Od Evrope na poklon tri milijarde - Evropa i mi\nOd Evrope na poklon tri milijarde\nFinansijska pomoć je utrošena za programe i projekte u Srbiji koji su podstakli razvoj i konkretne reforme, ali i doneli korist građanima u velikom broju oblasti\nSrbija i Evropska unija obeležavaju ove godine 15 godina razvojne pomoći EU, koja je od 2001. godine Srbiji bespovratno dala više od tri milijarde evra iz pretpristupnih fondova EU.\nFinansijska pomoć je utrošena za programe i projekte u Srbiji koji su podstakli razvoj i konkretne reforme, ali i doneli korist građanima u velikom broju oblasti, saopštila je Delegacija EU u Srbiji.\n– Otkako su u martu 2001. godine pokrenuti prvi projekti, EU je postala najveći partner i donator Srbije – izjavio je šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport. – Od jačanja državne uprave do obrazovanja, zdravstvene i socijalne zaštite, izgradnje mostova i puteva, zaštite životne sredine i potrošačkih prava, EU je posvećena tome da Srbiji pomogne da pristupi Uniji kroz brojne programe i projekte koji u isto vreme donose konkretne promene građanima.\nPo njegovim rečima, partnerstvo sa Srbijom je vremenom jačalo, a EU je pokazala solidarnost sa Srbijom i u teškim trenucima.\n– Kada su u maju 2014. godine poplave pogodile Srbiju, države članice EU su posredstvom Mehanizma EU za civilnu zaštitu u roku od 48 sati poslale svoje timove na teren da bi pomogli u spasavanju života i ispumpavanju vode iz ugroženih objekata. Vrlo brzo je usledila i donacija vredna više od 173 miliona evra za obnovu, zahvaljujući kojoj se na desetine hiljada ljudi i stotine preduzeća moglo vratiti normalnom životu i poslovanju – naveo je Davenport.\nPodsetio je na to da je pomoć EU je započela u martu 2001. godine kroz program CARDS, odnosno Program pomoći zajednice za obnovu, razvoj i stabilizaciju. Program CARDS je 2006. zamenjen Instrumentom za pretpristupnu pomoć (IPA),koji je trajao do 2013. godine.\n– „Naslednik” tog programa, IPA II, Srbiji će doneti 1,5 milijardu evra od 2014. do 2020. godine, a usmeren je na najvažnije sektore s ciljem da olakša pripreme Srbije za članstvo u Evropskoj uniji – dodao je Davenport.\nOn je kazao i da je EU daleko najveći donator bespovratnih sredstava Srbiji, koja je najveći primalac novca iz fondova EU na Zapadnom Balkanu i jedan od najvećih primalaca pomoći EU na svetu.\nŠef Delegacije EU napominje da se trenutno u tesnoj saradnji s vlastima Srbije, opštinama i lokalnim samoupravama, privrednim i nevladinim organizacijama sprovodi oko 600 projekata EU.\nU okviru obeležavanja 15. godišnjice pomoći biće organizovan niz događaja, uključujući brifinge za novinare, konferencije, izložbe i prezentacije uspešnih projekata EU. Pokrenut je i foto -onkurs na temu „Gde vidim EU u Srbiji”, a detaljne informacije dostupne su na sajtu Delegacije EU u Srbiji.\nDve trećine trgovine i investicija\nEvropska unija je tradicionalno i glavni trgovinski partner Srbije, budući da se gotovo dve trećine ukupne spoljnotrgovinske razmene zemlje obavlja s Unijom.\n– Dve trećine svih stranih investicija takođe dolaze iz EU – dodao je Davenport.\nPoslednja izmena 03 Apr, 2016 21:19\nTagovi: srbiji godine pomoći pomoć davenport delegacije konkretne program 2001 građanima razvoj trećine programe projekte evra\nEU uvela privremene mere za mleko\nProtest, Finci ne mogu bez Rusije


Nastaviće se velika raznolikost bankarskog sektora u regionu | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Nastaviće se velika raznolikost bankarskog sektora u regionu\nNastaviće se velika raznolikost bankarskog sektora u regionu\nRazlike među pojedinim zemljama biće i dalje glavna karakteristika bankarskog sektora u regionu CIE, može se očekivati lagano ubrzanje rasta kreditiranja, uglavnom zahvaljujući kreditima korporativnom sektoru. Ukupno gledajući, povraćaj na imovinu bankarskog sektora CIE trebao bi da ostane na nivou 2014, od otprilike 1,0%, kaže se u najnovijoj analizi UniCredit banke.\nIako je donedavno rast kreditiranja u regionu centralne i jugoistočne Evrope bio slab, analizom kretanja po zemljama postaju uočljivi određeni ohrabrujući trendovi. Lagano ubrzanje rasta trebalo bi da se nastavi u čitavom regionu, zahvaljujući kreditiranju korporativnog sektora, uz izuzetak Rusije koja će zabeležiti znatno usporavanje. Smanjuje se pređašnja izloženost pa se spoljne obaveze zamenjuju finansiranjem na domaćem tržištu.\nS obzirom na to da su profitne marže i dalje pod pritiskom, očekuje se da će nekamatni prihodi biti važan pokretač profitabilnosti. Povraćaj na imovinu bankarskog sektora u centralnoj i istočnoj Evropi (CIE) trebao bi da ostane na nivou 2014. od otprilike 1,0%. Ukupno gledajući, diferencijacija između zemalja regiona CIE u smislu razvoja bankarstva i dalje će biti glavna karakteristika. Ovo su neki od glavnih zaključaka najnovije Studije o bankarskom sektoru u 13 zemalja CIE koju je sprovelo UniCreditovo Odeljenje za strateške analize u CIE.\n„Centralna i istočna Evropa i dalje je raznolik region. Ekonomija u centralnoj i jugoistočnoj Evropi bi trebalo da poraste za 2,5% ove godine i za 2,9% naredne, dok će brojke za čitav region iznositi 0,2% odnosno 2,2%, zbog ekonomskog pada u Rusiji“, navodi Đani Franko Papa, novoizabrani direktor UniCreditove Divizije za korporativno i investiciono bankarstvo i direktor Divizije CIE u odlasku. Dodaje: „Ove godine naročiti rast bi trebalo da ostvare one privrede koje su usmerene na reforme, dok će države s trajnim strukturnim problemima biti u recesiji.”\n„Uopšteno posmatrajući, u 2015. godini, krediti korporativnom sektoru bi trebalo da porastu za 12,4 posto u centralnoj i istočnoj Evropi, odnosno za 3,5 posto u centralnoj i jugoistočnoj Evropi. Stope rasta kredita građanima trebalo bi da iznose 5,4%, odnosno 3,3 posto“, izjavila je Karmelina Karluco, zamenica direktora Odeljenja za strateške analize u CIE u UniCreditu. U regionu CIE depoziti će ove godine porasti za 9,1 posto, dok će rast u centralnoj i jugoistočnoj Evropi iznositi 4,2 posto.\nSve većom zamenom spoljnih obaveza domaćim izvorima finansiranja, uglavnom depozitima i kapitalom, lokalni bankarski sektori u centralnoj i jugoistočnoj Evropi kreću se prema održivijem modelu finansiranja. Stoga je udeo spoljnih obaveza u ukupnoj imovini sve povoljniji, tako da je u septembru 2014. iznosio 13,5 posto. Odnos kredita i depozita poboljšan je s 98% krajem 2013. godine na 96 posto u septembru 2014, što pokazuje da su domaći krediti više nego pokriveni domaćim depozitima. To znači da se pređašnja izloženost smanjuje i da je bankarski sektor u regionu trenutno u boljoj poziciji da osigura budući rast.\nS obzirom na to da su marže i dalje pod pritiskom, banke u regionu CIE bi trebalo da prošire svoje mogućnosti za poboljšanje kapaciteta za generisanje prihoda. Slično kao i u zapadnoj Evropi, nekamatni prihodi će u budućnosti dobiti na važnosti. „U globalu, očekujemo da će bankarski sektor u regionu CIE zadržati profitabilnost u 2015. godini, uz povraćaj na imovinu uporediv sa 2014. godinom, od približno 1,0 posto. Razvoj geopolitičke situacije kao i promene u spoljnom okruženju predstavljaju izvor nesigurnosti za naše prognoze. Nenaplativi krediti verovatno će i dalje predstavljati izazov u regionu“, smatra Đani Franko Papa.\n„Niža cena nafte je mač sa dve oštrice. Iako predstavlja jasno opterećenje za rusku ekonomiju, niža cena nafte može da podstakne oporavak kupovne moći stanovništva i kompanija u Evropi. Dodatni pozitivni faktori koji mogu da utiču na naše prognoze za 2015, uključuju ekspanzivnu monetarnu politiku Evropske centralne banke i domaćih centralnih banaka, kao i obnovljena nastojanja da se postigne viši nivo usuglašenosti finansijske regulative među tržištima“, dodaje Karmelina Karluco.\nUniCredit će dodatno ojačati svoju poziciju regionalnog lidera\nUzimajući u obzir današnje zahtevno ekonomsko okruženje koje se brzo menja, UniCredit je pokrenuo poseban program CIE 2020 kojim traži nove načine generisanja rasta i stvaranja vrednosti, kao i razvoja poslovanja s klijentima koje će biti otporno na buduće izazove. Podržavajući Strateški plan Grupe za period od 2013. do 2018. godine cilj je da se uspostave odgovarajuće strukture i procesi za zdrav i održiv razvoj Divizije CIE. „Naše banke u centralnoj i istočnoj Evropi snažno doprinose profitabilnosti UniCredita, s otprilike trećinom. Nameravamo da dodatno ojačamo našu vodeću poziciju u regionu CIE, zadržavajući fokus na tome da budemo dostupni klijentima, kao i na tome da iskoristimo sve prednosti naše široke geografske prisutnosti i stručnosti. Tokom prethodnih godina povećali smo udeo na većini tržišta zahvaljujući stalnim ulaganjima dok se naši konkurenti razdužuju, a isto nameravamo da nastavimo i u budućnosti“, napominje Đani Franko Papa, direktor Divizije za korporativno i investiciono bankarstvo i direktor Divizije CIE.\nUniCredit trenutno ima pokazatelj osnovnog kapitala – Tier 1 (CET1) od 10,73 posto i izrazito jaku međunarodnu mrežu u približno 50 zemalja. Sveobuhvatna procena Evropske centralne banke potvrdila je snažnu kapitalnu poziciju UniCredita, koja je u negativnom scenariju stres testa rezultirala pokazateljem CET1 od 6,8 posto.\nGrupa je glavni partner za podršku razvoju prekograničnog poslovanja klijenata kroz lokalne banke u 14 zemalja i model koji omogućuje neometano pružanje usluga. Poseduje jedinstveno i široko znanje znanje o raznim tržištima CIE i kroz mrežu međunarodnih centara pruža usluge za oko 23.000 korporativnih klijenata koji posluju u regionu. UniCredit je posvećen pružanju visokokvalitetnih usluga i zadržavanju vodeće pozicije Grupe u CIE, uključujući visok nivo zadovoljstva klijenata.\nUniCredit analiza bankarski-sektor kreditiranje


f Prestanak prodaje D2 i BMB 95 goriva - Arhus Centar Subotica\nBenzinske stanice u Srbiji od sutra će moći da prodaju samo preostale zalihe dizela D-2 i benzina BMB 95, goriva koja nisu u skladu sa evro 5 standardom kvaliteta.\nKako je agenciji Beta rečeno u Udruženju naftnih kompanija Srbije (UNKS), na više od 80 odsto benzinskih stanica članica Udruženja te vrste goriva su već povučene iz prodaje.\n"Očekujemo da će poslednje količine tog goriva biti prodate za dve do tri nedelje, ali to ne zavisi od naftnih kompanija već od zainteresovanosti kupaca", kazasli su u Udruženju koje okuplja kompanije Eko Srbija, OMV, MOL, Lukoil Srbija, Petrobart Avia, Naftahem, Standard gas, INA, Spid i Igmin petrol.\nUNKS je pozdravio odluku Ministarstva energetike o definitivnom prelasku tržišta Srbije na goriva evropskog standarda.\nKako su agenciji Beta kazali u Ministarstvu energetike, razvoja i zaštite životne sredine, nakon 31. jula za pogon traktora, radnih mašina, vojnih vozila i železničkih vozila, kao i plovila sa dizel motorom, koristiće se gasno ulje 0,1.\n"U toku je donošenje propisa kojima će biti regulisani uslovi i način stavljanja tog tečnog goriva na tržište", kazali su u Ministasrtvu.\nKako je precizirano, u skladu sa tumačenjem Ministarstva trgovine na benzinskim stanicama na kojima posle 31. jula ostanu odredjene količine D2 i BMB 95 moći će da se prodaju dok se ne potroše zalihe.\nNaveli su da će cenu novog goriva, gasnog uglja 0,1, odrediti tržište, ali su napomenuli da je u 2012. godini prosečna tone cena gasnog ulja 0,1 bila za oko 25 dolara niža od cene evrodizela.\nGradjani koji su do sada koristili D2 za pogon automobila neće moći da koriste gasno ulje 0,1, istakli su u Ministarstvu energetike. Godišnja prodaja dizel goriva D2 u Srbiji bila je oko 450.000 tona.\nDodaje se da će se aktima Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija i Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine precizno definisati uslovi za prodaju gasnog ulja 0,1 i to tako da može da se koristiti samo za traktore, radne mašine, vojna vozila, železnička vozila i plovila sa dizel motorom.\nU Ministarstvu energetike su kazali i da će kontrolu poštovanja Pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za tečna goriva naftnog porekla kojim je predvidjen prestanak prodaje dizela D2 i benzina BMB 95 odnosno sprovoditi inspekcija.\nDomaći dizel D2 i benzin premijum BMB od 95 oktana, koji ne odgovaraju evro 5 kvalitetu, trebalo je pre dve godine da budu povučeni sa tržišta, ali je dogovoreno da se njihova proizvodnja i prodaja produže do završetka modernizacije Rafinerije Pančevo.


Ceca u izdanju koje možete da iskopirate odmah: Pevačica ponela haljinu koja je zaludela sve Beograđanke (FOTO)\nNe, nije neophodno da potrošite basnoslovne svote novca na garderobu, dovoljno je malo ukusa, dobro držanje i širok osmeh kako biste izgledale kao milion dolara\nJedna od najpopularnijih pevačica u regionu, Svetlana Ceca Ražnatović kao da stari unazad. Iako je godinama prisutna na našoj estradnoj sceni, uvek joj pođe za rukom da nas oduševi, mada je često viđamo u komadima koji nisu baš za svačiji džep.\nMeđutim, Ceca je dokazala da nije sve u novcu i da je poenta u stavu - ukoliko imate dobro držanje i ukoliko se osećate dobro u svojoj koži, nisu vam neophodni skupi komadi\nTako se na svom Instagram profilu pohvalila jednostavnom crnom haljinom u formi prsluka koja je osvojila srca svih Beograđanki. Ovaj komad može se naći po povoljnim cenama, a Ceca ju je nosila uz konjski rep i visoke potpetice.\nCecina kombinacija idealna je za svečanije prilike, ali i letnje dane, a mnoge dame je obožavaju zato što se može iskombinovati za svaku priliku, ali i godišnje doba.\nUkoliko u hladnijim danima ispod obučete belu košulju i cipele sa manjom potpeticom spremne ste za posao.


Skupštinska većina će uz amandmane podržati budžet grada Banjaluka – Banjaluka24\nPovodom aktuelne političke situacije i usvajanja gradskog budžeta, predstavnici Ujedinjene Srpske i njihove kolege iz drugih političkih partija u Banjaluci održali su konferenciju za novinare.\n“Svi zdravstveni radnici i porodilje će dobiti po 500 KM od Grada. Samo dva amandmana ulažemo, što je daleko ispod tri odsto budžeta i time pokazujemo da smo za saradnju”, rekao je predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Banjaluka Vlado Đajić i poručio da niko ne može zaustaviti život u Banjaluci, pa čak ni gradonačelnik.\n“Tvrdnje gradonačelnika da će grad Banja Luka stati ako se budžet ne usvoji, vidimo da je sve manje više funkcionisalo… Gradonačelnik je obmanuo građane svojim tvrdnjama. Želimo da usvojimo budžet, ali ne budžet u kojem nema kvalitetnih stvari”, naveo je Neven Stanić iz Ujedinjene Srpske, te dodao kako od januara pružaju ruku saradnje gradonačelniku, ali da nisu naišli na adekvatan odgovor.\n“Stanivuković je indirektno priznao da su naši amandmani dobri, time što je uputio svoje kontraamandmane. Podržaćemo ovaj budžet, da bi grad nastavio sa razvojem, ali ćemo ukazivati na sve nepravilnosti”, zaključio je Stanić.\nDragoslav Topić, šef Kluba odbornika SNSD-a u Skupštini grada, rekao je da ukoliko ti amandmani ne budu prihvaćeni kao dio prijedloga budžeta, da će tražiti da se odbornici na zasjedanju izjasne o njima.\n“Podržaćemo budžet, ali uz naše amandmane”, poručio je Topić.


Uz 494 godine Goraždanske štamparije | 058.ba\nUz 494 godine Goraždanske štamparije\n24. februara 2013.\t058.ba\nBILJEG SREDNJEVJEKOVNOG SRPSKOG ŠTAMOPARSTVA\nNOVO GORAŽDE – U hramu Svetog Đorđa u Donjoj Sopotnici kod Novog Goražda, koga je 1454. godine podigao herceg od Svetog Save, veliki vojvoda bosanski, gospodar humski i knez drinski Herceg Stefan Vukčić – Kosača, tačno prije 494 godine počela je sa radom prva štamparija na prostorima današnje BiH, a druga na Balkanu, odmah iza Cetinjske.\nŠtampariju je osnovao Božidar Goraždanin, koji je 1519. godine prenio iz Venecije u Donju Sopotnicu, odakle je 1523. godine pod najezdom Turaka premještena u Rumunski grad Trgovište, a prema nekim podacima dio štamparije prenijet je u manastir Milešeka kod Prijepolja.\nMada su bile kompletirane i završene u elektronskoj formi, pet knjiga reprint izdanja crkvenih ćiriličnik knjiga štampanih u Donjoj Sopotnici tek 2009. godine su, zahvaljujući Narodnoj biblioteci Srbije, konačno odštampane.\nKnjige su rezultat projekta „Goraždanska štamparija“, koga je 2003. godine započeli istraživačko-naučni tim Narodne biblioteke Srbije i Filozofskog fakulteta Istočno Sarajevo, uz početnu podršku ministarstava prosvjete i kulture Srbije i Republike Srpske.\nPrema riječima prof. dr Dragana Baraća, rukovodioca ovog projekta, savjetnika u Narodnoj biblioteci Srbije i vanrednog profesora Filozofskog fakulteta Istočno Sarajevo, pored reprint izdanja crkvenih knjiga: Služabnika (1519.), Psaltira (1921.) i Molitvenika (1923.), štampani su i naučni radovi brojnih saradnika iz akademija nauka i umjetnosti Republike Srpske, Rusije i Srbije, Narodne biblioteke Srbije, Matice Srpske, Bogoslovskog fakulteta iz Beograda, Patrijaršijskog muzeja Srpske pravoslavne crkve iz Beograda i Biblioteke Svetog arhijerejskog sinoda Rumunske pravoslavne crkve.\nUz to, kapitalna djela „Goraždanske štamparije“ sadrže i Studiju u kojoj je opisana uloga i značaj „Goraždanske štamparije“, prve ćirilične štamparije na prostorima BiH, a kasnije i Rumunije, te njen uticaj na širenje ćirilične knjige i evropskog štamparstva u 16. vijeku, jer je ona za kratko vrijeme rada povezivala kulture, književnost i umjetnost Venecije u Italiji, Goražda u Bosni i Hercegovini i Trgovišta u Rumuniji.\nBarać je na promociji ovih knjiga, 2009. godine, posebno naglasio da su istraživanja kroz ovaj projekat tadašnjih kulturno-istorijskih i političkih prilika, u kojima je Goraždanska štamparija nastala na prostoru Stare Hercegovine, dovela do saznanja da je iz manastira Mileševa, koji je nakon propasti Pećke patrijaršije postao duhovni i kulturni centar srpstva, potekla ideja o osnivanju štamparije u Donjoj Sopotnici.\nIstraživanja su takođe potvrdila da je manastir Mileševa, posredstvom Goraždanske štamparije, imao presudni uticaj na srpsko srednjevjekovno štamparstvo.\nDo danas je, na žalost, sačuvano veoma malo originalnih knjiga štampanih u Donjoj Sopotnici, zbog čeka je konačno štampanje njihovih reprint izdanja tim značajnije.\nZna se za 25 primjeraka „Služabnika“, koji se nalaze u domaćim i stranim bibliotekama, počev od Rusije do Hilandara i Beograda. Jedini primjerak od prve knjige Služabnika iz 1519. godine sačuvan je na Hilandaru u originalnoj veličini, a Psaltir je rekonstruisan od tri pojedinačna primjerka. Inače originalni primjerci i dijelovi knjiga Goraždanske štamparije čuvaju se u Veneciji, Dubrovniku, Trgovištu, Beogradu i Sankt Petersburgu.\nCentralna promocija ovih knjiga održana je na Petrovdan, 12. jula u hramu Svetog Đorđa u Donjoj Sopotnici-Novo Goražde, kada je svečano obilježeno i 490 godina Goraždanskog štamparstva.\nU opštini Novo Goražde čine napore da, putem odbora za izgradnju, animiraju zainteresovane da konačno započnu radovi na obnovi i izgradnji Spomen štamparije, u krugu porte hrama Svetog Đorđa u Donjoj Sopotnici.\nZa ovaj istorijski poduhvat Mitropiolit dabrobosanski Nikolaj je prije četiri godine već dao svoj blagoslov, a iz Udruženja Srpsko-Kanadskog društva „Sveti Đorđe“ iz Kičinera u Kanadi, koga čini veliki broj iseljenih Srba iz Goražda, u više navrata najavljena je finansijska pomoć.\nUz to i veliki broj darodavaca zainteresovan je za izgradnju Spomen štamparije, a očekivati je da će se u sve to uključiti i ministarstva prosvjete i kulture Republike Srpske i Srbije.\nBez svake sumnje vrijeme je da konačno ti, dugo planirani i očekivani radovi otpočnu, kako bi izgradnja i uređenje Spomen štamparije bili što prije okončani.\nPodsjećamo da se pet vijekova Goraždanske štamparije navršava 2019. Godine.\nBiće to, bez sumnje, jedinstven jubilej koji će po značaju prevazići okvire opštine Novo Goražde, Republike Srpske i Bosne i Hercegovine.\nOznake: Crkva, Donja Sopotnica, Dragan Barać, štamparija


Novi Pazar / Na vakcinaciju došlo samo troje mještana Požege – Sandzaklive.rs\n0 1,717 1 minuta čitanja\nDirektor Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru Šefadil Spahić izjavio je danas da je tokom vikenda, u seoskim ambulantama, vakcinisano 365 osoba.\nOn je u izjavi za radio Sto plus podsetio da su vakcinalni punktovi bili postavljeni u deset seoskih ambulanti, a da se odziv žitelja razlikovao od mesta do mesta.\n“Zadovoljni smo odzivom žitelja Šaronja, gde je vakcinisano 98 osoba, dok smo razočarani što je na vakcinaciju došlo samo troje meštana Požege. Podsećam da je imunizacija jedino rešenje za zaustavljanje ove epidemije”, rekao je Spahić.\nOn je dodao da je u Novom Pazaru do sada vakcinisano ukupno 7.466 građana, a da je njih 4.078 primilo i drugu dozu.\nIz Štaba za vanredne situacije su saopštili da će danas punktovi za vakcinaciju u Medicinskoj školi i u Domu omladine raditi do 17 sati i da će građani moći, bez prijave, da prime vakcine Sinofarm i Sputnjik.\nKoncert u doba korone (Video)


Nova faza saradnje EU i Z. Balkana u zaštiti granica | PCNEN\nObjavljeno: 21.05.2019, 12:37\nEvropska agencija za graničnu i oblasku stražu u saradnji sa albanskim vlastima je pokrenula prvu zajedničku operaciju na teritoriji susjedne zemlje koja nije članica EU. Ova operacija označava novu fazu za graničnu saradnju između EU i njenih partnera na Zapadnom Balkanu, ali i istorijski korak u približavanju EU i Zapadnog Balkana, najavljeno je u Evropskoj komisiji. Od 22. maja timovi Agencije za graničnu i oblasku stražu biće raspoređeni zajedno sa albanskim graničarima na granici između Grčke i Albanije kako bi ojačali upravljanje granicama i povećali sigurnost na spoljnim granicama EU, a uz punu saglasnost svih zainteresovnih zemalja, prenosi Tanjug. “Sa prvim raspoređivanjem evropskih timova granične i obalne straže izvan EU, otvaramo potpuno novo poglavlje u naša saradnja u oblasti migracija i upravljanja granicom sa Albanijom i sa celim regionom Zapadnog Balkana”, poručio je komesar za migracije, unutrašnje poslove i državljanostvo Dimitris Avramopulos. Avramopulos ocjenjuje da je u pitanju “istorijski korak” približavanja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji i to kroz zajednički rad na zajedničkim izazovima kao što je kao što je bolje upravljanje migracijama i zaštita zajedničkih granica. U pograničnom području Albanije kao podrška graničnim kontrolama i borbi protiv prekograničnog kriminla biće raspoređeno 50 pripadnika Evropske agencije za graničnu i oblasku stražu i 16 patrolnih vozila iz 12 EU zemalja, navode u Evropskoj komisji. U Briselu naglašavaju da će jačanje saradnje između prioritetnih trećih zemlja i Agencije doprinijeti boljem upravljanju neregularnim migracijama, većoj bezbednost spoljnih granica EU i ojačati mogućnost reagovanja Agencije u neposrednom susjedstvu EU, a time i približiti susjede i EU.\nEvropska agencija za graničnu i oblasku stražu u saradnji sa albanskim vlastima je pokrenula prvu zajedničku operaciju na teritoriji susjedne zemlje koja nije članica EU.\nOd 22. maja timovi Agencije za graničnu i oblasku stražu biće raspoređeni zajedno sa albanskim graničarima na granici između Grčke i Albanije kako bi ojačali upravljanje granicama i povećali sigurnost na spoljnim granicama EU, a uz punu saglasnost svih zainteresovnih zemalja, prenosi Tanjug.


Organska hrana – hit u svetu i naša razvojna šansa - Užice Oglasna Tabla\n24 фебруара, 2019 0402\nUžice – Puna utisaka vratila se grupa poljoprivrednika užičkog, čačanskog i požeškog kraja sa 29. Međunarodnog sajma organske hrane „Biofah” u nemačkom gradu Nirnbergu, najvećeg takvog u svetu, održanog minulog vikenda. Putovalo je 26 domaćina koji proizvode organsku hranu, a to njihovo putovanje pomogle su lokalne samouprave Užice, Čačak i Požega kao i RRA „Zlatibor”. Imali su, kažu, šta da vide i nauče, shvatili su da je organska poljoprivredna proizvodnja budućnost kojoj nema alternative.\nNa ovom sajmu, organizovan je i nastup Srbije: naš nacionalni štand (na 63 kvadrata) predstavio je raznovrsne organske proizvode, od sušenog i zamrznutog voća do žitarica i snejkova. Taj sajamski nastup organizovale su Privredna komora Srbije i Razvojna agencija Srbije uz podršku asocijacije „Serbia organika” i nemačkog GIZ-a. Grupu proizvođača iz zapadne Srbije predvodio je direktor Centra za organsku poljoprivredu Užice prof. dr Nikola Bajić.\n– Na sajmu u Nirnbergu učestvovalo je više od 140 država. Vidljiv je trend da se u celom svetu znatno povećava organska proizvodnja. Posebno to čine najrazvijeniji –Švajcarska, Nemačka, Danska, skandinavske zemlje… Organska hrana je hit u svetu, kupci je traže i dobro plaćaju, svuda se pakuje u izuzetno dizajniranu ambalažu. Ustanovili smo da je sve više proizvoda viših faza prerade – prenosi nam utiske iskusni prof. Bajić, kome ni u 83. godini nije bilo teško da putuje u Nirnberg, iako je neki dan pre sajma organizovao trodnevnu Zimsku školu za poljoprivrednike u kojoj je u Požegi okupio oko 100 domaćina iz ovog kraja, 30 doktora nauka i druge stručnjake.\nOn podseća da je u Srbiji svega 0,4 odsto ukupnih površina pod organskim zasadima, iako za to postoje dobri uslovi, posebno na području južno od Save i Dunava: zemljište je tu manje tretirano hemijom, čistije su nam vode, ima mnogo malih gazdinstava idealnih za organsku proizvodnju.\n– Tržište za te proizvode postoji i kod nas, a izvoz je siguran. Posebno se traži organsko voće (malina, borovnica, kupina) i povrće (luk, grašak, šargarepa, krompir), velika je potražnja za organskim živinskim mesom i jajima… Manji su prinosi nego kod standardne poljoprivrede i veća ulaganja, s više ručnog rada, ali su cene proizvoda bitno veće. Ove godine je naše Ministarstvo poljoprivrede povećalo subvencije za organsku proizvodnju za 120 odsto po hektaru i za 40 odsto u stočarstvu. Naš užički centar radi na kozarstvu, a država za običnu proizvodnju koza daje 7.000 dinara subvencija po grlu, dok za organsku – 9.800 – napominje Bajić, dodajući da od naših proizvođača sada očekuje da primene ono što su tamo videli. – To su preduzimljivi ljudi, već na tezgama pijaca nekih naših gradova prodaju organske proizvode koje kupci uvek traže. Pomažemo im preko naše zadruge „Zdravac” organizujemo grupnu sertifikaciju njihovih proizvodnji.\nDarko Milić iz Užica na imanju u obližnjem selu Bioska gaji koze i kokoške i čeka da dobije sertifikat o organskoj proizvodnji: „Kod živine čuvam stare rase koje nestaju, banatski gološijan i somborska kaporka, prodajem od njih organska jaja po ceni od 25 dinara po komadu. Pravim i prodajem kozji sir, kajmak i surutku, ima kupaca i dobra je cena. Imao sam znatnih ulaganja i troškova i smatram da je posebno važna i potrebna pomoć države u ovom poslu. Sada proširujem stado i jato, renoviram objekte i preduzimam sve što treba, a računam da će se to vremenom isplatiti – naglašava Milić, koji uz organsku proizvodnju namerava da život u gradu zameni životom u selu.\nKoje sorte malina se gaje u Arilju?


Stojiljković: Sporazumni razlaz sa pregovaračkim timom za pristupanje EU\nBeta 16. maja 2017. 20:20\nDosadašnji član Pregovaračkog tima Srbije za pristupanje EU Zoran Stojiljković potvrdio je večeras da ga je Vlada Srbije razrešila te dužnosti, navodeći da je reč o „sporazumnom razvodu braka“.\nStojiljković je agenciji Beta kazao da je ostavku na tu funkciju ponudio čim je novembra 2016. godine izabran za predsednika Ujedinjenih granskih sindikata (UGS) „Nezavisnost“.\nOn je kazao da nije dobio zvanični akt Vlade Srbije kojim je razrešen članstva u Pregovaračkom timu ali je dodao da mu je ta odluka saopštena.\n„Aktivirali su ono što sam ranije ponudio jer sam smatrao da je reč o sukobu lojalnosti, da sa jedne strane zastupam interese radnika u sindikatu a sa druge da budem deo državnog tima koji pregovara o pristupanju Srbije Evropskoj uniji“, rekao je Stojiljković.\nOn je kazao da nije zadovoljan učinkom tima jer je kako je naveo, bilo mnogo uslovljavanja i usporavanja u procesu pridruživanja Srbije Uniji.\nTelevizija N1 prenela je ranije danas da je na zahtev ministarke za evropske integracije Jadranke Joksimović, Vlada Srbije razrešila Zorana Stojiljkovića, Vladimira Krulja i Vladimira Medjaka članstva u Pregovaračkom timu Srbije za pristupanje EU.\nVlada Srbije imenovala je u avgustu 2015. godine 24 člana tima za vodjenje pregovora o pristupanju Srbije EU.


OKTAGON BET pobednik 33. Međunarodnog turnira u malom fudbalu - Sirmiuminfo\nTurnir u malom fudbalu ulazi u drugu fazu takmičenja 29/12/2021\nSremska Mitrovica. Na tradicionalnom zimskom turniru u malom fudbalu koji organizuje Poslovno sportski centar „Pinki” učestvovalo je 65 ekipa u šest kategorija.\nU konkurenciji Seniora u veoma dramatičnoj i neizvesnoj utakmici, utakmici koja je prava poslastica za navijače na prepunim tribinama hale Pinki, ekipa OKTAGON BET (Sremska Mitrovica) savladala je SIND (Šabac) rezultatom 2:1.\nEkipa Sinda sastavljena je od profesionalaca koji igraju mali fudbal i na ovom našem tradicionalnom turniru nekoliko godina su uzastopno osvajali prvo mesto. Kako to obično biva, „lopta je okrugla“ što bi rekao narod i sve je neizvesno do poslednjeg zvižduka sudije.\nU konkurenciji Mlađih veterana Prvo mesto je osvojila ekipa FK GRANIČAR (Kuzmin). Na finalnoj utakmici savladali su OKTAGON BET (Srem. Mitrovica) sa 3:2.\nU konkurenciji Starijih veterana Prvo mesto je osvojila ekipa RESPEKT (Sremska Mitrovica). Savladali su u finalu AMIKUS MARE (Srem. Mitrovica) rezultatom 3:1.


Američki glumac Džoni Dep, koga je supruga Amber Herd optužila za zlostavljanje, održao je u ponedeljak uveče sa svojim rok bendom koncert u Stokholmu, na kojem su mu brojni fanovi pružili podršku.\nStotine Depovih obožavalaca provele su ceo dan u zabavnom parku Grena Lund u Stokholmu da bi prisustvovali koncertu benda „Holivud vempajers“ (Hollywood Vampires), koji je glumac osnovao sa Alisom Kuperom i gitaristom grupe „Aerosmit“ Džoom Perijem.\nDep i njegov bend izvodili su pesme Alisa Kupera, Led Cepelina i Dorsa, a glumac nije komentarisao aferu u čijoj senci se odvija njegova evropska turneja.\nNa društvenim mrežama pojavili su se pozivi na bojkot Depovog koncerta zbog optužbi njegove supruge Amber Herd da ju je zlostavljao tokom njihovog 15-mesečnog braka.\n„Nadam se da će biti više onih koji će bojkotovati koncert. Dosta nam je muškaraca koji nastavljaju svoje karijere pošto su svojim zlostavljanim ženama uništili živote“, napisala je jedna korisnica na Fejsbuk stranici parka Grena Lund.\nOrganizatori koncerta naveli su da osudjuju svaki vid nasilja, ali da se mora poštovati pretpostavka nevinosti.\n„Holivud vempajers“ nastupili su juče u nemačkom gradu Herbornu, sutra će svirati u Horsensu u Danskoj, za 6. jun zakazan je koncert u Bukureštu, dok će tokom jula nastupati širom SAD.


VojvodinaCafe - Velika Gospojina 2015 u Novom Bečeju\nVest objavljena: 31.07.2015 11:02\nOn je naglasio da je "Gospojina" prerasla u finu porodičnu manifestaciju, koja ima obilje zanimljivih događaja za sve starosne grupe.\nPredsednik Turističke organizacije Novog Bečeja Nemanja Vesković je najavio da će manifestacija početi tradicionalnim kotlićem na obali Tise, gde će učestvovati oko 150 takmičara, uz pratnju tamburaških orkestara. Za veče je predviđen koncert Zvonka Bogdana.\nZa 28. avgust je predviđeno otvaranje Etno bazara, na kojem će svoje rukotvorine predstaviti učesnici sa cele teritorije bivše SFRJ, a biće otvoren i poljoprivredni sajam "Poljofest" , sa velikim brojem izlagača.\nPo prvi put će biti organizovana Ulica vojvođanskih salaša, koji će se predstaviti svojom gastronomskom ponudom, vinima, suhomesnatim proizvodima i tamburaškim orkestrima. Uveče sledi koncert grupe Hari Mata Hari i Severine.\nSusret zavičajnog kluba otvoriće događanja 29. avgusta, a reč je skupu koji okuplja sve Novobečejce koji su se negde odselili i taj dan dolaze da se druže sa svojim sugrađanima, prijateljima i rođacima.\nZa decu je priređen poseban program, u vidu dečije ulice i zabavnih programa "Avlija zabavlja" , a tom prilikom će manifestacija ugostiti 50-oro dece bez roditelja iz Zvečanske ulice u Beogradu.\nPredviđena su i sportska nadmetanja, revija borilačkih veština, a uveče će nastupiti Ju grupa, Bajaga i Plavi orkestar.\nPoslednjeg dana, 30. avgusta, biće održana revija paradnih zaprega- petoprega, u kojoj će nastupiti oko 100 takmičara. Tog dana tradicionalno će biti održana i humanitarna akcija, a za veče je predviđen koncert mađarske grupe EDDA i Lepe Brene.


Airbus isporučio prvi A320neo Lufthansi - Aviatica\nAirbus isporučio prvi A320neo Lufthansi\nLufthansa je postala prvi korisnik najnovije generacije Airbus-ovog najprodavanijeg modela A320 koji nosi oznaku “neo”.\nDatum / Date: 20.01.2016.\nNemački avio prevoznik Lufthansa je danas, 20. januara 2016. postao prva na svetu koji će koristiti najnoviji Airbusov avion A320neo.\nSvečanost preuzimanja novog aviona obavljena je u Hamburgu, a osim direktora Lufthanse Karstena Špora, prisustvovali su joj i Fabris Brežije, generalni direktor Airbusa i Rober Leduk, predsednik Pratt &Whitney-ja, proizvođača avionskih motora.\nAvion A320neo predstavlja avion najnovije generacije Airbusovog najprodavanijeg modela A320. To je uskotrupni (narrow-body) avion sa jednim prolazom koji se koristi za kratko i srednjelinijski saobraćaj. Njegova najmodernija verzija “neo”, koja je od danas i zvanično u upotrebi je zahvaljujući primeni najnovijih tehnologija značajno tiša i daleko efikasnija od svojih prethodnika. A320neo proizvodi manje buke i troši do 15 posto manje goriva što znači da proizvodi i manje ugljen-dioksida\n“Danas još jednom pokazujemo da smo mi kao vazduhoplovna kompanija i avio prevoznik pioniri u razvoju i predstavljanju novih tehnologija”, rekao je povodom dolaska novog aviona u flotu, generalni direktor Lufthanse Karsten Špor.\nNovi A320neo raspolaže sa 180 sedišta u ekonomskoj i biznis klasi. Njegova kabina je drugačije organizovana u odnosu na dosadašnje avione. Promene su napravljene u prednjem i zadnjem delu kabine gde se nalazi prostor za kabinsko osoblje, što je omogućilo više prostora za putnike u prvom redu biznis klase, kao i dodavanje dva reda u ekonomskoj klasi što je povećalo kapacitet aviona za 12 sedišta.\nA320neoAirbusisporuka avionaLufthansaPratt & Whitney


Smanjuje se broj novoobolelih u Srbiji, a među njima i onih najmlađih\nDirektor Dečije klinike u Tiršovoj Siniša Dučić rekao je za RTS da je od početka pandemije kroz tu kliniku prošlo oko 90 kovid pozitivnih pacijenata, a u poslednja tri meseca 40 pacijenata. U ovom trenutku na lečenju su tri kovid pozitivna pacijenta.\nSmanjuje se broj novoobolelih u Srbiji, a među njima i onih najmlađih. Poslednjih dana u kovid sistemu ima slobodnih mesta.\nDirektor Dečije klinike u Tiršovoj, profesor Siniša Dučić rekao je da ne pripadaju kovid sistemu pa ne može da kaže da li se smanjio broj pacijenata zbog produženog raspusta.\n- U svakodnevnoj komunikaciji sam sa kolegama iz kovid bolnica, mislim na "Dragišu Mišović", imam informaciju da je nešto manji broj pacijenata koji se javljaju zbog kovid infekcije - istakao je Dučić.\nKoliko ima preminulih koji su vakcinisani? Oglasio se ministar Lončar: "Ovo nije poslednji talas"\nDoneta odluka: Poznato kako će đaci pohađati nastavu od ponedeljka\nPovećan broj dece sa respiratornim infekcijama.\nLečenje nekovid dece\nOperacije čije bi odlaganje uticalo na lošiji ishod lečnja radimo bez pogovora, oko 25 do 30 operacija radimo nedeljno, kaže Dučić.\n- Veliki broj roditelja, pogotovo hroničnih pacijenata, se raspituju za vakcinaciju, naši subspecijalisti savetuju vakcinaciju dece, značajno se više interesuju roditelji - navodi Dučić.\n- Zdravstveni radnici su dobro informisani, stimulišemo ljude da se vakcinišu, moj tim smatra da je to neophodno, ne možete nekog naterati, ali gledamo da se što veći broj radnika vakciniše - zaključio je Dučić.\nTiršova Respiratori deca korona virus Siniša Dučić


Federalni ministar unutrašnjih poslova Predrag Kurteš dobitnik visokog priznanja Evropskog pokreta u BiH\nEvropski pokret u Bosni i Hercegovini je obavijestio Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova o odluci da se ovogodišnje „Priznanje u kategoriji Političko-društveni odgovoran partner u procesu evroatlantskih integracija“ dodijeli federalnom ministru unutrašnjih poslova Predragu Kurtešu.\nU obrazloženju se navodi da je ministar Kurteš jedan od rijetkih u Bosni i Hercegovini u čijem se radu vide konzistentni rezultati važni za ličnu i imovinsku sigurnost građana Federacije BiH i Bosne i Hercegovine u cjelini, a koji su bazirani na primjeni i poštivanju evropskih standarda za ovu oblast.\nKao potvrda ove konstatacije navode se intenzivne aktivnosti Ministarstva na pripremi Prijedloga zakona o unutrašnjim poslovima FBiH, čijim će se skorim usvajanjem u Parlamentu Federacije BiH značajno ojačati zakonski okvir za oblast unutrašnjih poslova u Federaciji BiH, a samim tim i sigurnosna struktura Bosne i Hercegovine u cjelini. Navedeni zakon je u potpunosti usaglašen sa standardima Evropske unije, što je eksplicitno potvrđeno od strane visokog predstavnika u BiH na sastanku ambasadora članova PiC-a. Tom prilikom je ministru Kurtešu iskazano priznanje i zahvalnost za stručnost, profesionalizam i kooperativnost ispoljenu u procesu donošenja ovog izuzetno važnog zakona.\nDonošenje i implementaciju Zakona o matičnim knjigama FBiH, čijom primjenom su građani Federacije BiH po prvi put u prilici da izvode i uvjerenja iz matičnih knjiga bez roka trajanja dobiju u bilo kojem matičnom uredu, bez obzira na mjesto prebivališta, što je predstavljalo jedan od uslova postavljen u Mapi puta za pristup Bosne i Hercegovine evroatlantskim integracijama, Evropski pokret u BiH prepoznaje kao značajan doprinos Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova i ministra Kurteša osobno procesu pristupa naše države Evropskoj uniji.\nEvropski pokret u BiH pozdravlja i podržava napore i aktivnosti Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova koje rezultiraju značajnim uštedama, čiji se iznosi procjenjuju na više stotina hiljada KM, a odnose se na neutrošena sredstva koja su se nalazila, direktno, na raspolaganju ministru Kurtešu u toku njegovog mandata.\nOve, kao i niz drugih aktivnosti, posebno onih koje se tiču implementacije Poglavlja 23 i 24, s akcentom na jačanju zakonskog okvira za borbu protiv kriminala s obilježjem organizovanosti i koruptivnog ponašanja, koje se realizuju u saradnji sa Ministarstvom sigurnosti BiH i Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Srpske, samo su neki od argumenata koji su navedeni kao razlozi uručivanja ovog prestižnog priznanja Evropskog pokreta u BiH ministru Kurtešu.\nVisoko priznanje Evropskog pokreta za BiH će Federalnom ministru unutrašnjih poslova Predragu Kurtešu biti uručeno 7. maja u Sarajevu, na Svečanoj akademiji Evropskog pokreta u BiH, povodom obilježavanja Dana Evrope, a koja će se održati pod visokim pokroviteljstvom predsjedavajućeg Predsjedništva BiH gospodina Bakira Izetbegovića, u hotelu „Hollywood“, Ilidža, sa početkom u 11,40 sati.


Након 11 година плате у здравству ће бити повећане од 50 до 200 марака, Савез синдиката РС на адресу Владе РС упутио приједлог глобалних и секторских мјера - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nNaslovnaAktuelnoNakon 11 godina plate u zdravstvu će biti povećane od 50 do 200 maraka, Savez sindikata RS na adresu Vlade RS uputio prijedlog globalnih i sektorskih mjera\nPlate svim radnicima u zdravstvu će, nakon 11 godina, biti povećane od 01. oktobra ove godine. Plate srednjeg medicinskog kadra u RS biće povećane od 50 do 60 maraka, a za oko 200 maraka za ljekare. Povećanje plata rezultat je jučerašnjeg dogovora Sindikata zdravstva i socijalne zaštite i Vlade RS o povećanju cijene rada u zdravstvu sa 135 na 145 maraka.\n„Naš zahtjev je bio da se od 1. decembra ili najdalje od 1. marta ide s povećanjem cijene rada za još pet posto, te krajem godine za još toliko, a kako bi se pokušao ublažiti odlazak zdravstvenih radnika iz RS“. – kaže Milenko Granulić.\nNa jučerašnjem sastanku je dogovoreno i da se ide na izmjene zakona o platama, jer nije povoljan za zdravstvene radnike, pa zbog toga Sindikat zdravstva i socijalne zaštite RS traži da se u taj sistem vrate kolektivni ugovori te da se plate više ne povećavaju linearno.\nMilenko Granulić, predsjednik Sindikata zdravstva i socijalne zaštite kaže i da povećanje cijene rada nije dovoljno, jer je neophodno da se nastave pregovori o povećanju plata u zdravstvenom sektoru. Sindikat zdravstva i socijalne zaštite Republike Srpske će insistirati i na izmirenju obaveza po osnovu neuplaćenih poreza i doprinosa svim zdarvstvenim radnicima.\nPovećanje cijene rada prvi je korak ka boljim uslovima rada za radnike u zdravstvu, ali je neophodno i da dođe do povećanja plata svim radnicima u Republici Srpskoj, ali i da se napravi plan za naredne tri godine kako bi plata godišnje rasla za 10%. Upravo je na povećanje plata stavljen akcenat u Prijedlogu reformskih mjera za izradu Programa ekonomskih reformi za period 2020-2022.godina, koje je Savez sindikata RS uputio na adresu Vlade RS, a sa kojima je danas novinare upoznala Ranka Mišić, predsjednica Saveza sindikata RS.\nVlada Republike Srpske svake godine, u izradu Programa ekonomskih reformi Republike Srpske, uključujeiSavez sindikata Republike Srpske, kao većinsku reprezentativnu sindikalnu centralu.Savez sindikata RSje kao ozbiljan socijalni partner, utvrdio prijedlog globalnih i sektorskih reformskih mjera za izradu Programa ekonomskih reformi za period 2020-2022.godina, koje se tiču, prije svega, prava iz rada i po osnovu rada i ekonomsko-socijalnog položaja radnika u Republici Srpskoj.\nU izradi dokumenta učestvovali su stručni timovi Saveza sindikata RS iakademske zajednice, koristeći zvanične podatke Zavoda za statistiku RS i zvanične procjene Ministarstva finansija RS, kada su u pitanju makroekonomski pokazatelji koji su osnova za izradu pomenutog dokumenta. Nakon stručne rasprave u okviru Saveza sidnikata Republike Srpske, utvrđen je Nacrt, a zatim i konačan dokument, koji je podijeljen u tri dijela:zakonodavne aktivnosti,strateške aktivnosti isocijalni dijalog.\nEkonomske reforme su napisane u skladu sa Memorandumom o zajedničkim mjerama za period 2018-2020. godina, koji je Savez sindikata RS potpisao sa Vladom RS. Kada su u pitanju zakonodavne aktivnosti, Savez sindikata RS traži potpunu realizaciju započetih aktivnosti na donošenju:Izmjena i dopuna Zakona o radu, Izmjena o dopuna Zakona o posredovanju u zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, Zakona o inspekcijama, Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Zakona o zdravstvenom osiguranjuiZakona o mobingu.Kada su u pitanju strateške aktivnosti, Savez sindikata Republike Srpske insistira na:Donošenju Strategije bezbjednosti, zaštite i zdravlja na radu i potpunoj realizaciji Programa socijalnog zbrinjavanja svih radnika koji su u procesu privatizacije i stečaja preduzeća ostali bez posla i da ova mjera bude potvrđena u Budžetu Republike Srpske. Naime, na povezivanje radnog staža u okviru Programa socijalnog zbrinjavanja čeka još najmanje 11 hiljada radnika za šta je potrebno izdvojiti najmanje 30 miliona KM.\nU oblasti socijalnog dijaloganeophodno je zaključivanje kolektivnih ugovora – opšteg i posebnog, kako bi Inspektorat i Poreska uprava RS mogli da kontrolišu obračun i visinu plate, jer sadašnje stanje govori da, nažalost, većina poslodavaca, naročito u privatnom sektoru, isplaćuju najnižu platu i za srednju stručnu spremu, kvalifikovane radnike, pa čak i visoku stručnu spremu.


Tanjug 20. maja 2022. 11:08\nBEOGRAD – Pomoćnik ministra finansija Ognjen Popović izjavio je danas za Tanjug da će sredstva iz Garantne šeme 2, namenjena za oko 1.400 PREDUZEĆA koja imaju problema u poslovanju sa Ukrajinom, Rusijom i Belorusijom, biti dostrupna početkom juna.\n„Više od 400 miliona evra će biti na raspolaganju, a pomoć je namenjena svim kompanijama koje imaju problema zbog situacije u Ukrajini. Njima je sada omogućeno da direktno kreditima sa garancijom države kroz Garantnu šemu 2 refinansiraju svoje obaveze iz Garantne šeme 1 koja je krenula za vreme kovida“, rekao je Popović.\n„Tehnički, sada kada je usvojeno na vladi, za dve nedelje biće potpisan aneks sa bankama i klijenti će moći da se obrate svojoj banci u kojoj imaju obaveze, kako bi refinansirali ta sredstva već od početka juna“, najavio je Popović.\n„Najbitnije je da im se na ovaj način da prostora da ‘dišu’ i da u ovom vremenu kada imaju izazove u poslovanju omogući prostor da ih prebrode i da odlože svoje obaveze na duži period, uz najbolje mocguće uslove, s obzirom na garanciju Republike Srbije“, rekao je Popović.\n„Daje im se prostor da reše probleme sa logistikom, nabavkom materijala za proizvodnju i druge tehničke probleme i to na dosta duži period nego što je to inicijalno bilo koncipirano“, naglasio je Popović.


Sumnjive tendere za novogodišnju rasvetu niko ne ispituje - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Sumnjive tendere za novogodišnju rasvetu niko ne ispituje\n8Piše: A. Popović 11. oktobra 2017. 13.00\nUslovi dva tendera JKP „Javno osveljenje“ – za kupovinu nove svečane rasvete i drugog za popravku postojeće rasvete, kao što je Danas ranije pisao, bili su takvi da može da ih zadovolji samo jedna firma – „Keep light“ koji već godinama snabdeva Beograd prazničnim sjajem. „Keep light“ je tako i ove godine sklopio ugovore po kojima će od Beograda za novogodišnju rasvetu zaraditi blizu 225 miliona dinara sa PDV-om, i pored brojnih zamerki drugih zainteresovanih ponuđača na specifične uslove konkursne dokumentacije za javnu nabavku.\nDa li su ovi specifični kriterijumi diskriminisali druge ponuđače, trebalo bi da proverava Uprava za javne nabavke, ali od njih nismo dobili odgovor da li to i rade. Odgovor nismo dobili ni od Republičke komisije za zaštitu prava, kojoj je upućen zahtev drugog ponuđača na tenderu, firme „Stars LTD“, čija je ponuda odbijena, iako sa manjom cenom, jer, kako se navodi u odluci o dodeli ugovora, nije bila upisana u registar ponuđača Agencije za privredne registre (APR). Da li će se budžetska inspekcija Ministarstva finansija pozabaviti ovim tenderom ne znamo, jer ni oni nisu odgovorili na pitanja Danasa.\nIz Državne revizorske institucije su nam objasnili da nisu sprovodili reviziju nabavki JKP „Javno osvetljenje“ jer njihovim programom revizije za 2016. godinu i 2017. godinu nije obuhvaćeno JP „Javno osvetljenje“ Beograd. Ipak iz DRI se zahvaljuju na postavljenom pitanju i najavljuju da će ga „uzeti u obzir kao korisnu informaciju i jedan od kriterijuma prilikom donošenja Programa revizije za 2018. godinu“.\n„U situaciji kada građani predstavkom ukažu na moguću korupciju u postupku javne nabavke, primera radi, jer je predmet javne nabavke oblikovan na taj način da ga na tržištu može ponuditi jedan ili mali broj ponuđača, jer su postavljeni diskriminatorski uslovi za učešće u postupku ili određene diskriminatorske tehničke specifikacije, Agencija nakon prikupljanja relevantne dokumentacije i saradnje sa nadležnim institucijama, na adekvatan način reaguje, a u slučaju sumnje da je izvršeno krivično delo o tome se obaveštava nadležno javno tužilaštvo“, piše u odgovoru Agencije.\nIpak, opravdana je sumnja da će tužilaštvo bila šta i učiniti po tom pitanju s obzirom da za prošlogodišnje, takođe sumnjive nabavke novogodišnje rasvete, nisu smatrali da ima osnova za pokretanje postupka. Oni su odbili krivičnu prijavu inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ protiv gradonačelnika Siniše Malog, direktora „Javnog osvetljenja“ Aleksandra Cincar Poposkog, direktora firme „Keep light“ Radovana Đumića i članova tenderske komisije, posle pisanja portala Pištaljka da je ovaj tender namešten.\nJKP Osvetljenje: „Ovakve opreme nikad nije dosta“\nNa pitanja Danasa o nabavkama novogodišnje rasvete, Aleksandar Cincar Poposki, direktor JKP „Javno osvetljenje“ odgovorio je naknadno, objašnjavajući da je razlog za kupovinu dodatne rasvete to što nisu sve lokacije ukrašene a građani traže ulepšavanje i njihovih naselja, kao i da su odluku o tome doneli odbornici Skupštine Beograda. Danas je od ovog preduzeća tražio informaciju kolika je ukupna količina rasvete kojom Beograd raspolaže, ali s obzirom da nismo precizirali da li se radi o šljaštećoj rasveti na kilo, na metar ili po komadu, Cincar Poposki odgovara da je pitanje nejasno jer nema merne jedinice, ali da u svakom slučaju „ovakve opreme nikad nije dosta“. Direktor „Javnog osvetljenja“ negira da su uslovi tendera za rasvetu bili diskriminatorni, na zamerke da su crtežima zahtevani ukrasi kojima raspolaže samo jedna kompanija kaže da „činjenica da pominjete skice figura govori o tome da tu ništa nije detaljno“ i dodaje da i sama konkursna dokumentacija dozvoljava odstupanje do 10 odsto od zadatih kriterijuma.\nnovogodisnje osvetljenje, tenderBeograd\n11. oktobra 2017. u 14.53\n11. oktobra 2017. u 15.39\nKakvi prevaranti. Muka mi je sto cela Srbija ćuti na lopovluke, kao da je sramota reći lopovu da je lopov. Gde smo dospeli…\n11. oktobra 2017. u 16.06\n11. oktobra 2017. u 17.51\nMnogo su se osilili unapredjeni seseljoidi…\n11. oktobra 2017. u 20.24\nCilj opravdava sredstva. Za najludju noc i pripreme moraju biti – lude.\n12. oktobra 2017. u 02.28\n12. oktobra 2017. u 05.05\nNaprednjaci ce nas razuveriti u onu staru da nema savrsenog kriminala.Vise javno tuzilastvo ne moze odgovoriti zbog popravke radijatora ???? (treba im par dana za konsultacije sta smeju odgovoriti)\nDrzavna revizorska inspekcija najavljuje da bi mogla to pogledati 2018.\nTo vam dodje kao kad bi u autobus usao kontrolor i rekao da za 10 minuta pocinje kontrola.\nNajgore od svega ovog je sto i ako bi se sve dokazalo oni samo cute i niko nista ne radi (slucaj Vulin,slucaj Gosa,Sava mala)\nTo samo revolucija resava.\n12. oktobra 2017. u 18.48


Ćelija međunarodne terorističke organizacije „Hiz ut Tahrir“ razbijena je u Novosibirskoj i Kemerovskoj oblasti, saopštio je Centar za odnose sa javnošću FSB Rusije.\nRuska granična mornarica zadržala je japanski ribarski brod jer se nelegalno nalazio u ruskim teritorijalnim vodama u Japanskom moru, saopšteno je iz Ministarstva poljoprivrede Rusije.\nPompeo: SAD će tražiti da Rusija pusti Amerikanca koji je uhapšen zbog špijunaže\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo izjavio je da će SAD zatražiti od Rusije da smesta pusti američkog državljanina koji je u Moskvi uhapšen zbog špijunaže, prenosi „Blumberg“.\nRusija: Trojica policajaca ranjena tokom redovne provere dokumenata\nNepoznati muškarac otvorio je vatru na pripadnike policije prilikom provere dokumenata u Nižnjem Novgorodu i tom prilikom ranio trojicu, saopštila je pres služba ruske Federalne službe bezbednosti (FSB).\nFSB sprečila teroristički napad na jugu Rusije\nFSB Rusije je sprečila kriminalnu aktivnost pristalice terorističke organizacije DAEŠ, koji je planirao da izvede teroristički napad pored zgrade Vlade Stavropoljskog kraja Rusije.\nFSB sprečila šest terorističkih napada u Rusiji\nFederalna služba bezbednosti je od početka 2018. godine sprečila šest terorističkih napada, uključujući i one na izbornim mestima, rekao je predsednik Nacionalnog antiterorističkog komiteta, šef FSB Aleksandar Bortnikov.\nTusk devet sati saslušavan o saradnji sa FSB-om\nSankt Peterburg: Likvidirani kavkaski militanti (video)\nČetvorica militanta su ubijena tokom specijalne akcije hapšenja u zgradi na Trgu Lenjina u Sankt Peterburgu, saopštio je portparol istražnog komiteta Vladimir Markin.\nFSB kaznila rukovodstvo i diplomce zbog vožnje u „mercedesima“\nFSB je pokrenula disciplinski postupak protiv diplomaca akademije za skandaloznu vožnju u Moskvi u terenskim vozilima „mercedes gelandevagen“ i niz rukovodilaca akademije biće otpušten ili degradiran, saopštila je specijalna služba.\nProslava kraja školovanja diplomaca FSB-a pod istragom\nFederalna služba bezbednosti Rusije (FSB) počela je službenu proveru nakon vesti u medijima o povorci diplomaca Akademije obaveštajne službe, koji su obeležili završetak studija vožnjom u vozilima „mercedes gelandevagen“, saopšteno je na sajtu agencije.\nDiplomci FSB-a proslavili kraj školovanja (video)\nFSB: U avionu „Idžipt era“ verovatno se desio teroristički akt\nKatastrofa aviona „Idžipt era“ verovatno je povezana sa terorističkim aktom, izjavio je danas direktor Federalne službe bezbednosti Rusije Aleksandar Bortnjikov.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Blokirana svaka druga firma\n07. 02. 2015. 18:59 >> 18:53 0\nBlokirana svaka druga firma\nOd 30 hiljada preduzeća, koliko se procjenjuje da ih ima u Crnoj Gori, svako drugo je blokirano. Zvanični podaci Centralne banke kažu da je oko 15 hiljada kompanija u blokadi i da duguju oko pola milijarde eura.\nU Uniji poslodavaca, za Atlas televiziju, kažu da broj blokiranih preduzeća za njih nije iznenađenje, s obzirom na to da firme u našoj zemlji jedva sastavljaju kraj s krajem.\n"Preduzeća u Crnoj Gori jedva sastavljaju kraj s krajem, međusobna potraživanja i dugovanja su velika, broj blokiranih preduzeća je visok, obim i procenat nekvalitetnih kredita je izrazito visok, tako da uopšte nijesmo iznenađeni što nam je svako drugo preduzeće zaduženo", kaže Ana Rašović iz Unije poslodavaca.\nU Montenegro biznis alijansi kažu da situaciju otežava odnos bankara s kojima se međusobno optužuju za uzimanje, odnosno davanje kredita koji ne mogu da se vraćaju.\nSad su i jedni i drugi, kako navode, zbunjeni zbog čega bi možda i država trebalo da pomogne. S druge strane, nade polažu u dugo najavljivano usvajanje Zakona o dobrovoljnom finansijskom restrukturiranju.\n"Vi sad imate situaciju da su bankari postavljeni iznad privrednika i čitava je priča da su privrednici donosili loše odluke i zaduživali se kako ne treba. Ali, i bankari su donosili loše odluke jer u očigledno pare plasirali u loše plasmane. I sad je situacija odjednom toliko stroga da su sad i bankari i privrednici zbunjeni, ne znaju gdje se nalaze. Mislim da treba pronači neki model. Da li zajednički privrednici i banka ili uključiti vladu, to već ne znam, ali treba to na neki način da se rješava", poručuje Vesna Daković iz MBA za Atlas TV.\nPrema posljednjim podacima, najviše duguju Duvanski kombinat, Pantomarket i Zavala invest, a na spisak su od januara dospjele, između ostalih, i Cijevna komerc, Simpo, Dak petrol, “Arso Milić”, Montenegro tabaco company i restoran Plavnica.\nBlokirano više od 19.000 kompanija


Košarkaši Radničkog savladali su Borac iz Starčeva u utakmici trećeg kola Letnje lige rezultatom 106:53 u susretu koji je odigran danas u Hali sportova u Kovinu.\nRadnički, da podsetimo, u ovoj ligi nastupa van konkurencije sa igračima seniorskog sastava koji su imali manju minutažu u Drugoj ligi – Sever (danas je izuzetak bio Jakov Papić) i pionirskom u15 selekcijom koja se nedavno okitila titulom šampiona Regionalne lige na Završnom (F4) turniru u Vršcu.\nOčiglednu razliku u klasi „s papira“ crno-beli sastav preneo je i na parket tako da je prednost već posle desetog minuta bila dvocifrena (25:12), uz već šest upisanih (prez)imena u rubrici poeni: Lakićević, Matić, Pušonjić, Perišić i dva Papića (Jakov i Teodor).\nDruga četvrtina donela je rezultatski najneizvesnijih deset minuta koji su takođe pripali Radničkom, ovaj put – 21:15.\nU trećem periodu igre Radnički je probio marginu od 30 poena razlike, a u poslednjem od 40 i 50, da bi do kraja susreta postigao duplo više poena od rivala.\nStoti poen, koji je imao potpis Mitića, možete pogledati na našoj fejsbuk stranici.\nNajefikasniji u taboru Radničkog bio je Matić sa 21 poenom. Ostatak tima nizao je poene, uglavnom, u „dublu“ – Jakov Papić je imao 16, koliko i Lakićević. Mitić i Pušonjić po 10, Ranislavić i Perišić po 9, Paunović i Teodor Papić po 6, Sarmeš 2, a Dokljan 1.\nRadnički je prvi sa skorom 3-0, Virtus ima 2-0, Neolit II 2-1, Pištaljka 1-1, Opovo II i Borac imaju po 0-3.\nU sledećem kolu Radnički dočekuje Virtus.


Na protestu ispred Vlade Srbije zatražena hitna zabrana izgradnje MHE | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 13.06.2020 18:30 > 13.06 18:30\nUčesnici protesta pod nazivom "Naše reke, naše šume, naš vazduh, naša zemlja" zahtevali su danas u Beogradu da nadležni momentalno zabrane izgradnju derivacionih mini-hidroelektrana (MHE) u Srbiji.\nJedan od vodja pokreta "Odbranimo reke Stare planine" Aleksandar Jovanović Ćuta kazao je na protestu ispred Vlade Srbije da će biti proglašena ekološka autonomija Parka prirode "Stara planina" zbog toga što, kako je rekao, "pogrebna preduzeća reka" tamo grade MHE.\n"Država je pred izborom ili će sprovoditi zakon, ili ćemo imati 'Topli Do' na nekoliko mesta. U Toplom Dolu samo pukom srećom niko nije stradao. Ja sam razmišljao da se skupimo ovde i blokiramo (auto-put) E75. Dokle ćemo da šetamo, dokle ćemo da ih molimo", rekao je on.\nTo znači, objasnio je Jovanović, da će se gradjani boriti protiv MHE kako su to čini u selu Topli Do, sve dok se ne uspostavi "pravna dražva".\n"Ako ne budete vadili cevi, za šta je prošao rok od godinu dana, mi ćemo. Od ovog trenutka prekidamo svaku komunikaciju sa svim organima Srbije", kazao je on.\nDodao je da će moći da razgovaraju samo emisiji Radio-televizije Srbije u direktnom prenosu, u kojoj bi učestvovali predstavnici države, struka, predstavnici društva i investitori.\nGovoreći o sastanku gradjana koji se zalažu za zabranu izgradnje MHE sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u septembru prošle godine, Jovanović je naglasio Vučić nije ispunio obećanja.\nDekan Šumarskog fakulteta u Beogradu Ratko Ristić izjavio je MHE nanose "neverovatnu štetu" životnoj sredini i remete ekosistem, a proizovde "nepristojno malo električne energije".\n"Izaziva i nezadovoljstvo desetina hiljada ljudi, samo da bi pojedinci i interesne grupe bile još bogatije. To je najbesmislenija aktivnost koja se sprovodila pod parolom energestske bezbednosti ove zemlje", kazao je Ristić na protestu.\nTakodje, Ristić je podsetio na sastanak sa vrhom države i iznetim predlozima da se zabrani izgradnja MHE u zaštićenim područijma, da se formira državna komisija sastavljena od predstavnika ministarstava, nezavisnih eksperata i predstavnika gradjana koji se bore protiv MHE.\nNaveo je da su Aleksandar Vučić i Ana Brnabić te predloge podržali, ali da ništa nije učinjeno.\nDodao je da je samo ministar za zaštitu životne sredine "nešto učinio" i doprineo borbi protiv MHE.\nProtest ispred zgrade Vlade Srbije organizovao je pokret "Odbranimo reke Stare planine".


04-02-2019 19:47 Izdvojeno Svet Region\nDemokratski front će kolegama iz opozicije predložiti da pokrenu postupak razrešenja predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, jer “krši Ustav i nedostojan je funkcije koju obavlja”.\n“Nakon odluke Ustavnog suda, dovoljan je 41 poslanik u Skupštini da Milo Đukanović više ne bude predsednik Crne Gore. Dovoljno je da Ivan Brajović (SD), odnosno, njegova dva poslanika glasaju zajedno sa 39 opozicionih poslanika i da stvar bude dovedena do kraja”, istakao je lider Nove srpske demokratije (NOVA) Andrija Mandić.\nOn je, nakon sastanka lidera DF-a sa ambasadorom Evropske unije u Crnoj Gori, Aivom Oravom, kazao da ne sumnja da će nakon afere “Koverta” i svega što se čulo od Đukanovićevog partnera, NATO tajkuna Duška Kneževića, njihovih zajedničkih i poslova drugih ljudi iz biznis hobotnice, poslanici imati hrabrosti da podignu ruku i urade ono što od njih traže njihovi glasači.\n“Ako ljudi budu slušali i sledili svoje srce, i argumente koji su se već pojavili i pojaviće se narednih dana, mi bi mogli da smenimo Mila Đukanovića jednoglasno u Parlamentu”, ocenio je Mandić.\nLide NOVE veruje da će to biti “ona inicijativa koja se ne može odbiti, zato što je ona ustavna kategorija i neće postojati poslanik koji će moći ...da kaže da se to ne može uvrstiti u dnevni red”.\nPročitajte OVDE ko je najavio da napušta Srbiju ukoliko protesti ne uspeju.\nKnežević: Neću stati dok Đukanović ne ode sa vlasti ili u zatvor!\nDF IMA REŠENJE: Prelomni momenat za vlast u Crnoj Gori


Gradimo elektranu posle 23 godine - Biz - B92.net\nGradimo elektranu posle 23 godine\nBeograd -- Potpisan ugovor o izgradnji nove termoelektrane u Kostolcu snage 350 megavata i proširenju kapaciteta kopa Drmno sa devet na 12 miliona tona uglja godišnje.\nIzvor: Tanjug sreda, 20.11.2013. | 14:27\nUgovor su u Vladi Srbije potpisali vršilac dužnosti direktora EPS-a Aleksandar Obradoviæ, direktor Termoelektrane i kopova "Kostolac" Dragan Jovanoviæ i direktor kineske kompanije CMEC Džang Èun, u prisustvu ministarke energetike Zorane Mihajloviæ, ministra saobraæaja Aleksandara Antiæa i ambasadora NR Kine Ðang Vansjua.\nMinistarka Mihajloviæ je, posle potpisivanja ugovora, na konferenciji za novinare u Vladi Srbije, rekla da je ovo znaèajan dan za energetiku Srbije, jer se zemlja konaèno, nakon skoro 25 godina, obavezala da gradi novi termo-blok.\nOna je rekla da oèekuje da æe ugovor o kreditu biti potpisan do kraja ove godine kako bi izgradnja nove termo-elektrane poèela poèetkom 2014.\nMihajloviæeva je ukazala da æe nova termoelektrana omoguæiti energetsku stabilnost Srbije i da æe, kada bude završena 2019. godine, zajedno sa postojeæim termo-blokovima B1 i B2 u Kostolcu davati oko 20 odsto potrebnih kolièina struje.\nUkupna vrednost druge faze paket aranžmana, koji se u Kostolcu sprovodi u saradnji sa kineskim partnerima, je 715,6 miliona evra.\nMinistarka Mihajloviæ je rekla da je ovaj projekat velika šansa za EPS, ali i za domaæu graðevinsku industriju i mašingradnju, istakavši da tu priliku treba iskoristiti i da se zadati rokovi mogu poštovati.\nOna je kazala da bi do prvog kvartala sledeæe godine trebalo da bude više informacija o tome da li æe se u saradnji sa Kinom realizovati još neki novi projekti.\nV.d. direktora EPS-a Obradoviæ je rekao da æe projekat modernizacije druge faze Kostolca biti realizovan pod veoma dobrim uslovima i uz povoljan kineski kredit.\nOn je ukazao da je taj projekat veoma znaèajan za EPS zbog dva razloga, jer æe omoguæiti da ta kompanija ispuni evropske direktive koje se tièu velikih ložišta, kao i zbog toga što æe doprineti profitabilnosti konkurentnosti EPS-a.\nDirektor CMEC-a Džang je napomenuo da æe nova termoelektrana biti snage 350 megavata i podsetio da je to za Srbiju veoma važno, jer posle 23 godine treba da poène izgradnju nove elektrane.\nTo postrojenje neæe imati, kako je rekao, negativan uticaj na životnu sredinu, a emisija gasova je u skladu sa evropskim standardima za 2018. godinu.\nDžang je rekao da æe, osim iz Kine, oprema za termoelektranu biti kupljena iz evropskih zemalja, kao što je Nemaèka, i iz njene kompanije Simens.\nOn je poruèio da æe na tom poslu u velikoj meri biti angažovana radna snaga iz Srbije, što je prilika za ekonomski oporavak zemlje.\nKineski preduzetnik je podsetio da su CMEC, EPS i Kostolac tri godine pripremali ovaj projekat i najavio da æe odmah biti sastavljeni radni timovi koji treba da pripreme sve za potpisivanje kredita pod preferencijalnim uslovima.\nDirektor Kostolca Jovanoviæ je rekao da je potpisivanje ovog ugovora veliki uspeh za to preduzeæe, ali i obaveza, navodeæi da je rok za završetak radova na novoj termoelektrani 58 meseci, što znaèi da bi potkraj 2019. trebalo da poène da proizvodi struju.\nKineski ambasador Ðang je, takoðe, ukazao na znaèaj ovog projekta za ekonomsku i energetsku buduænost naše zemlje, izražavajuæi zadovoljstvo što su okonèani svi pregovori u vezi ovog aranžmani, koji su, kako je naglasio, bili dugi i zahtevni.\nEnergetika i infrastruktura su velika razvojna šansa Srbije, a Kina ima razvijene, moderne, tehnologije za te projekte, na kojima bi ubuduæe mogle zajednièki da saraðuju dve zemlje, poruèio je šef kineskog diplomatskog predstavništva u Beogradu.\nMinistar Antiæ, koji je i meðudržavni koordinator za saradnju Srbije i Kine, rekao je da je Srbija od 10 milijardi dolara novca iz kineskih fondova namenjenih investicijama u centralnoj i istoènoj Evropi, iskoristila oko jednu milijardu i to za ovaj projekat u Kostolcu i za gradnju auto-puta Beograd - Èaèak.\nKina novcem iz tih fondova pruža veliku šansu za razvoj zemalja regiona, a na nama je da naðemo odgovarajuæe modalitete te saradnje, istovremeno vodeæi raèuna da ne preðemo "crvenu liniju" zaduživanja zemlje, naglasio je Antiæ.\nMinistar saobraæaja je najavio da æe od 25. do 27. novembra u Bukureštu biti održan samit na kome æe uèestvovati premijer Kine Li Keæijang i predstavnici 16 zemalja jugoistoène Evrope.\nNa skupu u prestonici Rumunije biæe i predsednik Vlade Srbije Ivica Daèiæ. On æe se tom prilikom susresti i sa svojim kineskim kolegom, a tema razgovora na tom sastanku biæe i moguænost rekonstrukcije pruge Beograd - Budimpešta, rekao je Antiæ.


I Aleksinčani dočekuju Putina -\nMeđu mnogobrojnim građanima Srbije koji će prisustvovati današnjem skupu, na kome će se obratiti predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, biće i oko 250 Aleksinčana. U prepodnevnim satima iz Aleksinca je put prestonice krenulo nekoliko autobusa i, prema našim informacijama, oko 15:30 stigli su u Beograd, spremajući se za skup koji počinje u 18 časova.\nNaš novinar javlja da je veliki broj autobusa pristigao iz cele Srbije i da vlada ogromno interesovanje za najavljeno obraćanje dva predsednika. Kako saznajemo, i u aleksinačkim selima je bilo zainteresovanih za doček Putina, pa su aktivisti dve vodeće vladajuće partije pokušavali da obezbede mesto više.\nOsim pristalica SNS-a i SPS-a, kao i Pokreta socijalista, među njima ima i nestranačkih ličnosti koji su se na skup uputili da bi pozdravili predsednika Rusije. Dočeku Putina na platou ispred Hrama Svetog Save prisustvovaće i predstavnici Stranke Rusa Srbije u Aleksincu, koja ima odbornika u lokalnom parlamentu. Prema rečima odbornika Svetomira Milanovića, ovoj stranci i udruženjima koja neguju srpsko-rusko prijateljstvo ambasada Ruske Federacije u Srbiji uputila je zvaničnu pozivnicu da prisustvuju skupu.\nFoto sa naslovne: Ambasada Ruske Federacije u Srbiji\nPrevious Post:Pejaković februara u Aleksincu\nNext Post:Sportski vikend: Košarkaši na centru


Klijenti banaka traže zakon o kreditima u švajcarcima - Sputnjik Srbija\n22:23 12 Jun 2021\n12:54 17.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nU saopštenju „Efektive“ navodi se da su građani koji su 2008. godine uzeli stambeni kredit indeksiran u francima u vrednosti 40.000 evra, tada mesečno otplaćivali ratu u iznosu od 20.000 dinara, a da sada plaćaju 45.000 dinara.\nTrenutno u Srbiji ima oko 21.000 stambenih kredita u francima, a problemi u njihovoj otplati nastali su sredinom januara ove godine kad je švajcarska valuta naglo ojačala posle ukidanja pariteta franka prema evru.\nNarodna banka Srbije (NBS) je predložila bankama četiri modela za lakšu otplatu kredita u francima, ali njihovi korisnici tvrde da za njih ni jedan od tih modela nije povoljan.\n„Banke svoje klijente godinama potkradaju na kamatama, raznim fantomskim provizijama za obradu i praćenje kredita, naplatom kredita po prodajnom kursu banke (po nekoliko dinara veći od prodajnog kursa NBS), obračunom nezakonitih, a često i zelenaških zateznih kamata, indeksiranjem kredita u stranoj valuti. Neke od tih stvari banke i danas rade, uz prećutnu saglasnost NBS i državnih organa“, navodi se u saopštenju „Efektive“.\nU saopštenju piše i da su banke „neopravdano i nezasluženo iz zemlje iznele ogroman novac, koji je mogao biti upotrebljen na drugi način, u podsticanju ekonomije, građevine, potrošnje“.\n„Efektiva“ je pozvala sve političke stranke u parlamentu „da prevaziđu svoje nesporazume i politikantske igre, i počnu da rade ono za šta su izabrani, a to je između ostalog i zaštita prava na život građana ove zemlje“.\n„Pozivamo predstavnike vladajuće koalicije da nađu na internetu obećanja koja su davali tokom predizborne kampanje, u vezi sa sa radom banaka i kreditima u švajcarskim francima, pa da makar delom postupe u skladu sa tim obećanjima, biće možda dovoljno. Ako ne, biće nam jasno ko je gazda u Srbiji“, istakla je „Efektiva“.\nkrediti, švajcarski franak, Efektiva, Narodna banka Srbije


Zvezdina 26. titula – malo razloga za radost | Evropske nogometne lige | Al Jazeera\n09:10 PM (GMT+2)\nOsvojivši 26. titulu, Crvena zvezda je ponovo na korak ispred Partizana (Dragan Stankovi? / Tanjug)\nZa one koji širom nekadašnje Jugoslavije vole fudbalski klub iz Beograda jedino je važno da je višestruki šampion ponovo osvojio domaće prvenstvo, posle šest sušnih sezona. Ove godine će krenuti u školu deca koja su se rodila kada je Zvezda poslednji put digla pehar koji pripada šampionima sada Srbije a nekada SFRJ i koji je, po nekom dobnom bilansu, pripao Fudbalskom savezu Srbije.\nKlub koji je decenijama bio dominantan, ne samo u Srbiji, poslednje se dve decenije sveo na mali lokalni tim koji igra na velikom stadionu. I ove je nedelje “Marakana” bila gotovo do kraja ispunjena, što je raritet u regiji i po čemu sa Zvezdom može da se “takmiči” samo Hajduk iz Splita.\nOve godine će krenuti u školu deca koja su se rodila kada je Zvezda poslednji put digla pehar koji pripada šampionima sada Srbije a nekada SFRJ.\nČinjenica da je poslednjih nekoliko sezona Zvezda bila na korak do titule i da se za njen izostanak optuživalo rukovodstvo i Fudbalskog saveza i države Srbije, koje je, kako se tvrdilo, podupiralo projekat “velikog Partizana”, dovelo je do mobilizacije “Zvezdaša”, koji su počeli opet masovno da dolaze na utakmice i da za regiju postave nedostižan prosek od gotovo 15.000 posetilaca po utakmici.\nTaj svet na tribinama, a ponajviše na severnoj tribini stadiona, gde se okupljaju “najverniji” navijači, bio je jedina snaga kluba u godinama u kojima su se treneri i igrači menjali brže nego na hokejaškim utakmicama, gde više ni najzagriženiji nisu znali da izdiktiraju prvih 11 igrača.\nPočast ubijenom ‘vođi’\nUpravo su ti “navijači” obeležili utakmicu sa OFK Beogradom, odigranu u nedelju na “Marakani”, kada su snagu demonstrirali na dva načina: najpre, pripremili su igračima majice sa likom ubijenog vođe navijača, koji je nastradao u mafijaškom obračunu u Beogradu nekoliko dana ranije, a zatim su ćutali prvih pola sata utakmice zbog odavanja pošte svom kolegi sa tribine. Pored toga, rutinski, bio je i minut šutnje za nastradale u poplavama, pa su se nekako izjednačili i ubijeni kriminalci i žrtve prirodne katastrofe.\nUbijeni “vođa” bio je višestruko osuđivani kriminalac Velibor Dunjić, koji je i u trenutku ubistva zapravo čekao da bude poslat na izdržavanje zatvorske kazne. Naravno, većina će reći da je to nevažno i da se samo titula broji, ali zapravo, u kontekstu neregularnog prvenstva, neregularnog fudbalskog sistema i nemoći kluba da se plasira za bilo koje evropsko takmičenje, “priča o navijačima” zapravo je najveća priča koja se vezuje za nekadašnjeg evropskog fudbalskog velikana.\nUbijeni ‘vođa’ bio je višestruko osuđivani kriminalac Velibor Dunjić, koji je i u trenutku ubistva zapravo čekao da bude poslat na izdržavanje zatvorske kazne.\nKuriozitet je da su i igrači i uprava bili na sahrani ubijenog “vođe”, gde su pesmom “sa Severa” ispratili Dunjića.\nU zemlji koja je prošla kroz 10 godina ratova, sankcija i političkih prevrata, koja je proživela ubijanje prvog demokratskog premijera na ulazu u zgradu vlade i koja još nije rešila problem svoje južne granice, tretman i status ubijenih kriminalaca jeste ozbiljan društveni problem.\nIako se sve vlade u proteklih 14 godina zaklinju da će jednom zauvek “stati na rep” vezi između kriminala i sporta u Srbiji, to ne da se ne dešava, nego se iz godine u godinu nalaze nova opravdanja za takvu vrstu veze. Tribine su u devedesetim bile regrutni centri za paravojne formacije, a posle toga regrutni centri kriminalnih grupa za preprodaju droge, reketiranje i ubistva te pomoći raznim političkim i parapolitičkim projektima.\nVelibor Dunjić, kome je klub Crvena zvezda odao počast sa svojim “navijačima”, jedan je od brojnih koji su ubijeni u kriminalnim obračunima u Beogradu samo u proteklih godinu dana. Dok se na stadionima igra neki fudbal i dok većinu utakmica prati između 500 i 1.500 ljudi (osim u slučaju utakmica Crvene zvezde), oni koji sebe nazivaju “najvatrenijim navijačima” u radno vreme ratuju međusobno ili stradaju u obračunima bandi na ulicama Beograda i Novog Sada (u najvećem broju slučajeva).\nDobra organizovanost navijačkih grupa postala je njihov zaštitni znak i one su na neki način podelile zone uticaja u najvećim srbijanskim gradovima, u kojima prema grafitima na zgradama možete tačno da vidite u čijem ste delu grada. Ta nakaradna geografija samo je posledica nemoći policije i “pravosudnih organa” da reše problem huliganizma, i to iz razloga podrške koju navijačima godinama unazad pružaju naistaknutiji ljudi srpske politike.\nI sadašnji srpski premijer često voli da kaže kako je i sam “bio na tribini”, kao veliki navijač Crvene zvezde, i neretko govori o tome kako mu je neobično važno da ga navijači razumeju, i to svi navijači, i da mu nikako ne prija kada ga vređaju sa tribina navijači Partizana, koji veruju da je Aleksandar Vučić lično progurao Zvezdu do nove titule. On se sastajao sa “vođama” navijača, ali nikada nije bio spreman da govori o tome zbog čega daje legitimitet ljudima kojima bi, zapravo, trebalo da bude zabranjeno prisustvo na tribinama.\nI sadašnji srpski premijer često voli da kaže kako je i sam ‘bio na tribini’, kao veliki navijač Crvene zvezde, i neretko govori o tome kako mu je neobično važno da ga navijači razumeju.\nPoznato je da su sve partije koje su bile u vlasti bile i u upravama klubova i svoje su prisustvo pravdali željom da “pomognu”, ali se suštinski problemi regularnosti takmičenja i nasilja na tribinama nikada nisu krenuli da rešavaju.\nZbog toga smo u danu u kojem su slavili svi koji vole Crvenu zvezdu, a njih ima od Triglava do Vardara, morali da trpimo volju grupe “navijača”, kojoj su velika pozornica i ogromna pozornost javnosti bile povod da još jednom demonstriraju svoju volju i da izjednače osvajanje titule sa odavanjem počasti ubijenim kriminalcima. Da zaista neko može i želi u Crvenoj zvezdi, sprečio bi takav scenario, jer se to nije dogodilo ni kada je ujedinitelj Zvezdinih navijača Željko Ražnatović Arkan ubijen 2000. godine u Beogradu.\nOvako, utisak je da i dalje političarima prvenstveno takva tribina paše i da se, i pored zaklinjanja u pravnu državu, dugo još neće ništa promeniti u oblasti dekriminalizacije sporta i najvećih sportskih klubova u Srbiji.


Radio Nešvil – Bogatić » Peticijom pokušavaju da vrate sud Peticijom pokušavaju da vrate sud – Radio Nešvil – Bogatić\nPeticijom pokušavaju da vrate sud\n30. januara 2013. 6. februara 2013. radionesvil\nNa poslednjoj sednici Skupštine opštine Bogatić pročitana je peticija nezadovoljnih sudija, tužilaca i radnika nekadašnjeg suda, koju su uputili ministru pravde. Neposredni povod za ovu reakciju je predlog radne grupe Ministarstva pravde da, nakon što je pre tri godine ukinut sud u Bogatiću, uskoro bude ugašena i sudska jedinica.\nDa podsetimo, reformom pravosudja 2009. godine tadašnji Opštinski sud u Bogatiću, uprkos više od osam decenija dugoj tradiciji je ukinut, a u Bogatiću formirana sudska jedinica Osnovnog suda iz Šapca.\nNa sednici skupštine ovo pitanje je, u okviru odborničkih pitanja, otvorio predstavnik Socijalističke partije Srbije Živan Jakšić, koji je tada rekao:\nGašenje Opštinskog suda je bilo neopravdano, smatra sudija Radiša Ljubanić, koji je za Dnevnik Radio Nešvila izneo i više argumenata.\nUkoliko se ukine i sudska jedinica u Bogatiću, 26 zaposlenih – sudije, stručni saradnici i administrativni radnici morali bi svakodnevno da putuju u Šabac – navodi se, izmedju ostalog u peticiji koji su radnici uputili ministru pravde Nikoli Selakoviću.\nZa skupštinskom govornicom, medjutim, umesto da, pošto je reč o veoma važnom pitanju, zaborave partijsku pripadnost, pojedinici odbornici su se iz partijskih rovova optuživali.\nIpak, iako je o ovoj temi raspravljano u okviru poslednje tačke dnevnog reda, odnosno u okviru odborničkih pitanja, nedvosmslen zaključak je da se podrži inicijativa da se Bogatiću vrati osnovni sud ili makar zadrži sudska jedinica. Jednu takvu inicijativu odbornici su već podržali na jednoj od ranijih sednica.\nO tome je govorio Aleksandar Ilijašević, predednik Skupštine opštine, dok je Slobodan Savić, predsednik Opštine Bogatić upoznao prisutne odbornike o naporima koji su učinjeni i nagovestio šta će se dalje preduzimati.\nInicijativu je, u izjavi za Dnevnik Radio Nešvila podržao Dragomir Jocković, jedan od desetak advokata u Bogatiću, koji smatra da je lokalna samouprava morala da uloži više napora za vraćanje suda.\nEmisija Glas opštine Bogatić od 13h-gost Darko Mašić direktor Turističke organizacije opštine Bogatić\n11. februara 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Emisija Glas opštine Bogatić od 13h-gost Darko Mašić direktor Turističke organizacije opštine Bogatić


Grifoni sa grbom Kraljevine Srbije vraćeni na zgradu Železničke stanice | INFO 24\nOtkrivena rekonstruisana kompozicija dva grifona sa kartušom i grbom Kraljevine Srbije koja je posle 75 godina vraćena na zgradu Železničke stanice.\nObnavljajući Beograd i fasade u Beogradu, obnavljamo i istoriju našeg grada – rekao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i dodao da se deo te istorije nalazi i na fasadi Železničke stanice.\n– Kompozicija sa grifonima i grbom uništena je posle 1945. godine, a do tada je krasila ovu zgradu koja je napravljena krajem 19. veka. Već sredinom godine ovde ćemo imati novi trg na kome će se u sredini nalaziti spomenik Stefanu Nemanji i preko 300 novih stabala. Automobilski, autobuski i tramvajksi saobraćaj će ići po obodima. Ovo će biti pešačka zona i moći ćemo svi da uživamo u ovom trgu, ali i rekonstruisanoj stanici koja će dobiti potpuno drugu namenu – naglasio je Vesić.\nVesić je zahvalio Direkciji za imovinu Republike Srbije, koja je, kako je naveo, investitor uređenja fasade i obnove Železničke stanice, kao i Zavodu za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda, koji je uradio posao i što „konačno imamo fasadu kakva je bila kada je otovrena Železnička stanica”.\nDirektorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda Olivera Vučković je rekla da se na osnovu projekta ovog zavoda radi kompletna rekonstrukcija zgrade Železničke stanice.\n– U okviru te rekonstrukcije uradili smo nešto što je davne 1945. godine nestalo sa železničke stanice. Vratili smo grifone i kartušu na kojoj se nalazi grb Srbije. Ova nepravda je posle 75 godina ispravljena i nadam se da će biti ukras ne samo ove fasade nego i grada Beograda – rekla je ona.\nDirektor Direkcije za imovinu Republike Srbije Jovan Vorkapić je istakao da je zgrada Železničke stanice spomenik kulture od posebnog značaja i podsetio da je izgrađena 1884. godine, u vreme kralja Milana Obrenovića.\n– Pored svog funkcionalnog značaja, taj monumentalni ulaz u beogradsku Železničku stanicu imao je i veliko simbolično značenje, a u okviru toga je i grb imao svoje mesto. Taj ulaz je praktično bio portal Kraljevine Srbije na ulazu u Evropu. Mi smo 1884. godine sa uspostavom železničke pruge otvorili Srbiju prema Evropi, a jedan od elemenata otvaranja bio je ovaj grb. On ima i grifone sa strane koji su dekorativni, nisu heraldički, a u kasnijoj srpskoj praksi se više i ne pojavljuju. Nažalost, taj simbol koji je tu stajao više decenija, uništen je posle Drugog svetskog rata. Uspeli smo da ga rekonstruišemo, vratimo na njegovo staro mesto i da tako damo novi dignitet ovom zdanju koje ga je imalo i krajem 19. veka kada se Srbija, kao i sada, otvarala ka Evropi – zaključio je Popović.\nSudar automobila i dva autobusa u Zemunu, poginuo muškarac


UGROŽEN OPSTANAK VISOKIH DEČANA | SRNA\nUGROŽEN OPSTANAK VISOKIH DEČANA\nBEOGRAD, 14. AVGUSTA /SRNA/ - Srbija će preduzeti sve mjere pred međunarodnim institucijama i organizacijama kako bi obezbijedila nepovredivost prava Srpske pravoslavne crkve na Kosovu i Metohiji i zaštitu manastira, saopšteno je iz Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju.\nIz Kancelarije ističu da intenziviranjem radova u zaštićenoj zoni manastira Visoki Dečani nije samo simbolično narušen mir pravoslavnih monaha, već je i fizički ugrožen opstanak tog bisera srpske i svjetske kulturne baštine.\n"Takvo postupanje, koje je protivzakonito i prema propisima Prištine, predstavlja dio kontinuirane antihrišćanske kampanje na Kosovu i Metohiji, čiji je cilj brisanje i poništavanje srpskog prisustva na tom prostoru", navodi se u saopštenju.\nIz Kancelarije ukazuju da je izvođenje bagera i rovokopača u zaštićenu manastirsku zonu plod istog onog mentaliteta koji je naveo albanske ekstremiste da spale i unište desetine srpskih crkava tokom protekle dve decenije.\n"Neka se ne čude u Prištini što nikada neće biti primljeni u Unesko jer kulturna isključivost i nemar prema neprocenjivim spomenicima pravoslavne vere i hrišćanske kulture jeste upravo ono protiv čega se Unesko bori", navedeno je u saopštenju Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nLokalne vlasti, uz podršku nadležnih u Prištini, počele su intenzivne radove na izgradnji magistralnog puta Dečani-Plav kroz zaštićenu zonu manastira Visoki Dečani, uprkos eksplicitnoj zabrani gradnje magistralnih i tranzitnih puteva kroz specijalne zaštićene zone, saopšteno je ranije iz Eparhije raško-prizrenske.


Metalac deklasirao Tamiš | Double - Double\nMetalac deklasirao Tamiš\nMay 31, 2015 Jelena Živadinović\tLeave a comment\nDvanaesto kolo Superlige Srbije zatvorio je Metalac ubedljivom pobedom nad ekipom Tamiša rezultatom 90:51.\nValjevci su upisali sedmu pobedu i tako se vratili na treće mesto na tabeli.\nMetalac je diktirao tempo od prvog do poslednjeg minuta susreta. Bolje su otvorili utakmicu i došli do prednosti 10:2, ali su tada domaći igrači uspeli da uzvrate, približili se na -4 i prva deonica završena je rezultatom 19:15 u korist gostiju.\nU nastavku, izabranici Vladimira Đokića dolaze do dvocifrene prednosti, međutim borbeni igrači Tamiša se ponovo približavaju, ali nisu uspeli da vrate meč u egal. Metalac sa linije slobodnih bacanja ponovo dolazi do osetne prednosti i na predah odlaze sa +11.\nNakon pauze usledila je totalna dominacija Metalca i dekocentrisanim igračima Tamiša dozvoljavaju da ubace samo 8 poena. U poslednju četvrtinu ulaze sa 30 poena prednosti, tako da je do kraja meča usledilo puko odrađivanje posla.\nU pobedničkom timu najefikasniji je bio Malešević sa 20 poena. Asistirao mu je Kutlešić sa 17, a 10 poena dodao je Todorović.\nU ekipi Tamiša dvocifreni su bili samo Simić i Ivanović koji su zabeležili po 12 poena.


Za prekogranične projekte Crne Gore i Srbije 3,24 miliona eura\nViše od tri miliona eura opredijeljeno je za prekogranične projekte Crne Gore i Srbije koji treba da doprinesu jačanju socijalne i kulturne inkluzije ranjivih grupa, kao i unapređenju kapaciteta za korišćenje turističkih potencijala obje države.\nDrugi poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru Programa prekogranične saradnje Srbija – Crna Gora, vrijednosti 3,24 miliona eura, otvoren je do 27. decembra.\nGovoreći o prekograničnom Programu, predsednik Petar Smolović osvrnuo se na projekte koji se realizuju ili su uspješno realizovani kroz prekograničnu saradnju organiizacija. On je kazao da će novoformirana Kancelarija za Evropske projekte opštine Bijelo Polje biti na raspolaganju svim neprofitnim institucijama na lokalnom i regionalnom nivou tokom ovog poziva.\n„Raduje me činjenica da su kroz Program u prethodnoj IPA perspektivi kao i u ovoj, značajna sredstva dodijeljena od strane Evropske unije neprofitnim organizacijama u programskom području Srbije i Crne Gore, a sve u cilju doprinosa ekonomskom, društvenom i teritorijalnom razvoju. A sve sa podsticanjem integracije, zajedničkog razvoja i korišćenja potencijala i mogućnosti kako bi se ono učinilo kvalitetnijim za život. Shodno tome, potencijalnim aplikantima želim uspješna prekogranična partnerstva, a programu kvalitetne projekte koji će doprinijetu opštem razvoju regiona i u krajnjem cilju pridruživanja Evropskoj uniji“, kazao je predsjednik Opštine.\nIrena Bošković, šefica grupe za programe sa zemljama nečlanicama u Kancelariji za evropske integracije Vlade Crne Gore rekla je da su u Bijelom Polju realizovani brojni projekti kroz programe prekogranične saradnje.\n„Saradnja Srbije i Crne Gore kroz ovaj prekogranični program je počela 2008. godine i mi smo do sada uspjeli da ugovorimo 43 projekta vrijednosti 9,6 milona eura, koji su realizovani u oblastima kulture, turizma, poljoprivrede, ekonomske saradnje, obrazovanja, zaštite životne sredine. Mišljenja smo da su svi ovi projekti doprinijeli unapređenju života građana ovim područjima“, kazala je Bošković.\nJelena Šarčević, šefa odsjeka za grantove, tvining ugovore i ugovore prekogranične saradnje u sektoru za ugovaranje i finansiranje programa iz EU sredstava Ministarstva Finansija Srbije je podsjetila da je poziv objavljen 12. septembra u skladu sa pravilima otvorenog poziva, a krajnji rok za podnošene projektnih predloga je 27. decembar ove godine.\n„Opšti cilj ovih poziva je da doprinesemo ekonomskom, socijalnom i teritorijalnom razvoju programske oblasti pospješivanjem integracije zajedničkog razvoja i korišćenja potencijala, prilika i mogućnosti da napravimo ovaj region i ovu oblast što atraktivnijom za život i rad“, objasnila je Šarčević.\nOpštine koje mogu učestvovati u ovom javnom pozivu sa teritorije Crne Gore su Andrijevica, Berane, Bijelo Polje, Gusinje, Kolašin, Mojkovac, Nikšić, Petnjica, Plav, Pljevlja, Plužine, Rožaje, Šavnik i Žabljak.\nPored predsjednika Opštine, informativnoj sesiji su prisustvovali potpredsjednici Nermin Bećirović i Ernad Suljević, kao i šef Kancelarije za evropske projekte Goran Prebiračević.


United Grupa traži od Telenora da im omogući ulazak na tržište mobilne telefonije - TeleSrbija\nUnited Grupa traži od Telenora da im omogući ulazak na tržište mobilne telefonije\nM.K. 24 Feb 2021 2 min\nFoto: PROMO / TeleSrbija, Telenor, United Group\nU saopštenju, koje je prenela Nova S, United Grupa iznosi svoje nezadovoljstvo trenutnom situacijom saradnje Telenora i Telekoma, i kritikuje nastup Telenora na tržištu i u javnosti.\nNaime, United Grupa tvrdi da Telenor, koji opisuje kao „Češka kompanija koja posluje u Srbiji pod imenom Telenor”, nastupa kontradiktorno, jer u saopštenju kanale N1 i Nova S optužuje da „neistinito informišu javnost”, a istovremeno „nudi da ih emituje na svojoj budućoj kablovskoj mreži koju planira da gradi na infrastrukturi Telekoma”.\nUnited Grupa dodatno optužuje Telenor da tužbom protiv N1, Adria News i Jugoslava Ćosića, pokušava da cenzuriše drugu stranu, i osuđuje takvo ponašanje.\n„Upozoravamo javnost da iz svih izjava predstavnika Telenora sledi zaključak da se oni već predstavljaju javnosti kao kablovski operator na infrastrukturi Telekoma. Postavlja se pitanje da li i Telenor unapred zna kakva će biti odluka Komisije za zaštitu konkurencije, ako izdaju takva saopštenja. ”\nUnited Grupa dalje iznosi sumnje u proces rada KZK i poziva Telenor da „budu iskreni prema svim građanima Srbije i da pokažu da ne žele da budu podizvođač Telekomu u uništenju naše kompanije, tako što će podržati ulazak SBB-a na tržište mobilne telefonije i iznajmiti svoju infrastrukturu po tržišnim cenama”.\nZa kraj United Grupa ocenjuje da će tržište telekomunikacija u Srbiji postati liberalno „tek kada svim operatorima na tržištu bude omogućeno da pružaju sve četiri usluge-fiksnu i mobilnu telefoniju, internet i televizijske usluge”. Istovremeno podvlače da se zalažu za saradnju po „evropskim pravilima”, a „ne po trenutno važećim u Srbiji”, i da se nadaju da je „moguće raditi bez pretnji, ucena i pod istim uslovima za sve […]”.\nTelenor za sada nije komentarisao saopštenje United Grupe, a KZK je u procesu razmatranja žalbi United Grupe povodom saradnje Telenora i Telekoma kao operatora sa značajnim tržišnim udelom na polju fiksnog pristupa Internetu.\nValjevo je novi SBB GIGA grad\nA1 priprema veliko ubrzanje 4G+ mreže u Vršcu


Ukupno 2.500 testova na virus korona, koje je finansirala Evropska unija, a čiju nabavku je omogućio Razvojni program Ujedinjenih nacija – UNDP, isporučeno je danas kantonalnim bolnicama u Sarajevu, Mostaru i Tuzli, te Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, saopštila je Delegacija EU u BiH.\nAmbasador EU u BiH Johan Satler ističe da je ovo prva u nizu isporuka koje će biti realizovane u okviru paketa finansijske pomoći EU za hitne medicinske potrebe u BiH, piše Srpskainfo.\n– Ukupno sedam miliona evra konkretne EU pomoći omogućiće nabavku 80 respiratora, 7.500 setova za testiranje i 15.000 komada lične zaštitne opreme za medicinsko osoblje – ističe Satler.\nDo kraja sedmice se očekuje isporuka još 5.000 testova na prisustvo novog virusa korona u BiH.\nIz Delegacije EU u BiH podsećaju da je u okviru zajedničkog odgovora na pandemiju korona virusa, EU je 26. marta sa UNDP-om potpisala finansijski paket za hitnu pomoć BiH u vrednosti dva miliona evra, čime je “još jednom potvrđeno snažno partnerstvo UNDP-a, EU i domaćih vlasti u odgovoru na trenutnu krizu”.


Politizacija dijaloga: Granični ili administrativni prelazi\n22. novembar/studeni, 2011.\nVojnik KFOR-a na prelazu Jarinje, septembar 2011.\nDok su dve strane u Briselu vodile razgovore o rešavanju pitanja prelaza na severu, kosovski i srpski analitičari smatraju da uspeh jednog takvog rešenja zavisi od toga koliko će Brisel uspeti da ubedi dve strane da postignute sporazume sprovedu u praksi.\nPriština je u Brisel otputovala sa stavom da podržava integrisano upravljanje granicom, a da bi pristankom na to Srbija i priznala Kosovo, dok su iz Beograda naveli da i kada bi se postiglo rešenje, ono neće biti integrisana kontrola granice jer za Beograd te granice ne postoje.\nAleksandar Popov iz Centra za regionalizam iz Novog Sada ističe da je važno da posrednik pregovora, Robert Kuper, ubedi obe strane da prestanu da politizuju celo pitanje i da onda to kapitalizuju kod domaće javnosti.\nPrelazi sporni, napredak oko diploma\n„Problem je u interpretaciji tih dogovora i zloupotrebi za unutrašnje političke svrhe i onda to zapravo naiđe na nož kod jedne ili druge strane zato što se to tako tumači“, kaže Popov.\nPopov je mišljenja da je za Srbiju važno da uradi ono što Evropa od nje očekuje, ali dodaje da je jako važno i za Srbiju da ubedi Brisel na činjenicu da Srbija ne kotroliše u potpunosti stvari na severu Kosova, imajući u vidu brojne reakcije srpskih predstavnika sa severa koji su istakli da ne prihvataju dogovore u Briselu.\n„Ovde se preklopilo nekoliko stvari; jedno je politika koja se sad prelama u Briselu kroz ove tehničke pregovore, a sa druge strane je da očigledno da tamo postoje i interesi uticajnih pojedinaca kojima zapravo i ne odgovara ne samo da na graničnom prelazu stoje Albanski carinici, već im ne odgovara da stoje bilo čiji carinici, zato što se onda uvodi kontorola i onda će se izbeći jedna ogromna zona koja postoji kroz nekontrolisan protok roba na sever, a onda sa severa koje kuda na jug Kosova i tako dalje“, navodi Popov.\nPrethodno je premijer Kosova, Hashim Thaci izjavio da je važno da pitanje integrisanog upravljanja granicom ne poprimi političku konotaciju i da se ne meša sa razgovorima o granicama.\nPolitički poeni kod javnosti\nKosovski analitičar Ardian Arifaj navodi da se integrisano upravljanje može smatrati tehničkim pitanjem kada se govori o postavljanju graničnih punktova. On dodaje i da ova tema postaje politička kada je u pitanju naziv tih prelaza, odnosno, da li će oni biti granični ili administrativni.\nGlauk Konjufca iz pokreta Samoopredeljenje\n„U ovome se razlikuju Kosovo i Srbija. Kosovo i dalje beži od ove teme i želi da ovo pitanje ostane na tehničkom nivou, ali se suočava sa Srbijom koja u razgovore ušla sa političkim motivima i ciljevima“, kaže Arifaj.\nOn ističe da sprovođenje dogovorenog zavisi od toga koliko će Brisel uspeti da ubedi Beograd da dogovore sprovede u praksi.\n„Ono o čemu Priština treba da vodi računa je pristup Beograda, koji od svega ovog želi da dobije političke poene. Kontrola granica, integrisano upravljanje je zapravo u interesu obe strane. Ali, uopšte govoreno, ovi razgovori su do sada više služili političkim ciljevima Srbije nego Kosovu“, kaže Arifaj.\nSlično razmislja i Glauk Konjufca iz opozicionog pokreta Samoopredeljenje.\n„Integrisano upravljanje granicom je zahtev Srbije pošto je integrisano upravljanje sa svim susednim državama jedan od kriterijuma za ulazak u EU. Kosovo je prisutno u Briselu kako bi Srbija mogla da kaže da je u dobrim susedskim odnosima sa Kosovom, da postiže dogovore, kao što je ovaj o integrisanom upravljanju, te da Srbija može da stavi do znanja da nema problema ni sa jednom zemljom u susedstvu. Tako da, Kosovo postaje viza Srbiji kako bi se učlanila u EU i što bržem roku“, kaže Konjufca.\nOn dodaje da je integrisano upravljanje granicom rezultat savršenih odnosa i saradnje dve zemlje, što nije slučaj u odnosima Kosova i Srbije.\n„Između Kosova i Srbije ne postoje dobri odnosi, već postoji jedan tihi konflikt koji traje od 1999. godine, a u kome se Srbija ponaša veoma neprijateljski prema Kosovu, i koja ne samo da je daleko od integrisanog upravljanja granicom, nego je te iste granice putem svojih paralelnih struktura zapalila“, ističe Konjufca.\nPitanje granica između Kosova i Srbije proizašlo je nakon odluke Vlade Kosova da preuzme kontrolu na graničnim prelazima 1 i 31 na severu Kosova.\nNakon toga, neidentifikovani Srbi zapalili su graničan prelaza na Jarinju, a građani severa drže taj deo pod barikadana, onemogućavajući tako slobodu kretanja. Krajem septembra je došlo i do prekida dijaloga, koji je nastavljen u ponedeljak.


ATP Istborn - Blic Sport\nODLAŽE ODLUKU O VIMBLDONU, ALI... Marej igra u Istbornu\nEndi Marej je prvi turnir posle pola godine odigrao u Kvinsu, ali je izgubio odmah na startu.\nI DALJE NA BOLOVANJU Krajinović ne igra ni u Istbornu\nFilip Krajinović neće igrati na turniru u Istbornu, koji počinje 25. juna.\nSrpski teniser Novak Đoković rekao je da je zadovoljan pobedom protiv Kanađanina Vaseka Pospišila na turniru u Istbornu.\nTREĆE KOLO ISTBORNA Nole dobio rivala koga je već pobedio\nSrpski teniser Novak Đoković je saznao rivala u trećem kolu Istborna, turnira na kojem prvi put igra i služi mu kao priprema za Vimbldon.\nKIŠA JAČA OD IGRE Nole u sredu nastavlja debi u Istbornu\nSrpski teniser Novak Đoković neće ovog utorka završiti duel drugog kola turnira u Istbornu, pošto su organizatori odlučili da odlože sve mečeve zbog kiše koja pada u Engleskoj. Nole će na teren u sredu od 12 časova.\nOTVORIO DUŠU Đoković: Išao sam glavom kroz zid, drago mi je što mi se ovo sada događa\nPred prvi nastup na ovogodišnjem turniru u Istbornu, Novak Đoković je otkrio kako se, zapravo, oseća zbog izostanka vrhunskih rezultata. Oni su mu omogućili da prošle godine, otprilike u ovo vreme, bude vladar sva četiri grend slema i neprikosnoveni lider ATP trke, na kojoj je sada četvrti, a pritom mu petoplasirani Federer "diše za vratom".\nDUBLOVI NA OSTRVU Bozoljac u finalu kvalifikacija Vimbldona, Zimonjić ispao u Istbornu\nSrpski teniser Ilija Bozoljac u paru sa Flavijom Ćipolom iz Italije prošao je u finale kvalifikacija dublova za glavni žreb Vimbldona, dok je Nenad Zimonjić završio takmičenje dublova na turniru u Istbornu.\nZAKAZAN TERMIN Đoković zna kad kreće u osvajanje Istborna\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković u utorak startuje na ATP turniru u Istbornu, na kojem je postavljen za prvog nosioca.\nNovak Đoković je bio slobodan u prvom kolu teniskog turnira u Istbornu, koji će mu poslužiti kao poslednji test pred Vimbldon, a u drugoj rundi sastaće se sa Vasekom Pospišilom.


PROGRESSIVE MAGAZIN | DM DONIRA TRI MILIONA DINARA NARODNIM KUHINJAMA\nDM DONIRA TRI MILIONA DINARA NARODNIM KUHINJAMA\n01. XII 2020 | Drugu godinu zaredom kompanija dm drogerie markt Crnom petku daje novo značenje usmeravajući pet odsto prometa tog dana u humanitarne svrhe. Kako su saopštili iz kompanije, u petak, 27. novembra, prikupljeno je ukupno tri miliona dinara koji će biti donirani narodnim kuhinjama Crvenog krsta Srbije.\nPod sloganom ‘Giving is the new black’ drogerijski lanac je na globalnom nivou sproveo ovu inicijativu, a sam gest kompanije naišao je na pozitivne reakcije brojnih poznatih ličnosti, kupaca i korisnika na društvenim mrežama.\n“Ova akcija koju na Crni petak sprovodimo već drugu godinu usledila je kao logičan nastavak naših projekata koji imaju za cilj da doprinesu kvalitetu života u zajednici u kojoj poslujemo i živimo. Izabrali smo baš ovaj dan, koji predstavlja simbol potrošačkog mentaliteta društva, da skrenemo pažnju na ono što je zaista važno i čemu kao društvo treba da se posvetimo. Takva vrsta solidarnosti naročito je potrebna u ovim izazovnim vremenima. Bez pukih fraza o darivanju i zajedništvu, smatramo da, kao uspešna kompanija, imamo mogućnost da uradimo nešto konkretno i da postavimo nove pozitivne trendove u našem društvu. Nadamo se da ćemo ovim potezom motivisati i ostale kompanije, ali i pojedince, da budu nosioci pozitivnih promena u našem društvu“, istakla je direktorka dm drogerie markt Srbija i Severna Makedonija Alexandra Olivera Korichi.\n“Crveni krst Srbije se zahvaljuje kompaniji dm na ovom humanom gestu. U ovim složenim vremenima solidarnost svih građana je neophodna kako bi naši sugrađani kojima je svaki dan ispunjen teškoćama, osetili brigu i saosećanje celog društva. Sredstva koja je kompanija dm, uz podršku svojih potrošača donirala, biće utrošena u okviru Programa narodnih kuhinja Crvenog krsta Srbije. Nadam se da će primer kompanije dm slediti i druga društveno odgovorna preduzeća, organizacije i pojedinci. U ovoj epidemiološkoj situaciji Crveni krst Srbije posebno ceni odgovornost dm-a koji od početka epidemije poštuje sve neophodne mere zaštite kupaca i svojih zaposlenih, a samim tim i čitavog društva“, izjavio je generalni sekretar Crvenog krsta Srbije Ljubomir Miladinović.\nKompanija dm pokrenula je takozvani Giving Friday pre godinu dana, kada je na Crni petak 2019. prikupila tri miliona dinara za opremanje Univerzitetske dečje klinike Tiršova, dok je u ovoj godini realizovala niz društveno-odgovornih projekata vođena ciljem da je čovek uvek u centru poslovanja. Takođe, dm je nedavno donirao dva medicinska respiratora – anesteziološka ventilatora Primus, nemačkog proizvođača Dreger, ukupne vrednosti od 36.000 evra, Institutu za javno zdravlje ‘Milan Jovanović Batut’ s ciljem da doprinese borbi protiv virusa korona, ali i da olakša oporavak hroničnim bolesnicima koji se leče u zdravstvenim ustanovama širom naše zemlje.


Pronađene Spectre ranjivosti kod novih procesora | PC Press\nPronađene Spectre ranjivosti kod novih procesora\nNova lepeza ranjivosti koje podsećaju na Spectre primećena je u okviru Intel procesora, pa kompanija već radi na kreiranju zakrpa.\nPoslednjih nekoliko meseci obeležilo je pronalaženje niza ranjivosti koje pogađaju skoro sve velike proizvođače procesora, a najviše je pogođen Intel, koji je primio najveći broj udaraca. Iako je pojavljivanje ovakvih problema štetno za poslovanje kompanije, značajno je za krajnje korisnike, budući da utiče na bolju sigurnost kada je hardver u pitanju.\nNisu sve ranjivosti iste, pa su neke opasnije od drugih, što važi i za osam novih koje su otkrivene, a na čijem rešavanju stručnjaci iz Intel-a već rade. Izgleda da je četiri od osam pomenutih ranjivosti označeno kao problem visokog rizika, pa su zakrpe za njih prioritet. Dok se ne reši svaka od ranjivosti, neće biti detaljnih informacija o tome kako funkcionišu, a stručnjaci kažu da prilično podsećaju na Spectre, te ih zbog toga zovu „Spectre Next Generation.“\nStručnjaci upozoravaju da su kompromitovani i neki od ARM procesora, ali nisu pružili detaljnije informacije o problemu. Zakrpe bi trebalo da budu objavljene u dva talasa, od kojih bi prvi trebalo da dođe već tokom maja.\nPročitajte i: Microsoft dizajnira sopstveni ARM-zasnovani CPU za Surface\nTagovi: ARM, CPU ranjivosti, Intel, Spectre, Spectre Next Generation\n← NASA lansirala sondu za istraživanje postanka Marsa\nYouTube protiv varanja na ispitima →