destinaciju naoružanja kojim se trguje. Jedan od ciljeva ovog ugovora je da spreči da oružje dospe u ratne zone, kao i da poveća transparentnost trgovine naoružanjem. Iako ovaj sporazum za Vašington još uvek nije pravno obavezujuć, od SAD-a kao potpisnice se očekuje da ne ignoriše dogovor - upravo ono što prema rečima Patrika Vilkena - Vašington radi.\nKao član Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), Vašington je, međutim, potpisao seriju mera koje sprečavaju krijumčarenje oružja - uključujući obavezujuću odluku da potvrde o krajnjem korisniku sadrže zemlju koja je krajnje odredište.\nPrema ATT-u, kao i prema pravilima EU koja su regulisana u dokumentu pod nazivom Zajednička pozicija o izvozu oružja, i sami izvoznici su obavezni da procene rizik da li će oružje i municija biti preusmereni i korišćeni za ratne zločine ili „narušavanje mira i bezbednosti“ pre izdavanja dozvole.\nEvropske zemlje koje izvoze oružje su ratifikovale ATT i u trgovini oružjem takođe moraju da poštuju odluke OEBS-a, kao i obaveze iz Zajedničke pozicije o izvozu oružja EU. Pravila EU se primenjuju i na većinu potencijalnih članica.\nVilken kaže da bez informacije o konačnom odredištu, takva procena je nemoguća i da stoga zemlje izvoznice postupaju „nemarno”.\nRoj Izbister iz Sejfvorlda, nevladine organizacije koja radi na jačanju kontrole u međunarodnoj trgovini oružjem, kaže: „Ako SAD manipuliše proces i omogućava drugima da se prave neobavešteni o tome ko je krajnji korisnika oružja koje je u pitanju, ceo sistem kontrole je u opasnosti.”\nBIRN i OCCRP predstavili su vlastima u Rumuniji, Bugarskoj, Češkoj, Srbiji, Ukrajini i Jermeniji američki dokumenti o nabavci koji pokazuju da oružje koje ove zemlje izvoze završava u Siriji.\nRumunija, Češka i Srbija su rekle BIRN-u i OCCRP-u da su dozvolile izvoz oružja gde su kao krajnja destinacija navedene SAD, ne Sirija. Češko Ministarstvo spoljnih poslova reklo je i da podržava borbu SAD-a protiv ISIS-a, ali je odbilo da kaže da li je imalo saznanja o konačnom odredištu oružja.\nJermensko Ministarstvo odbrane je reklo da se pregovara o izvozu ali da nije primilo potvrdu o krajnjem korisniku od Pentagona i da ugovor nije potpisan. Ukrajina i Bugarska nisu odgovorile na molbu za komentar.\nBosna i Hercegovina, Hrvatska, Poljska, Kazahstan i Avganistan - zemlje koje su odobravale prodaju iz svojih fabrika SOCOM-u ili Pikatiniju za neodređeno odredište od septembra 2015 - su takođe upitane da li su svesne da je ovo oružje završilo u Siriji.\nBiH je potvrdila da je izdala dozvolu za izvoz SOCOM-u ali ne Siriji, dok su Poljska i Hrvatska izjavile da poštuju međunarodna pravila. Kazahstan i Avganistan nisu odgovorili na pitanja.\nS druge strane, čini se da nemačke vlasti nisu gledale tako blagonaklono na to kako funkcioniše ruta kojom putuje oružje koje je Pentagon kupovao. Imejl koji je procurio iz Pentagona, do kojeg su došli BIRN i OCCRP, otkriva kako je Berlin postao „veoma osetljiv“ na velike količine oružja iz zemalja Istočnog bloka koje je preko njihove teritorije transportovano do američkih baza u ovoj zemlji. Učestala pitanja Berlina su navodno naterala Pentagon da promeni rutu za snabdevanje Sirije i prestane da transportuje oružje preko teritorije Nemačke.\nDok oružje za borbu protiv ISIS-a nastavlja da se sliva u Siriju, neki eksperti upozoravaju na to šta će se desiti sa ovim ogromnim količinama naoruđanja kada jednom Islamska država bude poražena.\nVilken kaže da se boji za budućnost Bliskog Istoka „s obzirom na složenu, promenljivu situaciju u Siriji […] i postojanje mnogih naoružanih grupa optuženih za ozbiljne zloupotrebe.”\n„Teško je predvideti kako bi SAD mogle da osiguraju da oružje poslato u taj region ne bude zloupotrebljeno,” rekao je Vilken.\nOvom istraživanju doprineli su i Pavla Holcova, Maria Čereševa, Roksana Jipa, David Blos, Roberto Kapočeli, Ana Babinets i Frederik Obermaier.


CENTRALNA BANKA CG: Građanima odobreno 46% manje kredita\nOd pojave korona virusa, odnosno od marta zaključno sa oktobrom tekuće godine odobreno je 46,5 odsto manje kredita građanima, a firmama za 6,9 odsto, rečeno je iz Centralne banke.\n"To je za 24,4 odsto ili blizu 200 miliona manje u odnosu na isti period prethodne godine kada su novoodobreni krediti iznosili 766,4 miliona eura", objasnili su iz CBCG.\n"U posmatranom periodu 2020. godine u odnosu na uporedni period 2019, odobreni krediti fizičkim licima su manji za 46,5 odsto, dok su odobreni krediti pravnim licima manji za samo 6,9 odsto", ističu iz ove vrhovne monetarne institucije.\n"Od ukupnog iznosa novoodobrenih kredita u periodu od marta do oktobra ove godine, na kredite za likvidnost, odnosno obrtna sredstva se odnosi 44,25 odsto. Njih je odobreno 256,4 miliona eura. U istom periodu na gotovinske nenamjenske odnosi se 22,68 odsto ili 131,4 miliona eura ukupnih novoodobrenih kredita", pokazuju posljednji podaci.\n"Neizvjesnost izazvana pandemijom je uticala na pooštravanje standarda prilikom odobravanja kredita. Pad ekonomske aktivnosti i porast nezaposlenosti ima odraza na tražnju za kreditima, što je rezultiralo i smanjenom kreditnom aktivnošću banaka", objasnili su iz CBCG.\n"Ovakav trend se očekuje i u narednom periodu. S druge strane, nelikvidnost privrede može uticati na povećanje tražnje za povoljnim kreditima u narednom periodu", smatraju u Centralnoj banci.


A1 | Roming kao kod kuće\nRoming Zapadnog Balkana\nOd 1. jula 2021. počela je primena RLAH (Roam Like at Home) modela u regionu Zapadnog Balkana (Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija, Bosna i Hercegovina, Albanija i AP Kosovo i Metohija)\nMinute i poruke ka svim mrežama iz svoje tarife, možeš da koristiš u regionu Zapadnog Balkana kao kod kuće, bez dodatnih troškova.\nU regulisane pozive spadaju svi pozivi upućeni ka pozivnim brojevima +381, +382, +383, +387, +389 i +355.\nSaobraćaj se troši po prioritetu: roming dodaci, roming saobraćaj iz tarife, nacionalni dodaci, nacionalni saobraćaj iz tarife.\nDakle, možeš da trošiš ceo sadržaj minuta i SMS poruka iz svog tarifnog paketa, dok za internet postoje određena ograničenja. Količina gigabajta propisana u skladu sa pravilom politike primerenog korišćenja i zavisi od tarifnog paketa koji imaš.\nPrenos podataka u GB iz tarifnog paketa za nacionalni saobraćaj koji se može koristiti u regionu Zapadnog Balkana\nUkupna količina interneta\nKako da razumem tabelu?\nUzmimo primer da koristiš NEO 5 i da putuješ u Crnu Goru.\nMoći ćeš da šalješ poruke, pozivaš i primaš pozive neograničeno isto kao da si u Srbiji.\nDok se nalaziš u Crnoj Gori, možeš da potrošiš oko 3.4 GB od dostupnih 5 GB interneta koji imaš u tarifi.\nUkoliko nemaš aktiviranu zaštitu od prekoračenja potrošnje interneta, sva dodatna potrošnja internet biće naplaćena po istim cenama kao da si u Srbiji.\nUkoliko, na primer, koristiš Klasik Plus tarifu.\nMožeš da iskoristiš kompletan sadržaj tarife dok boraviš u Crnoj Gori kao da si kod kuće.\nNakon što potrošiš celokupan sadržaj iz tarife, moći ćeš da nastaviš surf samo uz kupovinu internet roming dodatka.\nU čemu je razlika između Rominga i Međunarodnog saobraćaja?\nMeđunarodni saobraćaj predstavlja pozive i poslate poruke ka brojevima u inostranstvu kada si u zemlji, dok roming koristiš za pozive i poruke kada se nalaziš van Srbije.\nKada si u Srbiji i pozoveš\nmakedonski broj (+389), to je međunarodni poziv i biće naplaćen po cenama za međunarodne pozive\nsrpski broj (+381) koji je trenutno u Severnoj Makedoniji, trošio bi se sadržaj iz tarifnog paketa i ne bi došlo do dodatne naplate.\nUkoliko odeš u Severnu Makedoniju i pozoveš makedonski (+389) ili srpski broj (+381), to je roming poziv koji neće biti naplaćen već se troši sadržaj dostupan u tarifnom paketu.\nŠta da radim kada sam u pograničnom području?\nPogranična područja su zone blizu granice dveju država itu može doći do automatskog povezivanja na operatora druge države. U tim područjima, preporuka je da ručno izabereš mrežu i izbegneš potencijalne dodatne troškove.\nUkoliko odeš u Neum (BiH), koji se nalazi na granici sa Hrvatskom, potrebno je da ručnim odabirom mreže izabereš operatera iz Bosne i Hercegovine i iskoristiš prednosti rominga Zapadnog Balkana.\nU suprotnom, zbog blizine granice može slučajno da dođe do povezivanja na mrežu hrvatskog operatora koji ne pripada romingu Zapadnog Balkana i može da prouzrokuje dodatno tarifiranje saobraćaja po važećim roming cenama.\n*U slučaju da imaš tarifni paket koji nije na listi, informacije o raspoloživoj količini interneta u regionu Zapadnog Balkana na starijim tarifnim paketima možeš da pogledaš ovde.\nMinuti i poruke ka svim mrežama se tarifiraju po cenovniku nacionalnog saobraćaja i u regionu Zapadnog Balkana.\nPrepaid korisnici Mesečnih planova, nacionalnih dodataka ili personalizovanih ponuda, svoje minute, poruke i internet mogu da koriste samo u nacionalnom saobraćaju.\nDa li postoji razlika naplate registrovanih i negistrovanih prepaid korisnika?\nZa prepaid korisnike postoji razlika u naplati dolaznih poziva, u zavisnosti od toga da li si registrovan korisnik ili ne.\nAko registrovani prepaid korisnik u A1 mreži, tvoji dolazni pozivi se ne naplaćuju, a odlazni pozivi i poruke ka svim mrežama se naplaćuju po cenovniku nacionalnog saobraćaja i u regionu Zapadnog Balkana.\nUkoliko imaš neregistrovan prepaid broj i aktivan Mesečni plan, sadržaj plana možeš da koristiš samo u nacionalnom saobraćaju. Pošto nisi A1 registrovani korisnik, biće ti naplaćeni i dolazni pozivi po važećem cenovniku.\nDakle, važno je da razumeš da roming nije u potpunosti ukinut, ali je došlo do promene načina tarifiranja ostvarenog saobraćaja u zemljama Zapadnog Balkana i da je to definisano modelu RLAH (Roam Like at Home) na nivou države.\nZa detaljnije informacije i politiku primerenog korišćenja poseti „Roming kao kod kuće“ u regionu Zapadnog Balkana.


Pandemija uživo: Lečenje obolelih antitelima oporavljenih - 15.04.2020, Sputnik Srbija\nUživo: Pandemija korona virusa iz minuta u minut ― stanje u Srbiji, regionu i svetu 15. aprila. 15.04.2020, Sputnik Srbija\nNAJNOVIJA VEST Na beogradski aerodrom „Nikola Tesla” sleteo je avion „Er Srbije” koji je dopremio pomoć iz Kine – dve najmodernije laboratorije koje je ta zemlja poklonila Srbiji kao pomoć u borbi protiv virusa korona. Zahvaljujući ovoj pomoći, već od naredne nedelje u novoj laboratoriji u Kliničkom centru Srbije u Beogradu radiće se po 2.000 testova na koronavirus dnevno. Druga laboratorija, u Nišu, moći će da obavi 1.000 testova dnevno. Avion su na aerodromu dočekali ministar rudarstva i energatike Aleksandar Antić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Berislav Vekić, ambasadorka Kine Čen Bo i predstavnici kineskih kompanija Ziđin i BGI, koji su među donatorima, prenosi Tanjug. Ministar Antić je istakao da će dopremljena oprema omogućiti Srbiji da udvostruči kapacitete za testiranje, što će znatno uticati da se pokrije „lepeza” ljudi koji treba da se testiraju, kako bi se „napao i definitivno pobedio virus”.\n22:11 15.04.2020 (Osveženo: 22:38 03.08.2021)\n15 April 2020, 18:54\n15 April 2020, 18:56\n15 April 2020, 16:44\n15 April 2020, 15:37\n15 April 2020, 13:27


Podgorica, 15. septembar 2017. godine – Od 16. do 22. septembra, građani zemalja Evropske unije i Crne Gore imaju priliku da učestvuju u najpopularnijem događaju na svijetu vezanom za održivi transport pod nazivom „Evropska nedjelja mobilnosti“ (ENM).\nNikola Medenica, direktor Agencije za zaštitu prirodne i životne sredine, ukazao je na činjenicu da ,,detaljna analiza saobraćaja u Crnoj Gori i zvanična statistika pokazuju da je udio putničkih automobila u drumskom saobraćaju predominantno prisutan sa preko 80% učešća. Od ukupnog broja registrovanih automobila, više od 50% čine modeli proizvedeni prije 1999.godine. Ovi podaci govore da crnogorska populacija i ako ne toliko brojna kao zemlje regiona i Evrope, ipak svjesno ili nesvjesno daje svoj dio negativnog efekta u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena. Sve ove akcije kao što su ,,Dan bez automobila’’ i ,,Ugasi motor’’ su osmišljene kako bi počeli da mijenjamo svijest građana o jednom fundamentalnom pitanju, a to je usmjeravanje na potpuno novi način života, koji za cilj ima da sačuva životnu sredinu za buduće generacije, istako je Medenica.\nArijana Nikolić, generalna direktorica Direktorata za predškolsko i osnovno obrazovanje i vaspitanje i obrazovanje lica sa posebnim potrebama, podsjetila je da ,, se akcije tipa ,,Ugasi motor’’ već odavno organizuju širom Evrope i svijeta i pozivaju vozače da smanje zagađenje od strane izduvnih gasova iz automobile, na prostorima u blizini škola i vrtića kako bi se smanjila izloženost djece otrovima. Vozila u praznom hodu, odnosno čiji motor radi i kad vozilo nije u pokretu, emituju toksine koji izazivaju ozbiljne zdravstvene probleme. Djeca su najranjvija na ovu vrstu zagađenja, a kampanjom ,,Ugasi motor’’ možemo značajno smanjiti izloženost djece toksinima‘’, kazala je Nikolić.


Zbog Krima i nedostatka logike Kijeva ljudi će prestati da dolaze u Ukrajinu – SRBIJA NEWS\nZbog Krima i nedostatka logike Kijeva ljudi će prestati da dolaze u Ukrajinu\n20. Marta 2017. 20. Marta 2017. admin\n„Ovaj ukrajinski raskorak i nedostatak logike izaziva niz neprijatnosti koje će na kraju dovesti do toga da će ljudi prestati da dolaze u Ukrajinu“, rekao je stalni predstavnik Krima pri predsedniku Rusije.\nPokušaji Kijeva da zabrani međunarodnim i ukrajinskim političarima da posećuju Krim uz neprekidno optuživanje Rusije da je zatvorila poluostrvo za nezavisne posmatrače dovešće samo do toga da će ljudi prestati da dolaze u Ukrajinu, rekao je novinarima u Simferopolju potpredsednik krimske vlade, stalni predstavnik Krima pri predsedniku Rusije Georgij Muradov.\nRanije su na Krim stigli poslanici niza evropskih zemalja na inicijativu partije „Spravedlivaя Rossiя“ (Pravedna Rusija). Program njihove posete obuhvata obilazak lokalnih znamenitosti i niz zvaničnih susreta sa predstavnicima regionalnih vlasti i religijskih konfesija.\nStranu delegaciju čine poslanici iz Češke, Srbije, Crne Gore, Velike Britanije, Brazila i Kirgistana. Ranije najavljeni poslanici iz Ukrajine, Letonije, Litvanije i Mađarske su, prema rečima organizatora, otkazali dolazak u poslednjem trenutku.\n„Ukrajina vrši pritisak na one koji dolaze na Krim da sve vide svojim očima. Pritom na svim međunarodnim forumima Ukrajina postavlja pitanje zašto nikoga ne puštamo na Krim, pa nezavisni posmatrači ne mogu da dođu ovamo. A čim nezavisni posmatrači najave da će posetiti Krim, oni na njih vrše pritisak po političkim kanalima. Zato, izvinite, ovaj ukrajinski raskorak i rekao bih, nedostatak logike, izaziva niz neprijatnosti koje će na kraju dovesti do toga da će ljudi prestati da dolaze u Ukrajinu“, rekao je Muradov, prenosi RIA „Novosti”.\n„Nastavićemo da radimo na tome da ljudi u celom svetu saznaju za situaciju na Krimu i kako se ovde poštuju ljudska prava, na primer, Krimskih Tatara, u poređenju sa onim kako se prava Rusa poštuju u Letoniji ili u Ukrajini“, rekao je Muradov.\nSvetGeorgij Muradov., Krim, Rusija\nBoško Obradović formirao svoj Predsednički savet\nOve sedmice: 13974\nOvog meseca: 79135\nTrenutno posetilaca: 163


Naslovna/Društvo/Odron, magla, vlažan kolovoz: Oprez vozačima, smanjite vožnju\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH kiša je prestala da pada pa se većinom vozi po vlažnim kolovozima, dok je na području Prijedora i Doboja, na širem području Visokog i Gračanice, te ponegdje uz rijeku Savu vidljivost smanjena zbog magle.\nIz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske upozoravaju na povećanu opasnost od odrona kamenja i zemlje na kolovoz na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina, pa vozačima savjetuju maksimalno opreznu vožnju prilagođenu stanju i uslovima na putu.\nU toku su radovi na izgradnji i sprovođenju privremenog sistema naplate putarine na auto-putu “9. januar” Banjaluka-Doboj, na petlji Mahovljani, zbog čega je na ovom lokalitetu izmijenjen režim odvijanja saobraćaja.\nIz AMS vozače upozoravaju da voze opreznije i poštuju privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nU toku je postavljanje inteligentnih transportnih sistema /ITS/ na auto-putu Gradiška-Banjaluka, zbog čega je izmijenjen režim odvijanja saobraćaja, uz privremeno postavljenu signalizaciju.\nU toku je izgradnja Male hidroelektrane “Krupac” na rijeci Željeznici, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja na dionici magistralnog puta Krupac-granica Republike Srpske /Bogatići/, na području opština Istočna Ilidža i Trnovo.\nU toku je deminiranje na radilištu “Klakari Donji osam, 13 i 14”, opština Brod, zbog čega su najavljene privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Brod-Odžak u vremenu od 8.00 do 15.00 časova, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja saobraćaja.\nIzmijenjen je režim u odvijanju saobraćaja na dionici magistralnog puta Modriča jedan-Modriča dva, kao i na dionici regionalnog puta Bušletić-Modriča dva zbog izgradnje kružne raskrsnice na spoju tih puteva i Tarevačke ulice, dok je dionica Modriča dva-granica Republike Srpske /Ždreban/ zatvorena za saobraćaj u zoni izvođenja radova, a vozila se preusmjeravaju kroz ulice Vojvode Putnika i Dositeja Obradovića.\nNa dionici magistralnog puta Klašnice dva-Šargovac zbog izgradnje priključne saobraćajnice za naselje Zalužani, saobraća se jednom trakom.\nZbog radova izmijenjen je režim u odvijanju saobraćaja i na dionicama magistralnog puta Banjaluka /Rebrovac/-Čelinac i Čelinac-Kotor Varoš.\nSaobraćaj se odvija naizmjenično jednom trakom i regulisan je privremenom signalizacijom.\nU toku je sanacija klizišta na magistralnom putu Karanovac-Crna Rijeka, zbog čega je izmijenjen režim odvijanja saobraćaja.\nU toku je izgradnja trotoara na regionalnom putu Derviši-Klašnice dva /Put srpskih branilaca i 16. Krajiške narodno-oslobodilačke brigade u Banjaluci/, zbog čega je izmijenjen režim odvijanja saobraćaja.\nZbog izgradnje pješačke staze, na dionici regionalnog puta Obudovac-Lončari najavljene su izmjene u odvijanju saobraćaja, uz postavljenu signalizaciju.\nZbog klizišta, jednom trakom naizmjenično se saobraća na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare /Mačkovac/-Čelić, zbog klizišta u rejonu Čelića.\nZbog radova usporeno se saobraća i na putu Teslić-Karuše, na području Federacije BiH.\nNa magistralnim putevima Zenica-Nemila u tunelu “Vranduk dva” i Srebrenik-Orašje u tunelu “Ormanica” zbog sanacionih radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu signalizaciju.\nNa magistralnom putuSemizovac-Vogošća, zbog radova na izgradnji kružnog toka na ulazu u Vogošću saobraća se usporeno, uz izmijenjen režim saobraćaja.\nRežim saobraćaja zbog radova izmijenjen je i na magistralnim putevima u Ključu i Jajcu, U Tasovčićima na području Čapljine, kao i na dionicama Mostar-Čitluk, Busovača-Kiseljak, Tarčin-Konjic /Bradina/, Ustiprača-Goražde i Kladanj-Podpaklenik.\nVrijeme zadržavanja na graničnim prelazima često je promjenljivo.\nZbog bezbjednosnih razloga, zatvoren je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\n9. januar auto banj brdo Banjaluka BiH Bileća Brčko Brod Deminiranje Derviši Doboj Gradiška Granica Ilidža izgradnja Karanovac Kiša Kneževo Ljubačevo Lopare magla mahovljani Modriča Mostar Orašje putarine radovi rebrovac rekonstrukcija Rijeka sanacija saobraćaj ulice vozač Vrijeme Zalužani Zenica\nPočeli radovi: Novo ruho za 19 škola\nPočeo sastanak međunarodnog advokatskog tima sa Anketnim odborom o slučaju Dragičević\nGradonačelnik Radojičić razgovarao sa ambasadorom Vigemarkom\nDonja Suvaja: Još jedna priča Lička! (VIDEO/FOTO) posted on Petak, 18. Januara, 2019.


Boračka organizacija Republike Srpske — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nBoračka organizacija Republike Srpske je udruženje od javnog interesa u Republici Srpskoj. Osnovana je 1993. godine.\nPrva Skupština, tada, Udruženja boraca Republike Srpske, održana je u Laktašima, a sastanak inicijatora osnivanja boračke organizacije održan je u Bijeljini, takođe, 1993. godine. Organizator inicijalnog sastanka bio je dr Dragan Đokanović, prvi ministar za pitanja boraca i žrtava rata Republike Srpske. Boračka organizacija okuplja borce Vojske Republike Srpske iz vremena Rata u Bosni i Hercegovini (1992—1995).\nNajveća je nevladina organizacija u Republici Srpskoj i jedna od najvećih u Bosni i Hercegovini. Oktobra 2007. godine Vlada Republike Srpske dodijelila joj je status organizacije od posebnog interesa za Republiku.\nOsnovni cilj Boračke organizacije je očuvanje Republike Srpske, poboljšanje materijalnog i društvenog položaja boračkih kategorija i njegovanje tradicije Odbrambeno-otadžbinskog rata. Ovi ciljevi definisani su u Statutu i Platformi Boračke organizacije.\nOrgani Boračke organizacije su: Skupština, Predsjedništvo, te Odbor porodica poginulih boraca i Odbor ratnih vojnih invalida. Predsednik organizacije je general Vojske Republike Srpske Milomir Savčić.\nBoračka organizacija ima svoje opštinske odbore u svim opštinama Republike Srpske, a u svim opštinama takođe djeluje i Odbor porodica poginulih boraca i Odbor ratnih vojnih invalida Republike Srpske.\nZa svoje zasluge u očuvanju Republike Srpske, Boračka organizacija je više puta odlikovana od najviših institucija Republike Srpske.\nBoračka organizacija je i članica Svjetske federacije veterana i aktivan je učesnik u radu ove Federacije.\nOrden zastave Republike Srpske sa zlatnim vijencem (2012)\nRepublička organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Republike Srpske\n^ „Dr Dragan Đokanović, zvanična internet prezentacija”. Arhivirano iz originala na datum 05. 06. 2010. Pristupljeno 27. 08. 2018.\n^ KRAJIŠKI VOJNIK, Intervju: Ministar dr Dragan Đokanović, novembar 1993.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Борачка_организација_Републике_Српске&oldid=23191010”\nPoslednja izmena na dan 11. jun 2020. u 17:01 č.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 11. jun 2020. u 17:01 č.


18 April 2017 na Vesti\nNa teritoriji Srbije postoji nekoliko velikih poslovnih oglašavača, sajtovi gde svako ko traži posao može da uradi pretragu po profesiji, lokaciji i slično. Ono što je Ogledalo Firme probilo u sam vrh svih oglašavača je najmoderniji sistem koji spaja poslodavce i kandidate. Tim ljudi koji stoji iza ovoga portala živi u Silikonskoj Dolini u Americi i prenosi najmodernije tehnologije veštačke inteligencije i analize podataka u sistem Ogledala Firme.\nVećina Kompanija koje imaju preko 200 zaposlenih se ekskluzivno oglašava na portalu Ogledalo Firme već neko duže vreme. Ono što nas je zanimalo je zašto su odustali od nekih poznatih velikih portala za poslovno oglašavanje i prešli isključivo na Ogledalo firme. Pošto imamo odličan odnos sa kompanijama sa kojima sarađujemo uspeli smo da izvučemo par vrlo korisnih informacija.\nPrvi i najčešći razlog je što Ogledalo Firme odmah po postavljanju poslovnog oglasa prikazuje spisak svih kandidata koji odgovaraju poslovnom oglasu i koji aktivno traže posao. Ovo u nekim slučajevima dovodi do pronalaženja novog zaposlenog u roku od samo par dana i skraćuje vreme potrebno za filtriranje profila.\nDrugi najčešći razlog je što postavljanjem poslovnog oglasa na Ogledalo Firme, regruteri ručno izvlače kandidate iz baze i nude ih poslodavcima. Na ovaj način većina prijava koje dolaze sa Ogledalo Firme su već filtrirane i lakše za obradu od strane HR-a ili specifičnih timova.\nTreće, svaki poslovni oglas na Ogledalo Firme se promoviše aktivno preko Facebook-a (koji uključuje i stranicu i plaćenu reklamu). Na ovaj način kandidati dolaze do informacija o potencijalnom poslu i bez da posećuju specijalne websajtove. Na ovaj način kompanije su nam rekle da su primetili i jačanje brenda. Ogledalo Firme inače koristi svoju mrežu partnera da promoviše poslovne oglase.\nOgledalo Firme trenutno ima preko 50,000 profila različitih struka koji aktivno traže posao širom Srbije.\nKao bonus sistema je činjenica da svako ko je zainteresovan za posao u određenoj kompaniji bez obzira gde je našao poslovni oglas dolazi na Ogledalo Firme kako bi proverio šta kažu zaposleni i kolike su plate u toj kompaniji. Ovo je trenutak kad se svi oglasi kompanije prikazuju. Najbolji kandidat je onaj koji je već zainteresovan za kompaniju a to je baš ono što Ogledalo Firme postiže.\nŠto se tiče poseta Ogledalo Firme je u top 100 u Srbiji ako se računaju samo domaći sajtovi i do sada beleži samo rast iz meseca u mesec.\nAko želite da vidite koje to kompanije imaju aktivne poslovne oglase kod nas možete proveriti par sledećih linkova:\nKako izgledaju posete na Ogledalo Firme u realnom vremenu možete pogledati sledeći video\nOgledalo Firme svim kompanijama daje besplatno 2 poslovna oglasa gde mogu da se uvere u moć ovakvog sistema.\nZa sva pitanja oko oglašavanja na Ogledalo Firme obratite se na podrska@ogledalofirme.com


Radio România Internaţional/ Rumunija danas/ Diskoteka ’70-’80\nKampanja ,,Ne bacaj prošlost, donesi je u muzej” organizovana je u septembru 2016 god. gradjani su aktivno učestvovali u prikupljanju objekata iz komunističkog perioda.\nDiskoteka '70-'80 (foto-facebook-muzeulmoo)\nViše od 200. gradjana grada Oradea, učestvovalo je na svečanom otvaranju stalne izložbe “Diskoteka ’70-’80”, otvorena u Gradskom Muzeju Oradea. Putovanje kroz vreme otkriva- kako su se zabavljali mladi 70-tih/ 80-tih godina u Rumuniji, u diskoteci. Magnetofoni, kasetofoni i trake bili su deo pejzaža tog perioda, retuširan pejzaž, ako se tako može reci, diskretna ,,komisija za slušanje i gledanje”, koja je odlučivala šta se može emitovati ili projektovati u takvim prostorima.\nOd kustosa Kristine Puškaš saznali smo da je ideja ove izložbe nastala od više donacija muzeju, ali i naporne istraživačke aktivnosti: ,,Kampanju ,,Ne bacaj prošlost, donesi je u muzej” organizovala sam u septembru 2016 god. Desetine gradjana aktivno su učestvovaleu ovoj kampanji, u prikupljanju objekata iz komunističkog perioda i medju hiljadama objekata koji su nam donirani, našla sam puno ploča, magnetofona, gramofona, magnetnih traka i izabrali smo iz bogate ponude, sa tačke gledišta diskoteka iz tog perioda. Razmišljali smo bolje da ih iskoristimo za izložbu, nego da ostanu negde u magacinu. I tako sam smislila ovaj izložbeni projekat. Počela sam od ideje da ovakvo istraživanje nije bilo realizovano, u pogledu načina organizovanja diskoteka u komunističkom periodu. Iz perioda pre-dokumentacije nisam našla nijedno pravilo koje se odnosi na organizovanje aktivnosti u diskotekama, dok nisam ušla u arhiv i pronašla važan fond komiteta za kulturu i socijalno obrazovanje. Tu sam pronašla nekoliko pravila, kako su funkcionisale diskoteke, na osnovu kojih odredbi centralnog nivoa, šta znači komisija za gledanje i slušanje, šta je cenzura, koja su bila ograničenja. Nisam se zaustavila samo na ovom istraživanju, već sam intervjuisala DJ-ove iz Oradea, koji su organizovali diskoteke u komunističkom periodu, posebno 70-tih i 80-tih godina. Tako je nastala ova diskoteka, koja, pored činjenice da je izložba objekata i fotografija, ima i atmosferu diskoteke.“\nDiskoteke mogle su biti organizovane u domovima kulture, kulturno-obrazovnim klubovima, barovima, restoranima, u drugim ugostiteljskim objektima, hotelima kao i u odmaralištima. Morali su da se pridržavaju ,,Pravila u vezi organizovanja programa diskoteka i videoteka. ”Diskoteke su samo mogle da rade na osnovu ovlaščenja koje su godišnje izdavali Komiteti za Kulturu i Socijalno obrazovanje okruga. A dozvola se dobijala nakon što je komisija za gledanje i slušanje izdala pisanu presudu o sadržaju programa i o mogućnosti prezentacije u javnosti. Program diskoteka 80-tih godina obavezno je obuhvatao 2/3 rumunske pesme od ukupnog broja predstavljenog programa.”\nBudući da je to “socijalistička” stvarnost, pitali smo Kristinu Puškaš šta doživljava posetilac izložbe: ,,Ulazi u diskoteku sa disko kuglom, sa strobovima, UV neonskim osvetljenjem, obojenim svetlima. Izložbu sam obogatila vinilom i muzikom iz tog perioda, imamo nekoliko magnetofona Tesla i Taskam, gramofona, originalnih fotografija koje je jedan DJ donirao muzeju. Nema puno dokumentarnih materijala na ovu temu, pošto se nisu fotografisali, nisu ni razmišljali da će jednog momenta biti deo istorije ove zajednice. Takodje, imamo pesme koje su pisali mladi, iz 70-tih godina imamo ljubavna pisma u kojima piše šta su slušali, dekupaže napravljene od novina. To su originalni materijali i ponosni smo što imamo tako bogatu dokumentaciju i bogato nasledje.“\nGde se nalazi izložba saznali smo od kustosa Kristine Puškaš : ,,U tvrdjavi Oradea, u Gradskom muzeju Oradea, izložba je organizovana na dva nivoa. Na drugom spratu imamo odgovarajuću salu. To je jedna od najvećih i najlepših sala i tu smo organizovali diskoteku. Ali za otvaranje izložbe se pokazala neadekvatnom, s obzirom da je došlo više od 200 ljudi, nismo očekivali takav uspeh. Bila je prepuna i zagušljiva, ali ljudi su počeli da igraju, mi smo otvaranje organizovali prema tradiciji, ali diskoteka je doživela uspeh posle svečanog otvaranja, sa muzikom 70-tih, 80-tih godina. Došlo je puno nostalgičara, generacija 70-tih, 80—tih godina, takodje, bilo je i mladih koji su došli da slušaju muziku tog perioda. Imali smo sve generacije i svi su bili srećni. I na kraju, zaključila sam da nam je ovaj dogadjaj doneo mnogo sreće i radosti.”\nDiskoteke su bile otvorene dva do cetiri sata, tako da i diskoteka organizovana povodom svečanog otvaranja izložbe, po propisu je zatvorena u 20. časova.


Brendiranje izloga, Brendiranje lokala, folije za izloge | Copy Centar Akademija\nReklame za radnje\nReklame za radnje - od idejnog rešenja do montaže na izlogu Vašeg lokala ili unutrašnjosti. Brendiranje lokala i izloga se radi uglavnom prelepljivanjem staklenih površina folijom sa odštampanom grafikom.\nDizajn i izrada reklama na izlogu\nIskoristite Vaš izlog kao reklamni pano koji ce Vam pomoći da na dobar način predstavite Vaš brend, proizvod ili uslugu. Pozovite prolaznike da uđu u Vaš lokal ili obavestite kupce o potencijalnom sniženju ili akciji.\nKvalitetno urađeno brendiranje čini Vaš lokal prepoznatljivim, uočljivijim i ističe Vas od ostalih, sa ciljem uspešnijeg poslovanja i unapređenja Vašeg posla.\nFolija za izloge može se koristiti i za stakla od kancelarija ili vrata, da se stvori privatnost u prostoriji. Najčešće se koriste peskirne folije koje daju izgled peskiranog stakla ili možete samo nalepiti logo kompanije.\nAko nemate dizajn za Vaše izloge, naši dizajneri mogu da naprave idejno rešenje i u saradnji sa Vama doći ćemo do konačnog izgleda.


RRC Albania » Partnerë » AVAYA\nAVAYA Inteligent Communications Serbia\nAvaya razvija inteligentna komunikaciona rešenja i smatra se vodećim provajderom IP telefonije, kontakt centara i rešenja na polju unificirane komunikacije. Avaya uspešno integriše komunikacijske procese u poslovne procese omogućavajući veću produktivnost zaposlenih, veću efikasnost kompanije i veće zadovoljstvo klijenata, a pritom omogućava kompaniji globalnu povezanost. Više od milion kompanija širom sveta, među kojima je i više od 90% Fortune 500 kompanija, koriste Avaya rešenja.\nAVAYA Pruža konkurentnost kompanijama\nAvaya može ponuditi svakoj lokalnoj ili međunarodnoj kompaniji, bez obzira na veličinu, efikasna komunikaciona rešenja koja u velikoj meri doprinose konkurentnosti i donose dodatnu vrednost kompaniji. Avaya takođe nudi rešenja za SMB firme sa velikim funkcijskim portfoliom i prilagodljivom cenom. Koristeći modularne komponente, sistem koji uključuje i usluge je prilagođen svim vašim potrebama.Inteligentna AVAYA rešenja pomažu Vašoj kompaniji i okolini Avaya je razvila proizvode, programe i rešenja koja pomažu u smanjenju emisije CO2 gasova, posebno s aktivnostima kao što su poslovna putovanja, odlazak na posao i potrošnja električne energije. Avaya podržava teleworking, kolaborativna rešenja sa audio i web conferencing-om, a isto tako umanjuje troškove električne energije vezane za komunikacione sisteme. Na ovaj način, Avaya pomaže korisnicima dostizanje kompanijskih i ekoloških ciljeva.\nAVAYA Istorija kompanije\nAvaya funkcioniše kao samostalna kompanija još od odvajanja od Lucent Technologies, 2. oktobra 2000. Pre toga, Avaya je bila deo Western Electric i AT & T više od 100 godina. Avayalab, deo kompanije Avaya, koncentriše se uglavnom na istraživanje i razvoj komunikacionih tehnologija za kompanije i vlasti. Ova firma je uspešno radila 75 godina kao deo Bell Laboratories, jednog od najboljih istraživačkih instituta u svetu, koja ima registrovanih 3.000 patenata od svog početka pa do sada. 18. novembra 2004. godine, Avaya je kupila Tenovis, kompaniju sa stogodišnjom tradicijom u područiju komunikacija. Kompanije Silver Lake i TPG Capital kupile su kompaniju Avaya u oktobru 2007.


Neuspela Mustafina misija u Briselu, demarkacija ostaje uslov za vizne olakšice | Infomedia Balkan\nPolitika | 25.Apr.2017 - 16:54 h\nNeuspela Mustafina misija u Briselu, demarkacija ostaje uslov za vizne olakšice\nKosovski premijer Isa Mustafa nije uspeo da ubedi evropske zvaničnike da odobre vizne olakšice pre nego što parlament potvrdi demarkaciju sa Crnom Gorom, javljaju mediji u Prištini. Mustafa je u Brisel otputovao tražeći da demarkacija bude izbrisana sa liste preduslova za vizne olakšice.\nEvropski komesar Dimitris Avramopulos ponovio je danas kosovskom premijeru Isi Mustafi u Briselu da demarkacija sa Crnom Gorom ostaje glavni preduslov za dobijanje viznih olakšica i ohrabrio Mustafu, vladu i političke stranke da što pre takav potez ratifikuju u parlamentu.\nMustafa je u Brisel doputovao posle razmene teških reči između Brisela, Prištine i Tirana, u kojoj su evropski zvaničnici oštro kritikovali albanskog premijera Edija Ramu i kosovskog predsednika Hašima Tačija zbog najava da bi usporavanje evrospkog puta moglo dovesti do ujedinjenja Kosova i Albanije.\nOsim zvaničnika EU, izjave Tačija i Rame kritikovali su i američki ambasadori u Beogradu, Prištini i Tirani, navodeći da takve najave ne doprinose stabilnosti regiona.\n"Komesar Avramopulos pozdravio je napore kusmerene ka ratifikaciji sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom i ohrabrio premijera Mustafu, njegovu vladu i političke stranke da uskoro nastave sa glasanjem u parlamentu", navodi se u saopštenju EU.\nMustafa je, kako navode prištinski mediji, u Brisel doputovao sa ponudom da EU odobri vuznu liberalizaciju, a da njegova vlada u naredne dve godine ispuni evropske zahteve.\nKosovska opozicija žestoko se protivi tom sporazumu, tvrdeći da Priština, na taj način, prepušta veliku teritoriju. Tri komisije, dve lokalne i jedna američka, potvrdile su u međuvremenu, valjanost sporazuma Podgorice i Prištine.\nNema kampa za migrante van EU\nZaev najavio impičment Ivanova, -ako mora-\nIlić: Ne znam koga ćemo podržati, znam da Vučića nećemo\nInstagramom protiv depresije\nUmro Graham Tejlor, bivši selektor Engleske


Skoplje: Protest protiv albanskog jezika i federalizacije - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Skoplje: Protest protiv albanskog jezika i federalizacije\nSkoplje: Protest protiv albanskog jezika i federalizacije\nGrađani Skoplja protestovali su večeras protiv uvođenja albanskog jezika kao drugog zvačnog jezika i federalizacije Makedonije.\n1Piše: Danas Online 27. februara 2017. 22.59\nKako prenose mediji građani su protest započeli ispred vlade, a završen ispred zgrade parlamenta. Procene su da je učestovovalo nekoliko hiljada ljudi.\nSkupu, koji je organizovalo novoformirana Građanska inicijativa za zajedničku Makedoniju, prisustvovali su neki od najznačajnijih zagovornika vladavine VMRO DPMNE Nikole Gruevskog. U inicijativi za zajedničku Makedoniji navode da nemaju veze sa VMRO DPNNE, a na skupu nisu bili dozvoljeni stranački simboli. Okupljeni su nosili transparente sa porukama „Makedonija je naša crvena linija“ i „Neće vam proći!“.\nPrema pisanju medija, pročitan je i proglas u kojem se od političkih partija traži da poštuju Ustav. Kao i da se obavežu da neće raditi na promeni imena i suštine unutarne države, ali i da prihvataju platforme koje su napravljeme za tuđe interese i čiji je cilj razbijanje Makedonije.\n„Makedonija ima tri Ilindana – 1903, 1944. i 1991. godine. Došlo je vreme da obznanimo četvrti Ilindan. U sva tri prethodna, Makedonci su jasno i nedvosmisleno iskazali poštovanje prema svima koji žive pod ovim nebom. Došlo je vreme i za nas da pokažu poštovanje. Mi, savremenici ovog trenutka, dužni smo da spojimo sve vrednosti iz prošlosti i da se usmerimo ka budućnosti. Nijedan patriota nije protiv nacionalnih prava, kulture i tradicionalnih vrednosti svojih sugrađana“, navedeno je u proglasu.\nLider VMRO DPMNE Nikola Gruevski optužio je predsednika opozicionog Socijaldemokratskog saveza Makedonije Zorana Zaeva, koji sa albanskim partijama dogovara koalicionu vladu, da priprema redefinisanje i promenu imena Makedonije i pozvao narod da brani državu.\nPendarovski protiv upisivanja etničke pripadnosti u lične karte\n28. februara 2017. u 09.55\nOvi protesti su u organizаciji Gruеvskog i Policije, svi su članovi stranke VMRO-DPME, da bi se spasili od odgovornosti za šta ih čeka istražni oran odavno naznačen, jer ga ovi za sada ne samo ne priznaju već njhove sudije su novčano kaznili po 2.000 evra obe dame koje su izabrane za Javne tužioce, važno je što je jedna Makedonka a druga Albanka.


Republika / MIRKOVIĆ O NAJNOVIJIM PRETNJAMA VUČIĆU: Njihova patološka mržnja ne može da pobedi našu ljubav prema Srbiji!\nsreda, 6. 5. 2020.| 20:21\nAleksandar Mirković, šef odborničke grupe Srpske napredne stranke ocenio je da je najnoviji poziv na ubistvo predsednika Aleksandra Vučića samo je nastavak bolesne i morbidne kampanje, "patološki u mržnju ogrezle Đilasove skupine koja jedino na ovaj način želi da se obračuna sa predsednikom Srbije".\n- Najoštrije osuđujem ovakvo ponašanje sledbenika propalog SzS-a i pozivam nadležne organe da hitno reaguju, jer je poziv na ubistvo ili čerečenje bilo koga, apsolutno nedopustivo. Jedini krivac za ovakve pojave je isključivo Dragan Đilas koji mesecima i godinama unazad satanizuje i Aleksandra Vučića i njegovu porodicu i decu i to izmišljenim aferama, bolesnim emisijama, naslovnim stranama i pozivanjem da se na ulici sruši vlast koja je legitimno izabrana - naveo je Mirković u saopštenju i podvukao:\n- Ovako nešto je apsolutno nedopustivo i neka se sada lažno uplakani Dragan Đilas zapita kako se sada osećaju neka druga deca. Ove pretnje će i za Aleksandra Vučića i za sve u Srpskoj naprednoj stranci biti vetar u leđa da radimo još više, jer mržnja ne može da pobedi našu ljubav prema Srbiji - zaključio je Mirković.\nAleksandar Vučić Predsednik Srbije Pretnje Predsednik SNS Naprednjaci Srpska napredna stranka Aleksandar Mirković\nPriča o porodici Suljović iz Tutina kojoj je, prema navodima pojedinih medija, korona virus ubio...


Pušačice ”ravnopravne” sa pušačima – Nadlanu.com\nPušačice ''ravnopravne'' sa pušačima\nObjavljeno 13. sep 2007. / 15:29:56\nAko su tačna otkrića američkih epidemiologa i kancerologa, žene pušači mogu da odahnu: suprotno dosadašnjem verovanju, one nisu izložene većem riziku da obole od raka pluća nego muškarci sa istim pušačkim stažom.\nIstraživači su otkrili da je rak pluća ubica koji ne pravi razliku između polova jer ubija gotovo isti broj žena i muškaraca zavisnika od nikotina. "Nije nam jasno na osnovu čega su u nekim studijama iznete tvrdnje da veći broj žena od muškaraca oboljeva od raka pluća"- izjavio je dr Majkl Tun, glavni epidemiolog Američkog društva za borbu protiv raka koji je rukovodio istraživanjima. Po njegovom mišljenju, ova najnovija neočekivana otkrića trebalo bi da pomognu naučnicima da razrade široku strategiju koja će biti dovoljno uverljiva i jasna da osobama, bez ozira na pol, ukaže na rizike koje donosi zavisnost od nikotina.\nAmeričko društvo za borbu protiv raka procenjuje da je svake godine u SAD za smrt 160.440 osoba obolelih od raka pluća u 87 odsto slučajeva glavni krivac - duvan. Uprkos ovim brojkama pa čak i činjenici da je pušenje takođe najveći uzročnik srčanih i oboljenja krvnih sudova , oko 23 Amerikanaca i Amerikanki još uvek puši.Činjenica je da puši više muškaraca od žena pa je zbog toga i logično da ih veći broj i umire od raka pluća. Ali s obzirom da poslednjih godina počinje da puši sve više žena, i među ženskom "pušačkom populacijom" od sredine 60-tih godina prošlog veka zabeležen je porast broja oboljenja od raka pluća.\nGrupa naučnika iz Američkog društva za borbu protiv raka i istraživači iz Ginekološke klinike Brigam u Bostonu za svoj opsežan izveštaj istražili su istorijate bolesti 85.000 žena i muškaraca i objavili su ga u najnovijem broju stručnog naučnog časopisa "žurnal nacionalnog ištituta za rak". "Naši podaci pokazuju da žene u odnosu na muškarce nisu izloženije većem rizku oboljevanja od raka pluća - pod uslovom da imaju sličan 'pušački staž' ali i broj popušenih cigareta" - smatra dr Dijana Feskanič iz Ginekološke klinike u Bostonu.


Početak/Društvo/Centar „Mara“ uvodi nove usluge kontakt centra\nFoto: Centar "Mara"\nCentar za dnevni boravk dece,omladine i odraslih lica mentalno ometenih u razvoju „Mara“ uvodi nove usluge kontakt centra za korisnike i njihove roditelje ili staratelje.\nOd formiranja kontakt centar „Mara“ imao je više od sto poziva roditelja ili staratelja korisnika ove ustanove.\n„Nekima je bila potrebna pomoć oko kupovine najpotrebnijih namirnica, nekima pomoć lekara, dok su pojedini izrazili želju za razgovorom sa nekim od naših stručnih radnika i zatražili savet. Kroz razgovor sa njima uvideli smo da je potrebno uvesti nove usluge“, saopštavaju iz Mare.\nNove usluge su:\n• Psihosocijalna podrška za korisnike i njihove porodice, koja ima za cilj da ublaži uticaj novonstale izolacije, kao i sprečavanje ili smanjenje mogućih posledica na psihičkom planu;\n• Radna terapija elektronskim putem (crtanje i pisanje) za one koji su u mogućnosti da je koriste;\n• Radna okupacija telefonskim putem – svakodnevno kontaktiranje korisnika i njihovih porodica radi preporuka da što kvalitetnije i bolje provode vreme u izolaciji, uz podsećanje na održavanje lične higijene;\nSa korisnicima i njihovim porodicama rade stručni radnici i stručni saradnici Centra za dnevni boravak „Mara“.\nRadno vreme kontakt centra je radnim danima od 8 do 14 sati, a kordinator je pomoćnik direktora Nikola Ilić. Sve informacije se mogu dobiti i od socijalnog radnika Milice Cvetković- Radenković.\nCentar Mara kontakt centar Pomoć\n1.500 paketa pomoći za najugroženija domaćinstva u Nišu\nStanković: Slobodni muzičari bez primanja i pomoći za vreme korone\nHUMANOST NA DELU: Jelena sama organizovala akciju pomoći i za 15 dana podelila 104 paketa\nNova pravila ako želite 100 evra


Dani javnih politika - GAJP\nDani javnih politika\nDani javnih politika su dvodnevni seminar koji se održava svake jeseni na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, u organizaciji Grupe za analizu i kreranje javnih politika (GAJP) i Centra za javnu upravu, lokalnu samoupravu i javne politike, uz podršku Fondacije Konrad Adenauer.\nDani javnih politika za cilj imaju pre svega popularizaciju javnih politika kao praktične politikološke discipline. Smatramo da je ova disciplina i njen razvoj od presudnog značaja za razvoj jedne zemlje ali i za razvoj politikologije kao nauke, a studenti, članovi omladine političkih partija i predstavnici civilnog sektora su posebno izabrana ciljna grupa radi njihovog upoznavanja i osposobljavanja da politički život razumevaju kroz političke ishode.\nS toga se teme učesnicima prezentuju na konkretan način, kroz predavanja, debate, diskusiju i radionice. Teme su odabrane sa ciljem da zainteresuju učesnike i da prikažu ključne specifičnosti u samom procesu kreiranja, analize i evaluacije javnih politika. Govornici na Danima javnih politika su donosioci odluka ili oni koji su učestvovali u kreiranju odluka, profesori univerziteta, privrednici i predstavnici civilnog sektora.\nDo sada održano je šest seminara (2013. – 2018. godine) koje je pohađalo preko 700 učesnika. Učesnici seminara su studenti, članovi organizacija civilnog društva i političkih partija. Na Danima javnih politika su do sada govorili: gradonačelnik Beograda, ministri i državni sekretari u Vladi RS, stručnjaci, akademska javnost, predstavnici nevladinog i privatnog sektora.\nDani javnih politika su jedini događaj ovog tipa u Srbiji, od strane učesnika uvek ocenjivani visokim ocenama koje su se odnosile na organizaciju seminara, odabir tema i govornika.\nIzveštaje sa svih Dana javnih politika pročitajte ovde:\nDani javnih politika 2013.\nDani javnih politika 2014.\nDani javnih politika 2015.\nDani javnih politika 2016.\nDani javnih politika 2017.\nDani javnih politika 2018.