Užice još bez vlasti • Užice - UE.CO.RS\nUžice još bez vlasti\nPetak 3. Avgust 2012. Intenziviraju se pregovori oko formiranja većine u Užicu. DS tvrdi da je novoformirana koalicija stabilna, a u SNS kažu da građani žele promene.\nKljuč odluke je u rukama socijalista, ali izgleda ne toliko onih u Užicu, koliko u centrali u Beogradu.\nIako je u Užicu formirana nova gradska vlast, naprednjaci su pokrenuli inicijativu da se i u ovom gradu preslika situacija u republici, kaže predsednik GO SNS Užice Saša Milošević.\n"Jednostavno grad je počeo da odumire i narod je to prepoznao. Mi smo juče uputili javni apel Socijalističkoj partiji Srbije da raskine tu koaliciju i da se okrene Srpskoj naprednoj stranci u URS-u i DSS-u, gde možemo da formiramo baš onako komotnu većinu", kaže on.\nOva inicijativa podržao je i URS, koji je pre godinu dana napustio koaliciju s demokratama u kojoj su bili gotovo tri godine. Branislav Mitrović predsednik GO ove stranke kaže da je do razlaza sa bivšim koalicionim partnerima došlo zbog nerealizovanih projekata.\n"U prethodne četiri godine u ovaj grad nije došao nijedan investitor, da nije otvoreno nijedno novo radon mesto, da ništa značajno nije urađeno po pitanju javnih preduzeća, das u javne finansije, gradske finansije u katastrofalnom stanju, da značajan broj započetih projekata nema izvestan završetak", kaže Mitrović.\nAktuelni gradonačelnik Užica, demokrata Jovan Marković, tvrdi suprotno i dodaje da je realizovano 40 projekata. Iako prilikom formiranja gradske vlasti nije bilo mesta za naprednjake , URS i DSS vrata su i dalje otvorena za sve kojima je cilj razvoj Užica, kaže on.\n"Opozicija uvek ima pravo da kritikuje I potpuno je logično da se oni udružuju oko zajedničkih ideja. Ja očekujem da će u ovom slučaju sigurno biti ispoštovana volja građana s obzirom da je DS osvojila mandate, koje je osvojila I da oni izražavaju tu izbornu volju građana. Naravno da treba razmišljati o tome da se proširi koalicija. Mi smo uvek spremni da se priključe oni koji imaju nameru da doprinesu da se planovi I projekti rešavaju na najbolji mogući način za građane Užica. U tom smislu mi smo otvoreni za saradnju", dodao je Marković.\nKljuč odluke je u rukama socijalista, koji zbog obaveza u republici i gradu nisu bili dostupni medijima. Nezvanično oni su jasno pokazali svoj stav prilikom formiranja gradske većine sa demokratama. A hoće li zvanično ostati tako i ubuduće, videće se u narednim danima.


Suđenje Jutki prebačeno u Kruševac\nSudski proces nekadašnjem predsedniku Opštine Brus Milutinu Jeličiću zvanom Jutka, optuženom za seksualno uznemiravanje svoje bivše saradnice Marije Lukić, premešten je u Osnovni sud u Kruševcu, potvrđeno je Radiju Slobodna Evropa (RSE) u Vrhovnom kasacionom sudu (VKS) koji je doneo ovu odluku.\nKako se navodi u rešenju objavljenom na sajtu VKS, tokom vođenja krivičnog postupka u Brusu je “došlo do podele određenog broja građana koji podržavaju okrivljenog ili oštećenu što manifestuju okupljanjem ispred zgrade suda sa mogućnošću da eventualno dođe i do fizičkog obračuna, što je sve uticalo na nesmetano vođenje krivičnog postupka, a što sve predstavlja važne razloge za prenošenje nadležnosti”.\n“Po nalaženju Vrhovnog kasacionog suda ispunjeni su uslovi iz člana 33. Zakonika o krivičnom postupku za prenošenje mesne nadležnosti jer je Osnovni sud u Brusu sprečen da neometano postupa u ovom predmetu a uz to, pošto optužni predlog zastupa Osnovni javni tužilac u Kruševcu, to i ovakvi razlozi celishodnosti ukazuju da će se krivični postupak lakše sprovesti pred Osnovnim sudom u Kruševcu”, navodi se u obrazloženju koje je potpisao predsednik veća-sudija Bata Cvetković.\nIako su pojedini mediji spekulisali da će proces biti premešten u Beograd, odlukom VKS-a suđenje će se nastaviti u 50-ak kilometara udaljenom Kruševcu.\nVršilac dužnosti predsednika Vrhovnog kasacionog suda u Beogradu Dragomir Milojević je za RSE kazao 18. juna da je u VKS stigao zahtev za izmeštanje procesa iz suda u Brusu, ali da se čeka predmet bez kog nije moguće doneti odluku.\nTenzije i incidenti od samog početka prate suđenje bivšem prvom čoveku opštine Brus, kojeg je, uz Mariju Lukić, zbog polnog uznemiravanja prijavilo još šest žena. Njihove krivične prijave, međutim, nikada nisu stigle do suda jer su odbačene pod obrazloženjem da nema dovoljno dokaza.\nUpravo one su trebale da svedoče na poslednjem pretresu u Brusu krajem maja, ali je suđenje prekinuto jer su, prema rečima Marije Lukić, Jeličić i njegovi advokati grubo vređali nju i svedokinje.\nTada je advokat Marije Lukić Borivoje Borović tražio izuzeće postupajućeg sudije Mladena Tipsarevića, kao i predsednice suda Ljiljane Stanković, jer je, kako je naveo, u bliskim prijateljskim odnosima sa Jeličićem.\nInače, Skupština opštine Brus je 27. juna vratila mandat Jeličiću, nakon čega on može ponovo da se kandiduje za predsednika Opštine ili neku drugu funkciju.\nJeličić, koji je i član vladajuće Srpske napredne stranke, je ostavku na mesto prvog čoveka Brusa podneo 11. marta 2019. godine, nakon što je završio na sudu pod optužbama za nedozvoljene polne radnje i seksualno uznemiravanje Marije Lukić.


KON: Tražio sam da se ispita slučaj sa podacima BIRN-a | Ekspres.net\nEpidemiolog Predrag Kon izjavio je u nedelju da nije imao uvid u bazu Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanovic Batut”, na koju se pozivao BIRN kada je objavio da su statistike inficiranih i umrlih u Srbiji znatno više od zvanično objavljenih.\n“Tražio sam da se to ispita”, rekao je Kon u emisiji “Utisak nedelje” na televiziji Nova S i dodao da je pristup bazi podataka Instituta Batut ograničen i da on nema uvid u tu bazu.\nKako prenosi N1, Kon je povodom povećanja broja zaraženih koronavirusom dan posle izbora rekao da je on dobio objašnjenje o tome i da će ga dobiti i javnost, ali ne od njega, naglasivši da o tome odlučuje vlast.\nKon je rekao da su mu dostupni samo podaci koji su objavljeni na zvaničnom sajtu Ministarstva zdravlja covid.rs.\nDodao je da je pratio podatke i da su oni “bili takvi da se u njih može verovati” i da je pitanje različith baza “pitanje za informatičare”.\n“Na osnovu zvaničnih podataka nije bilo razloga za uznemirenje”, rekao je on i naveo da se veoma često dešava da je neko umro, a da je tek naknadno utvrđeno da je bio pozitivan na kovid-19.\nKon je rekao da ne veruje da bi tražio odlaganje izbora, na osnovu podataka u koje je imao uvid.\n“Treba raditi revizije tih podataka, to je nužno”, kazao je Kon i dodao da ne veruje da je neko prikrivao podatke.\nRekao je i da neće dati ostavku, jer ne može “napustiti brod” u ovoj situaciji.\nTags BIRNcovid-19koronavirusPandemijaPredrag Kon


Foto: PDP / RS\n- Javni dug u BiH je u 2020. godini povećan za 943 miliona KM. U godini kada imamo sve negativne pokazatelje, od pada ekonomske aktivnosti, preko pada BDP, pada prihoda od PDV, jedino što je raslo jeste zaduženje – rekla je Pekićeva, piše Srpskainfo.\n– Za 2020. godinu trebamo platiti četiri miliona KM penala, dok je to u 2019. bilo sedam miliona. Znači, za dve godine mi plaćamo 11 miliona KM penala samo zato što vlast nije imala jasan plan i nije znala čak ni kako da utroši sredstva koja je uzela od međunarodnih kreditora – rekla je Pekićeva.\nDalje ističe da jedina zaduženja koja sebi možemo priuštiti jesu ona za ekonomske investicione projekte od kojih se u budućem vremenu može očekivati nova vrednost od koje se mogu vraćati dugovi.\n– Umesto toga, raste javni dug, ali raste i budžet zajedničkih institucija BiH koji služi za rashode. U protekloj godini, koja je sama po sebi bila teška i izazovna, sredstva iz budžeta zajedničkih institucija iskorištena su i za kupovinu novih automobila, nameštaja i drugih nepotrebnih izdataka. U ovoj godini, pored već uzetih manjih kredita, vlast je zatražila i novih 500 KM miliona kredita od MMF, od čega pola dolazi bez ikakvih uslova, a na drugu polovinu se čeka nakon što budu ispunjeni određeni politički uslovi. Bojim se da ćemo ponovo doći u sličnu situaciju kao kada je ‘akcizna koalicija’ usvojila više akcize na gorivo da bi se mogli vraćati krediti. Možemo u doglednom periodu očekivati i rast poreza, a što, naravno, plaćamo svi mi, a nesposobna vlast samo zna da zadužuje – zaključuje Pekićeva.


Obilazak radova na adaptaciji stare škole u Žarkovu - Beogradski Portal\nObilazak radova na adaptaciji stare škole u Žarkovu\nPodržavajući inicijativu građana Žarkova, Gradska opština Čukarica sprovodi radove na adaptaciji stare škole u ovom čukaričkom naselju. Ovaj izuzetno vredan i star objekat, izgrađen davne 1840. godine, zaštićen je zakonom kao spomenik kulture, a nakon kompletne sanacije zgrade, biće pretvoren u Muzej Žarkova i Čukarice.\nRadove su obišli predsednik Gradske opštine Čukarica Srđan Kolarić i pomoćnici predsednika Jovica Gostojić i Petar Mandić, zajedno sa donatorima, direktorom preduzeća za inženjering i projektovanje “Gramis” Milošem Spasenovićem i direktorom “Košutnjak filma DOO” Zoranom Jankovićem.\nNaime, donatori su finansirali prvu fazu radova, a Grad Beograd je prepoznao važnost ovog objekta kulture za građane Čukarice, te se uključio u finansiranje druge faze radova na adaptaciji stare škole u Žarkovu.\nPredsednik Gradske opštine Čukarica je izrazio zadovoljstvo što se radovi odvijaju po planu i što će stara škola u Žarkovu na proleće zasijati u punom sjaju i značajno obogatiti kulturni život stanovnika Žarkova, a i cele Čukarice.\n„Urađena je kompletno nova krovna konstrukcija, završene su elektro i vodovodne instalacije, a privode se kraju unutrašnji radovi. Po završetku unutrašnjih radova, a sa dolaskom toplih dana biće urađena nova fasada, a takođe će biti zamenjena i stolarija na zgradi“, istakao je Kolarić izražavajući zadovoljstvo što će Čukaričani uskoro dobiti novi multifunkcionalni objekat kulture u kojem će biti organizovane i izložbe, književne večeri, koncerti i brojne kulturne manifestacije.


Regulatorna agencija za komunikacije BiH dodijelila je dozvolu za korišćenje radiofrekvencijskog spektra za pružanje usluge upravljanja elektronskom komunikacijskom mrežom u digitalnoj zemaljskoj radiodifuziji u BiH – Multipleks C, pravnom licu “Multiplex servis bh” Sarajevo, čiji su osnivači sarajevske televizije Nova BH, Fejs, Televizija jedan i bijeljinska RTV BN.\nRAK je ovakvu odluku donio, iako je Vlada Republike Srpske tražila poništavanje javnog poziva za dodjelu dozvole i tzv. Pravila 90 zbog nezakonitosti i povrede imovine Republike Srpske.\nVlada je u februaru tražila da Savjet ministra zaštiti opšte dobro – radiofrekventni spektar BiH i Republike Srpske, jer su ovi dokumenti u suprotnosti sa Strategijom prelaska sa analogne na digitalnu zemaljsku radiodifuziju.\nMeđutim, RAK i Savjet ministara u tehničkom mandatu oglušili su se o negativno mišljenje resornog ministarstva i Vlade Republike Srpske.


Za Novu godinu snijeg u većem dijelu Bosne, u Hercegovini kiša i susnježica – Radio Feral\n22/12/2014 22/12/2014 Mirza Musanovic\t0 Comments\nU Bosni i Hercegovini od danas do 25. decembra preovladavat će stabilno vrijeme sa dosta sunčanih intervala, kazao je Bakir Krajinović, stručni saradnik u Sektoru primijenjene meteorologije Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.\nNajniže jutarnje temperature očekuju se od 28. decembra 2014. do 4. januara 2015. godine.\nVrijednosti koje se prognoziraju u Bosni će se kretati od minus 13 do minus 3, a u Hercegovini minus 7 do minus 1 stepen Celzijusa. Dnevne maksimalne temperature u ovom periodu u Bosni će se kretati od minus 5 do 0, a u Hercegovini od minus 2 do 5 stepeni Celzijusa.\nU srijedu 31. decembra očekuje se snijeg u većem dijelu u Bosni, dok se u Hercegovini očekuju kiša i susnježica, kazao je Krajinović.\n← Općinsko vijeće sutra bira v.d. načelnika Općine Kalesija\nOd 1. januara 2015. skuplja struja za domaćinstva →


Da li su države iz SE zainteresovane za prijavu Kosova - proces koji će trajati\nVesti Autor:Sanja Sovrlić20. maj. 202219:1110 komentara\nPrijava Kosova za članstvo u Savetu Evrope danas se nije našla na dnevnom redu komiteta ministara. Ne znači, međutim, da se to neće desiti na nekom od narednih sastanaka. Pitanje je da li su zemlje članice Saveta Evrope zainteresovane za temu koja može da izazove neslaganja, u jeku rata u Ukrajini, oko koga imaju jedinstven stav.\nPrijava Prištine za Savet Evrope se nije našla na dnevnom redu jer je protiv toga bila Italija koja je predsedavala Komitetom ministara u Torinu, objasnili su iz srpskog ministarstva spoljnih poslova.\nAli je ta tema bila na dnevnom redu izlaganja srpskog ministra spoljnih poslova. Poručuje da bi razmatranje zahteva iz Prištine dovelo u pitanje kredibilitet Organizacije, a da Srbija ostaje posvećena principima međunarodnog prava.\n„Eventualno razmatranje zahteva za prijem Prištine u Savet Evrope direktno je u suprotnosti sa najmanje dva člana Statuta Saveta Evrope. Bude li došlo do razvoja situacije u tom smeru, mi ćemo se svim diplomatskim i političkim sredstvima boriti protiv toga a uveren sam da u toj borbi nećemo biti sami“, kaže SOT Nikola Selaković.\nNovinar Fahri Musliu smatra da bi Srbija umesto protivljenja kosovsku prijavu za Savet Evrope trebalo da podrži, a srpski zvaničnici ublaže rečnik koji šteti i Srbima i Albancima.\n„Ta organizacija se bavi ljudskim pravima pre svega i čudi me zašto je Srbija protiv toga do te mere pogotovu kad se ona žali da su Srbi na Kosovu ugroženi, da im Albanci ugrožavaju sva prava a nemaju prava da se žale – u tom slučaju Srbi bi imali koristi“, rekao je Fahri Musliu.\nPotpredsednica parlamentarne Skupštine Saveta Evrope i poslanica Saveza Vojvođanskih Mađara Elvira Kovač kaže da je veliki broj zemalja aplikacijom Kosova bio iznenađen i da je rečeno da za tako nešto nije nije momenat jer se Savet Evrope suočava sa najvećom krizom od postojanja ove organizacije 1949-te godine.\n„Jedinstveni su po stavu da maksimalno podržavaju Ukrajinu. I sada kada su konačno jedinstveni po nekom pitanju su svesni da je ovo nezgodan momenat i da im ne treba novi problem i novi konflikt o koga će sigurno neće tako lako dogovoriti“, naglasila je Kovač.\nNe isključuje mogućnost da neko predloži razmatranje kosovske prijave već za prvi jun. Objašnjava da, ukoliko se nađe na dnevnom redu, proces razmatranja može trajati godinama jer pored više instanci u Savetu Evrope trebalo bi da prođe i mišljenje Venecijanske komisije.


"Skupština radi crnački"\n27. novembar, 22:02\n"Skupština radi crnački" 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.04.2012. / 13:59\nU susretu sa studentima političkih nauka predsednica Skupštine Slavica Đukić Dejanović ocenila je da u poređenju s drugim institucijama naš parlament radi "crnački".\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović izjavila je danas da parlament može da kvalitetno radi i sa manjim brojem poslanika od trenutnih 250, i da će pravi izbori biti kada građani budu glasali za ime i prezime.\n"Pravi izbori će biti kada budemo glasali za određeno ime i prezime kako bismo znali ko nam sedi u poslaničkim klupama. U ovom prelaznom periodu bar znamo ko su prvih 50 na listi", rekla je Đukić-Dejanović na predavanju "Imidž Narodne skupštine" na Fakultetu političkih nauka.\nGovoreći studentima o tome kako se gradi i šta utiče na imidž parlamenta, Đukić-Dejanović je navela da je, između ostalog, način na koji se govori o zakonima koji se usvajaju jedan od ključnih elemenata.\nPrema njenim rečima, ukoliko je to potpuno nerazumljiv način za prosečnog čoveka to je ključ lošeg imidža.\nĐukić-Dejanović je ocenila "da skupština radi crnački" u odnosu na druge institucije, te da je od crne rupe i početne blokade rada prešla put do šampiona evrointegracija, i da se zato zalaže za transparentniji rad i drugih državnih institucija.\nOna je, međutim, ocenila da transparentnost rada može da bude mač sa dve oštrice kada je reč o stvaranju imidža, i kao primer navela izveštavanje pojedinih dnevnih listova koji, prema njenom mišljenju, o radu parlamenta ne pišu dovoljno objektivno.\n"Kada je reč o onome što doprinosi građenju imidža, najvažniji je rad u plenumima, odborima, organizovanje javnih slušanja ali i parlamentarna diplomatija koja se vodi u ime građana, i zbog toga što nije tako oficijalna kao kod Ministarstva spoljnih poslova omogućuje poslanicima da svojim kolegama iz inostranstva govore o onome što treba da znaju o Srbiji", kazala je Đukić-Dejanović.\nPredsednica parlamenta je ukazala da je posebno ponosna na činjenicu da atmosfera dijaloga postaje realna čak i na plenarnim sednicama iako, kako je ukazala, upravo u plenumu ima mnogo politike.\nIpak, dodala je, sve češće poslanici koji ne misle isto o nekoj temi razgovaraju i iznose različite činjenice.\nU razgovoru sa studentima Đukić-Dejanović je upitala šta oni misle o skupštini, a kao odgovor je dobila mišljenje da ta institucija postoji "pro forme" i da je lepa građevina.\nStudente je interesovalo i da li je kao žena imala probleme pri obavljanju funkcije predsednika parlamenta, a Đukić-Dejanović je kategorički odgovorila da nije.\nSkupština Srbije slavica đukić dejanović


Đukić Dejanović i Gantar o saradnji, sukcesiji i Kosovu – Nadlanu.com\nĐukić Dejanović i Gantar o saradnji, sukcesiji i Kosovu\nLJUBLJANA, 8. septembra 2010. (Beta) – Predsednik Državnog zbora Slovenije Pavel Gantar izrazio je u sredu nadu da će Evropska komisija ove godine početi da prirpema mišljenje o kandidaturi Srbije za članstvo u Evropskoj uniji.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare posle razgovora sa predsednicom parlamenta Srbije Slavicom Đukić-Dejanović, Gantar je rekao da Slovenija snažno podržava evropsku perspektivu Srbije jer je za Sloveniju “od životnog značaja” integracija čitavog Zapadnog Balkana u EU, prenela je agencija STA.\nĐukić-Dejanović i Gantar razgovarali su i o Kosovu. Kada je reč o rezoluciji o kojoj u četvrtak treba da raspravlja Generalna skupština UN, predsednica srpskog parlamenta je rekla da Srbija insistira na dijalogu i da se zalaže za postizanje zajedničkog stava o tom pitanju među svim članicama EU.\nPredsednik slovenačke skupštine je rekao da će Slovenija nastaviti da pruža podršku Srbiji na njenom putu ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji i dodao da je Ljubljana pokrenula inicijativu da se u okviru konferencije Kozak pozove Srbija kao posmatrač, kako bi imala uvid u proces usvajanja zakona u Evropskoj uniji.


Izvor: SrbijaDanas.com, 17.Apr.2021, 09:42\nDeca ističu da im je bilo teško i da mnogi od njih nisu zadovoljni rezultatima. Direktor Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja Branislav Ranđelović kaže da radne grupe kada spremaju zadatke to moraju da rade u skladu sa standardima, ali da osnovci na završnom testu mogu očekivati neke olakšice. Ističe da to ne znači da deca ne treba da uče. Treba da se spremaju kao da će biti >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << najteži zadaci, poručuje Ranđelović.\nRTS: Kakve olakšice čekaju osnovce na polaganju male mature


BNV zatvara vrata za Azizija – Sandzaklive.rs\nBNV zatvara vrata za Azizija\nIsmet Azizi, predsednik albanske nevladine organizacije „Kosovo za Sandžak“, ponovo je u akciji „dokazivanja“ negiranja postojanja Bošnjaka i tvrdnji da su to asimilizovani Albanci.\nOn bi, ovog puta, pred televizijskim kamerama, da o tome debatuje sa potpredsednikom Bošnjačkog nacionalnog veća (BNV) i istoričarem Esadom Rahićem.\nRahić je odbio poziv i na svom Fejsbuk profilu napisao da „Azizi nastavlja svoju staru misiju negiranja nacionalnog identiteta sandžačkih Bošnjaka“, koja je naišla „na logističku podršku nekih političkih krugova i minornih grupa intelektualaca u Sandžaku iz samo njima poznatih interesa“.\n– On me poziva na debatu, gde ja treba da dokazujem da li moj narod postoji ili ne postoji? Pa, to je bezobzirno, drsko i grubo vređanje celog mojeg naroda i otvoreno negiranje bošnjačkog nacionalnog identiteta i nacionalne posebnosti. On svesno ili nesvesno, svojim štetnim delovanjem, stvara razdor i svađa dva tradicionalno prijateljska naroda, napisao je Rahić.\nPotpredsednik BNV Rahić je većnik sa liste „Vakat je“, koja u bošnjačkom nacionalnom savetu čini većinu sa listom „Samoopredeljenje“ Sulejmana Ugljanina.\nSaopštio je da će njegova lista pokrenuti inicijativu u BNV da Aziziju „za svagda zatvori vrata“, da se organizaciji „Kosovo za Sandžak“ oduzme konsultativno-participativni status u BNV, koji joj lista „Vakat je“ nikad nije dala.\nRahić je, još, napisao da su „zvaničnim predstavnicima Kosova i Albanskog nacionalnog veća (ANV) u Republici Srbiji, vrata širom otvorena“.\nO pokušajima albanizacije bošnjačkog naroda u Sandžaku, prvi put, otvoreno počelo je da se govori 2018. godine, u vreme predizbornih aktivnosti za sadašnji saziv BNV.\nOptužbe su upućene na adresu Sulejmana Ugljanina, koji je, kao predsednik BNV, Azizijevoj organizaciji dao konsultativno-parcipativni status, sa njim obilazio Kosovo i dijasporu.\nPredsednik udruženja „Kosovo za Sandžak“, prošle godine je među svojim sunarodnicima zagovarao da na parlamentarnim izborima u Srbiji glasaju za Ahmedina Škrijelja, tadašnjeg generalnog sekretara SDA Sandžaka.\nKada je SDA objavila liste kandidata za odbornike i poslanike, ocenjeno je da je „bošnjačka struja pobedila proalbansku“. (Danas)\nNovi Pazar / Paučinac: Zima nas neće oterati sa protesta


Majke Srebrenice traže dopunjavanje strategije za procesuiranje ratnih zločina – Haber.ba\nMajke Srebrenice traže dopunjavanje strategije za procesuiranje ratnih zločina\nObjavljeno 01.08. 2018.\nUdruženje žrtava i svjedoka genocida i Udruženje “Pokret Majke enklave Srebrenica i Žepa” smatraju da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine ne treba da usvaja revidiranu strategiju za progon ratnih zločinaca, dok se ne izvrše izmjene i dopune tog dokumenta.\nPojašnjavaju da je prethodna strategija proglašena propalom, jer njeni kreatori nisu odredili prioritetne predmete koji bi bili raspoređeni unutar pravosudnog sistema BiH, piše “Fena”.\n“Danas se nudi isti scenarij, prvo da se usvoji revidirana strategija Vijeća ministara BiH, a onda da se odrede prioriteti i predmeti koji bi se sa Tužilaštva BiH prebacili na niže nivoe”, istakli su.\nPozivaju sve zainteresirane strane koje imaju interes i uticaj da još jednom analiziraju predloženu revidiranu strategiju kako bi se uvjerili da je identična prethodnoj – propaloj strategiji, saopćeno je iz Udruženje žrtava i svjedoka genocida.\nU reagiranju tog udruženja povodom pritisaka za usvajanje revidirane Strategije za procesuiranje ratnih zločina, iz Udruženja naglašavaju da revidirana strategija ima za cilj obesmišljavanje procesuiranja ratnih zločina i zločinaca, te su stoga kao predstavnici oštećene kategorije, na koju se ta strategija odnosi, izričito protiv njenog usvajanja od Vijeća ministara BiH.\nUdruženje navodi da će reakcija biti poslana svim relevantnim institucijama: Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država, OSCE-u, Evropskoj komisiji, Vijeću ministara BiH i nadležnim ministarstvima.\nTeme:majke Srebrenice, Vijeće ministara BiH\nMjesečni horoskop za juni 2019: Šta vas očekuje na polju posla i u ljubavi


B92\t20.10.2017 09:40\n"Znao sam dovoljno da uradim više", rekao je Tarantino u intervjuu za The New York Times, navodeći nekoliko slučajeva.\nOn je rekao da to što je znao o Vajnštajnu nisu glasine i priče iz durge ruke, dodajući da žali što nije preuzeo odgovornost za ono što je radio producent s kojim je sarađivao na mnogo filmova.\n"Da sam uradio ono što je trebalo da uradim, ne bih sarađivao s njim", rekao je Tarantino.\nPrve navode o seksualnim uznemiravanjima i napadima Vajnštajna objavili su ovog meseca The New York Times i The New Yorker, posle čega je više desetina glumica javno progovorilo o tome.\nTarantino je rekao da je za Vajnštajnovo nedolično ponašnje čuo mnogo pre. Njegova bivša devojka Mira Sorvino mu je rekla da ju je producent uznemiravao. Dodao je da mu je još jedna glumaca pričala o mogulu, kao i da je zno da je glumica Rouz Mekgovan postigla nagodbu s Vajnštajnom.\nRežiser je rekao da nije razmotrio da li su ti slučajevi stvar redovnog zlostavljanja i rekao da je i pored tih priča nastavio da snima filmove s Vajnštajnom, zbog čega sada žali.\nVajnštajn i Tarantino su sarađivali od 1992. kada je Vajnštajn distribuirao "Ulične pse" (Reservoir Dogs), preko "Petparačkih priča" (Pulp Fiction), "Ubiti Bila" (Kill Bill), "Prokletnika" (Inglorious Bastards) i "Podlih osam" (The Hateful Eight), pa sve do vereničke žurke koju je pre par nedelja Vajnštajn organizovao za Tarantina.


Ženska Liga šampiona – Počinje rasplet! – Balkan-Handball.com\nHome / Ženski rukomet / Ženska Liga šampiona – Počinje rasplet!\nŽenska Liga šampiona – Počinje rasplet!\nPoslednja izmena: 08/02/2008\nImena Bojane Popović, Grit Jurack, Rike Skov, sestara Lunde, Kristine Varzaru, Kristine Roslyng, Anje Althaus… bili su dobar preduslov da Viborg pre samog početka takmičenja u LŠ bude smatran glavnim favoritom. Porazi od Oltchima u grupi, po rečima trenera Tomasa Ryda došli su kao posledica povreda važnih igračica i nisu previše uzdrmali dansku ekipu. Švedski stručnjak na klupi Viborga smatra da njegova ekipa i Oltchim imaju najveće, ali i potpuno jednake šanse da dodju do željenog trofeja i bez povredjenih Louise Bager Due, Christine Varzaru, Lene Thomsen i Henriette Mikkelsen.\nTrener Oltchima, George Tadici smatra da će njegova ekipa nastaviti sa nizom trofeja osvojenih prošle sezone kada su Rumunke osvojile sve što se moglo osvojiti(5 trofeja) bez obzira što je plasman medju osam najboljih najveći rezultat kluba ikada u ovom takmičenju. Rumunke u svojim redovima imaju samo reprezentativke i vrhunske igračice… Luminitu Dinu, Ramonu Maier, Ionelu Stancu, Andreu Maneu, Lauru Meirosu, Valeriu Bese, kao i mladu zvezdicu u usponu Gabrielu Tacalie. I rumunski šampion ima problema sa povredama važnih igračica tako da su van terena još uvek Valentina Elisei, Steluta Luca, Roxana Gatzel i Roxana Cherascu(treći mesec trudnoće).\nTrener Hypa Andras Nemet kaže da njegova ekipa sa velikim samopouzdanjem započinje ovu rundu. Naporno su radili pripremajući se za nastavak, odsutne su bile tri Korejanske igračice koje su igrale Olimpijske kvalifikacije, ali očekuje da njegov tim nastavi sa pobedama kao i do sada. Osim Kim Cha Youn, Hypo nema drugih problema sa povredama.\nNürnberg – Oltchim, 8.februar- 18.30h Uvodni meč prvog kola ženske Lige šampiona sa preostalih osam timova, odigraće se u Nürnbergu gde će istoimena ekipa dočekati šampiona Rumunije,ekipu Oltchima. Osim što je apsolutno iznenadjenje ovogodišnjeg takmičenja, Nürnberg je i prva nemačka ekipa koja je ikada prošla medju osam najboljih u istotoriji ovog takmičenja u ženskoj konkurenciji. Sa druge strane, Oltchim je aktuelni osvajač Kupa pobednika kupova koji je u ovu sezonu ušao sa neskrivenim ambicijama za trofejom u Ligi šampiona. Da za to ima pokriće govori i pobeda u oba meča u grupi protiv danskog Viborga koji je na početku figurirao kao glavni kandidat za titulu. Oltchim je ostvario i najbolju gol razliku do sada +45.\nLada-Djer, 9.februar – 16.05h U drugoj utakmici prve grupe sastaće se prošlogodišnji finalista, ruska Lada i madjarski šampion Djer koji je trenutno možda i prvi favorit LŠ. Lada na domaćem terenu nikada nije lak plen, ali Djer ima niz od šest prilično ubedljivih pobeda u isto toliko utakmica u LŠ. Djer je bez poraza i u prvenstvu Madjarske posle 14 odigranih kola, ali ni Lada nema poraz u ruskom prvenstvu posle 16 kola(samo jedan remi sa Zvezdom). U Toljatiju je ove sezone slavio samo Hypo u prvom kolu mečeva po grupama.\nSlagels-Hypo, 9.februar – 14.20h Druga grupa nije bez razloga dobila epitet jače. Prvi susret igra se u Slagelsu gde aktuelni osvajač LŠ dočekuje austrijski Hypo koji je uz Oltchim i Djer, treća ekipa sa svim pobedama u dosadašnjem delu takmičenja. Slagels je zabeležio dva poraza od Djera,ali je i ekipa sa najmanjim brojem primljenih golova(133). Sa druge strane Hypo ima jedan od najboljih napada predvodjenim najboljim strelcem LŠ, Madjaricom Timeom Toth koja je u šest susreta postigla 59 golova. Slagels možda nema dovoljno raspucanih bekova, ali još uvek ima fenomenalnu Leganger na golu.\nViborg-Zvezda, 9.februar – 21.30h I za kraj, u Viborgu će vodeći tim danskog prvenstva dočekati šampiona Rusije i aktuelnog osvajača EHF Kupa, Zvezdu iz Zvenigoroda. Viborg je do sada pokazao neke neočekivane slabosti, ali poslednja izdanja u danskom prvenstvu govore da Viborg iz utakmice u utakmicu diže nivo i vraća se u igru za trofej. Zvezda je jedini poraz u LŠ doživela u poslednjem kolu od Krima u Ljubljani, ali ta utakmica im ništa nije značila u rezultatskom smislu. Šta će doneti susret ruske reprezentacije u malom protiv zvezda evropskog rukometa saznaćemo u subotu veče. Bilo kako bilo, jedno je sigurno, ovog vikenda će se širom Evrope igrati odličan rukomet.\n← Prethodni članak Marija Čolić: „Zvezdi hvala za sve" !\nNaredni članak → Kragujevčanke slavile u Beogradu!


Fond za inovacije Crne Gore i Biznis start centar Bar organizuju Infodan u cilju promocije Javnog poziva za dodjelu inovacionih vaučera u četvrtak, 21. aprila 2022. godine sa početkom u 11:00 časova u prostorijama Biznis start centra Bar, bulevar Revolucije bb, Poslovni Centar Kula A, sprat V, Bar.\nJavnim pozivom, koji je otvoren 5. aprila, opredijeljena su sredstva za dodjelu inovacionih vaučera u ukupnom iznosu od 100.000 eura, a po prihvaćenom vaučeru sufinansiranje iznosi do 8.000 eura za period realizacije do šest mjeseci.\nInovacioni vaučeri predstavljaju finansijski podsticaj namijenjen mikro, malim i srednjim preduzećima da, korišćenjem eskpertskih usluga koje pružaju naučnoistraživačke organizacije u Crnoj Gori, unaprijede svoje poslovanje i inovacioni potencijal, te postanu konkurentnija na domaćem i inostranom tržištu.\nMenadžeri Fonda za inovacije predstaviće ciljeve, uslove učešća, kao i način prijavljivanja na ovaj Javni poziv, te ponuditi odgovore na svako od pitanja zainteresovanih učesnika.\nOvo je idealna prilika da razmijenimo mišljenja o vašim idejama i zajednički riješimo nedoumice kako bi vaše prijave bile uspješne!\nZa učešće na događaju svi zainteresovani mogu se prijaviti putem mail adrese i.tomasevic@bscbar.org\nAgendu događaja možete preuzeti na dnu ove stranice.\nViše informacija o Javnom pozivu možete pogledati na veb stranici Fonda za inovacije: ProgramInovacionih vaučera - TheInnovationFund (fondzainovacije.me)


Predsednik Vučić razgovarao sa ambasadorkom Portugalije - Radio televizija Pančevo\n4. januara 2021. 5. januara 2021. 0353\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadorku Republike Portugalije u Srbiji Mariju Viržiniju Mendes da Silva Pinu, sa kojom je ragovarao o prioritetima šestomesečnog portugalskog predsedavanja Savetu Evropske unije.\nTokom susreta, predsednik Vučić je naglasio da je Srbija privržena svom evropskom putu i posvećena reformama i saradnji sa institucijama Evropske unije. „Srbija pruža punu podršku i doprinos svim projektima koje EU sprovodi kako u Srbiji, tako i u regionu Zapadnog Balkana“, istakao je predsednik Vučić. On je ponudio punu saradnju Srbije i kada je reč o jačanju kapaciteta za reagovanja na javne zdravstvene krize.\nPredsednik Vučić je izrazio nadu da će Evropska unija tokom šest meseci portugalskog predsedavanja biti u mogućnosti da prevaziđe teškoće i ostvari prioritetne ciljeve, među kojima su ekonomski oporavak EU i izlazak iz krize. „Takođe se nadam da će Portugalija, tokom svog predsedavanja staviti akcenat na proširenje Evropske unije na Zapadni Balkan“, dodao je predsednik Vučić.\nRazgovarajući o dijalogu Beograda i Prištine, dvoje sagovornika pružili su podršku radu Miroslava Lajčaka u pregovaračkom procesu.\nAmbasadorka Mendes da Silva Pina je istakla da je glavni moto portugalskog predsedavanja „vreme za pravedan, zeleni i digitalni oporavak“ i dodala da će njena zemlja uložiti napore da predstojećih šest meseci obeleže početak novog ciklusa u Evropi, imajući u vidu poteškoće i izazove koje pandemija KOVID-19 nameće Evropskoj uniji, Srbiji i celom svetu. Kao centralnu temu predsedavanja istakla je jačanje socijalnog modela, u cilju podsticanja poverenja građana u Evropsku uniju.\nAmbasadorka Mendes da Silva Pina čestitala je predsedniku Vučiću na ostvarenim ekonomskim rezultatima, koji su prethodne godine bili bolji nego u mnogim zemljama članicama Evropske unije.\nPredsednik Srbije u Laćarku posećuje samohranu majku sa devetoro dece\nPredsednik Vučić : Završen dogovor sa Dodikom o gradnji memorijalnog centra u Donjoj Gradini\nIvana Bogdanovski 12. septembra 2021. 12. septembra 2021.


Prošle nedelje 350 vozača isključeno zbog pijanstva, 25.000 prekoračilo brzinu\nНасловна Инфо Србија Prošle nedelje 350 vozača isključeno zbog pijanstva, 25.000 prekoračilo brzinu\nU prošlonedeljnoj akciji saobraćajne policije radarske patrole su iz saobraćaja isključile 350 vozača pod dejstvom alkohola.\nVeliki broj vozača isključen je iz saobraćaja zbog vožnje u stanju potpune alkoholisanosti, to jest imali su više od dva promila alkohola u organizmu.\nNajveća količina alkohola izmerena je kod našeg državljanina u Loznici, koji je upravljao automobilom sa 4,14 promila alkohola u organizmu.\nU saobraćajnoj nezgodi u Mionici vozač traktora upravljao je neregistrovanim traktorom, pri čemu nije imao izdatu vozačku dozvolu ni za jednu kategoriju motornih vozila, u stanju potpune alkoholisanosti od 3,32 promila alkohola u organizmu.\nPripadnici Uprave saobraćajne policije su, inače, tokom akcije kontrole brzine kretanja prošle nedelje, a u okviru organizacije TISPOL, otkrili oko 25.000 prekršaja prekoračenja dozvoljene brzine kretanja.\nOd toga je oko 20.000 vozača sankcionisano na licu mesta, dok je oko 5.000 vozila u prekršaju snimljeno bez zaustavljanja.\nVlasnici, odnosno korisnici vozila koji su snimljeni u prekršaju, a da ih policija nije zaustavila, tokom narednih dana dobiće pozive da dostave kompletne podatke osoba kojima su dali vozilo na upravljanje, kao i izjavu te osobe kojom potvrđuje da je u vreme izvršenja prekršaja upravljala vozilom, navedeno je u saopštenju MUP-a.\nTokom ove akcije policijski službenici su napisali 2.500 prekršajnih naloga zbog nekorišćenja sigurnosnog pojasa, 400 prekršajnih naloga zbog nepropisne upotrebe telefona tokom vožnje.\nПретходни текст: U četvrtak (22.08.) počinje jubilarni 25. FEP (VIDEO)\nСледећи текстMeteorolog: Vrućina je bilo i ranije, ljudi su šokirani jer su navikli na klima-uređaje\nНа путевима ће током празника бити појачана контрола\nИ у Новој години, из наше школе ће изаћи најбољи возачи\nPočinje pojačana kontrola saobraćaja


ZAKON O REHABILITACIJI: Privode se kraju postupci rehabilitacije žrtava verskih, nacionalnih, političkih progona. O sada isplaćeno 195 miliona dinara odštete\nProces rehabilitacije u Srbiji mogao bi uskoro da bude okončan, pokazuje statistika viših sudova u zemlji. Rok za podnošenje zahteva istekao je još u decembru 2016. godine, a sudovi sada privode kraju predmete koji su im ostali. Najviše ih je u Beogradu - 393, dok je u ostalim sudovima u radu između pet i 50.\nNiko nema tačne podatke koliko je ljudi ukupno rehabilitovano, ali je izvesno da broj, kada se dodaju i oni kojima su vraćeni čast i ugled po starom Zakonu o rehabilitaciji ("Sl. glasnik RS", br. 33/2006) iz 2006, i oni po novom Zakonu o rehabilitaciji ("Sl. glasnik RS", br. 92/2011) iz 2011, dostiže 3.000. Prema rečima portparola beogradskog Višeg suda Bojane Stanković, samo ovaj sud rehabilitovao je najmanje 1.611 ljudi. Tačnije, u toliko predmeta je usvojen zahtev za rehabilitaciju, a jedan predmet može da obuhvati i više osoba. Odbijen je 91 zahtev.\n- Od početka primene Zakona iz 2011. pred ovim sudom zavedeno je ukupno 267 predmeta. Od ovog broja, 127 predmeta je rešeno tako što je zahtev usvojen, 46 tako što je zahtev odbijen, pet je ostalo nerešeno, dok je 89 rešeno tako što je zahtev odbačen ili povučen, tako što je prekinut postupak ili je predmet spojen sa drugim - kaže portparol Višeg suda u Nišu Ana Gajić Ristić.\n- Rešeno je 1.746 predmeta, od kojih je najmanje 1.200 okončano tako što je zahtev usvojen. Ovaj broj predmeta, međutim, ne predstavlja i broj lica koja su rehabilitovana, budući da je bio čest slučaj da se jednim zahtevom traži rehabilitacija više lica ili da se u odnosu na jedno isto lice postavlja više zahteva i vodi više postupaka povodom povrede različitih prava. Na primer, u jednom postupku je tražen poništaj odluka o konfiskaciji imovine, u drugom su se poništavale posledice povrede prava na kretanje i slobodu usled boravka u logoru, i slično - kaže Karapandžićeva.\nNajpoznatije ličnosti koje je rehabilitovao novosadski Viši sud jesu veleposednik Đoka Dunđerski, zatim, komesar za izbeglice u Nedićevoj vladi Toma Maksimović, kao i Dobrivoje Gojković, deda predsednice parlamenta Maje Gojković. Dobrivoje je bio član Narodne radikalne stranke i za vreme okupacije, sa Dražinim četnicima, učestvovao je u spasavanju američkih pilota.\nLjudi koji su rehabilitovani, odnosno članovi njihovih najužih porodica, po zakonu su mogli da traže od države i rehabilitacionu odštetu. Od 1. januara 2014. godine, prema podacima Ministarstva pravde, do 28. maja 2018. godine, ukupno je podnet 2.481 zahtev za rehabilitaciono obeštećenje i zaključeno je 787 sporazuma, na osnovu kojih je ukupno isplaćen 195.644.791 dinar obeštećenja.\nDva aktuelna procesa rehabilitacije koja izazivaju najviše pažnje jesu postupak u slučaju Milana Nedića, premijera srpske vlade tokom okupacije, koji se vodi pred Višim sudom u Beogradu, i slučaj Nikole Kalabića, komandanta Gorske garde. Kalabića je rehabilitovao Viši sud u Valjevu, prošlog aprila, ali je Apelacioni sud u Beogradu, 18. maja ove godine, ukinuo rešenje i vratio predmet na ponovno odlučivanje. Postupak rehabilitacije Nedića traje od 2015. godine. Počeo je sedam godina pošto su zahtev podneli Srpski liberalni savet, Udruženje političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima i porodica.\nIzvor: Vebsajt Novosti, V. Crnjanski Spasojević, 03.06.2018.


Ćavi: "Pepov Siti može da osvoji sve trofeje" - Sportske.net\nĆavi: "Pepov Siti može da osvoji sve trofeje"\nLegendarni španski fudbaler smatra da je njegov nekadašnji trener i više nego sposoban da sa Sitijem napravi puno uspeha.\nTureov menadžer: "Moj deda bi osvojio titulu sa Bajernom a ne Gvardiola"Pep bio u Lisabonu, stiže naslednik Aleka Kolarova!Sad je i definitivno kraj za Jaju Turea u Sitiju!Idealni tim dosadašnjeg dela PL, tu je i Kolarov!Jajin agent još glasniji, nastavlja javni rat sa Pepom!\nGvardiola je sjajno otvorio novu sezonu u novom klubu, vezali su njegovi puleni osam pobeda od starta sezone i pitanje je ko će moći da ih zaustavi.\nTrofej u Premijer ligi deluje sve realnije, odlično su krenuli i u Ligi Šampiona, a Pepov nekadašnji "učenik" Ćavi Ernandez, smatra da Siti već ove sezone može da osvoji sve.\n"Pep je pobednik. On će hteti da osvoji sve ove sezone, i sa timom koji ima na raspolaganju ne vidim zašto to ne bi i učinio.\nOsvojio je tripletu sa Barselonom i verujem da ove sezone može da osvojio tri ili četiri trofeja. On će naravno želeti sve da ih ima, naravno liga i Liga Šampiona su posebni, ali nema sumnje da je njegova ambicija da osvoji svako takmičenje", izjavio je bivši fudbaler Barselone i jedan od najtrofejnijih španskih igrača svih vremena.\n"Mančester Siti nema drugi tim, jednostavno nije fer reći to za te momke. Naravno da će Pep praviti promene u kup takmičenjima, ali igrači koji tada budu dobijali priliku su igrači svetske klase i to je snaga Mančester sitija.\nTrofeji se ne mogu osvajati sa 11 igrača, potreban vam je čitav tim za tako nešto", rekao je Ćavi.\nIako briljiraju na startu nove sezone, Ćavi je upozorio igrače "Građana" da neće dobiti prostora za opuštanje od Gvardiole, sve dok ne postanu šampioni.\n"Mančester siti je napravio lepu razliku na samom startu Premijer lige, ali znajući Pepa on neće dozvoliti potcenjivanje protivnika i opuštanje u svlačionici.\nMogu da imaju i do 20 bodova prednosti, on i dalje neće dozvoliti da se iko opusti i pomisli da je sve gotovo. Sve dok ne osvoje ligu, on će insistirati na visokoj koncentraciji", zaključio je Čavi.


Vijeće ministara danas o budžetu institucija BiH - Klix.ba\nVijeće ministara danas o budžetu institucija BiH\n5.4.2012. u 07:58\nNacrt zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, čiji je predlagač Ministarstvo finansija i trezora BiH, na dnevnom je redu za danas zakazanog nastavka sjednice Vijeća ministara BiH.\nFiskalno vijeće BiH ranije je usvojilo Globalni fiskalni okvir za period 2012.-2014. godine, čime je otvorena mogućnost za izradu državnog budžeta za 2012. i to u iznosu od 950 miliona KM plus vanjski dug za svaku od tri godine.\nTada je rečeno da će zahvat s jedinstvenog računa sredstava prikupljenih od indirektnih poreza biti po 750 miliona KM, također za svaku od tri godine.\nČlan Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović nakon jučerašnje sjednice Predsjedništva kazao je da se izrada državnog budžeta privodi kraju te izrazio očekivanje da ga Vijeće ministara ove ili naredne sedmice usvoji u formi nacrta i uputi Predsjedništvu.\n"Smatram da bi bilo najvažnije planirati štedljive budžete na svim nivoima, kao što to radi većina zemalja u ovakvoj krizi, ali mi se utrkujemo ko će više povećati budžet", izjavio je jučer Radmanović.\nPred Vijećem ministara je i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH te nekoliko podzakonskih akata.\nTrebalo bi biti razmatrano i nekoliko nacrta zakona o izmjenama i dopunama i to Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, Zakona o statistici BiH, Zakona o državljanstvu BiH te Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH.\nDvije hiljade vojnika dolazi pred zgradu Vijeća ministara BiH\n05.04.2012. u 07:30


Muškarac koji je navodno bizarnim spletom okolnosti silovao svoju ćerku na dan njegovog venčanja, proglašen je krivim i osuđen je na dve godine i šest meseci.\nNeimenovani muškarac iz Danske star 50 godina, optužen je da je u avgustu 2018. godine, posle svog venčanja, silovao ćerku staru 20 godina. Kako se navodi, bizarni incident se odigrao u blizni grada Kolinga gde je na seoskom imanju bilo održano venčanje njega i njegove izabranice, a među gostima se nalazila i njegova ćerka koju nije video dugi niz godina, sve do uoči Božića 2017. godine kada su se ponovo spojili.\nDEVOJČICA OTKRILA DETALJE GNUSNOG ZLOSTAVLJANJA Kad god je otišla ocu u posetu počinjao je njen PAKAO\nHOROR U VARAŽDINU Uhapšen otac koji je godinama SILOVAO ĆERKU (20), prvi put je nasrnuo na nju kada je imala 12\nHRVATSKI FIRCL 16 godina silovao ćerku, skoro 1.500 puta, ima s njom DETE, a sada je doneta SKANDALOZNA ODLUKA suda\nTom prilikom, devojka je preterala sa alkoholom i odneli su je u mladenačku sobu, gde se onesvestila i zaspala. Budući da je to bila soba za mladence, njen otac i njegova nova žena, došli su i legli na krevet pored devojke.\nKako se navodi, muškarac je ćerku napao oko pet sati ujutru. Na sudu se branio činjenicom da je mislio da je ona njegova žena, međutim, u devojčinom iskazu je stajalo da ga je ona zamolila da stane, nakon čega je dobila udarac u grudi.\n- Nakon udarca, dok je bila na leđima, prisilio ju je na seksualni odnos iako ga je nekoliko puta molila da prestane - rekao je tužlac, dodajući da je devojka bila bespomoćna jer je još uvek bila pijana.\nJutro nakon silovanja, on je pozvao ćerku i počeo je da joj se izvinjava zbog onoga što se desilo jer ju je, kako je rekao, pomešao sa svojom ženom.\nOtac silovao dve maloletne ćerke 800 puta za ŠEST GODINA, majka tvrdi da ništa nije primećivala\nUŽAS U SUBOTICI Otac silovao ćerku (14) dva meseca, policija traga za njim\nPrema navodima jednog danskog lista, devojka mu je tada rekla da je možda najbolje da prekinu sve kontakte.\n- Ono šta si mi uradio je nešto preko čega ne mogu da pređem. Lepo sam te molila da prestaneš, a ti si nastavio. Viknula sam, nastavio si, udarila sam te, nastavio si - rekla je devojka, dok joj je otac stalno govorio da je to bila greška i da mu je žao.\nNjemu je zbog krivičnog dela silovanja određena zatvorska kazna u visini dve godine i šest meseci.\nMRAČNA TAJNA NAJSREĆNIJE DRŽAVE U SVETU Iza visokog kvaliteta života ove evropske zemlje kriju se SRAMNI ZAKONI\nUkrajinska policija je uhapsila muškarca Andreja Gorbatjukova za kojim je bila raspisana poternica na kojoj je pisalo da ima "dugačke očnjake, oči poput demona i male rogove na čelu". Priveden je zbog istrage u kojoj je glavni osumnjičeni za ubistvo Tatjane Podvašeckaje, koja je slovila za slavnog majstora tetoviranja.\nNakon pobede komičara na ukrajinskim predsedničkim izborima, mnogi strahuju da bi ovom zemljom sada iz senke mogao da vlada ukrajinski milijarder.\nIslamska država PREUZELA ODGOVORNOST za smrtonosne napade u Šri Lanki\nTeroristička organizacija Islamska država preuzela je odgovornost za napade u Šri Lanki u kojma je poginulo preko 320 osoba.\nLider grčke opozicije: Cipras nikada nije dao odgovor zašto smo Makedoncima dali JEZIK, IDENTITET I NACIONALNOST\nLider najveće opozicione stranke u Grčkoj Nove demokratije, Kirijakos Micotakis, rekao je da će se boriti da očuva ime i brend Makedonije, administrativne oblasti na severu Grčke, te, kako je naveo, prave i autentične Makedonije, prenosi portal a1on.\nSNAŽAN ZEMLJOTRES Tresla se obala Kanade\nZemljotres jačine 5,3 stepeni registrovan je kod zapadne obale Kanade, saopštili su jutros zvaničnici.\nKineski narod voli mir i države ne bi trebalo da prete jedne drugima upotrebom sile, rekao je danas kineski predsednik Si Đinping otvarajući veliku mornaričku paradu povodom 70 godina od osnivanja kineske mornarice.\nPredsednik SAD Donald Tramp i njegova supruga otputovaće u Francusku 6. juna gde će se Tramp sastati sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom, saopštila je danas Bela kuća, preneo je Rojters.\nSalvini: Ja sam za opstanak vlade, ali ZA TANGO JE POTREBNO DVOJE\nItalijanski ministar unutranjih poslova i lider desničarske stranke Liga, Mateo Salvini, izjavio je danas da vladajuća koalicija pred sobom ima još četiri godine rada, i da treba izbeći vanredne izbore.\nSevernokorejski lider Kim DŽong Un uskoro će posetiti Rusiju radi susreta sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom, javili su danas severnokorejski mediji.\nMASAKR U ŠKOLI Desetoro mrtvih, napadači imali PIŠTOLJ, LUK, STRELE, NOŽ I SEKIRE (VIDEO, FOTO)\nBrazilska policija saopštila je identitet osumnjičenih za masakr u predgrađu Sao Paula kada su dva napadača ušla u školu i otvorila vatru, prenosi "Dejli mejl". U pitanju su Luiz Henrik de Kastro (25) i Giljerme Tauči Monteiro (17), koji su posle zločina izvršili samoubistvo.


Politički predstavnici francuske levice: kratak istorijski prikaz iz 2009 | Novi Plamen (Blog)\nKompletna francuska politička levica je u pokretu: umerene, radikalne i ekstremne levičarske partije. U decembru 2008. godine kongres Komunističke partije Francuske (PCF), glasao je za otvaranje i osvežavanje partije. U novembru, kongres Socijalističke partije (PS) doveo je do cepanja i grupisanja oko Jean-Luc Mélenchon-a i krajem januara do formiranja Partije levice (PdG). Nedelju dana kasnije, partijski kongres Lige revolucionarnih komunista (LCR), predvođenih Olivier Besancenot-om, usvojio je predlog sopstvenog ukidanja i formiranja Nove antikapitalističke partije (NPA). Paralelno sa time, formirana je “Federacija”, labava asocijacija političkih grupacija: Les Alternatifs, Association des communistes unitaires (ACU), Alternative Démocratie et Socialisme (ADS), Al-terEkolo, Écologie Solidaire, Mai i Utopia. Svi ovi procesi se odvijaju neverovatnom brzinom, sa pozadinom ekonomske krize i predstojećim izborima za Evropski parlament. Hajde da sada pogledamo bliže situaciju.\npiše Cornelia Hildebrandt\nSocijalistička partija – još uvek u krizi\nSocijalistička partija je u krizi i po pitanju kadrova i po pitanju programa. Glasajući između šest različitih programa, kongres održan u novembru 2008. trebalo je da iskristališe politiku i predloži pravog kandidata za predsednika partije. Otkrivena je slika unutrašnjih trvenja. Najveću podršku, 29 %, dobio je politički otvoren iako po malo desničarski, program Segolène Royal, fokusiran na pitanje neposredne demokratije, dok je 25 % od ukupnog broja glasova otišlo gradonačelniku Pariza Bertrand Delanoë – u, za njegov reformistički socijaldemokratski program sa vratima otvorenim buržoaskom centru i Martine Aubry, koji ima tradicionalan socijaldemokratski stav po političkim i pitanjima organizacije, sa snažnim akcentom na socijalna davanja. Iznenađujućih 19 % glasova otišlo je predstavniku levog krila Benoît Hamon-u, koji se zalaže za temeljnu generacijsku promenu na svim rukovodećim mestima i u upravljačkim telima partije i za širok odbrambeni front protiv Sarkozija. Ekološke tendencije osvojile su samo 2, a grupa “Utopia” manje od 2 % glasova.\nOvakav rezultat pokazuje da nije bilo moguće postići dogovor oko principijelnih i kadrovskih pitanja na samom partijskom kongresu. Tek nakon održavanja direktnih izbora među članovima, izrodila se koalicija različitih pravaca sa tesnom većinom Martine Aubry. Ostaje da se vidi da li će ona uspeti da nametne Socijalističkoj partiji fokus na socijalna pitanja. Na terenu evropske politike, Socijalistička partija će morati da igra na tankoj liniji između distanciranja od Sarkozija i zagovaranja Lisabonskog sporazuma. Ipak, po evropskim pitanjima, partija deli socijalno-liberalnu platformu Partije evropskih socijalista.\nPartija levice (PdG)\nPre poslednje faze kongresa Socijalističke partije u novembru 2008. godine, senatori Jean-Luc Mélenchon i Marc Dolez odlučuju da odvoje svoju grupu od Socijalističke partije i osnivaju novu, autonomnu Partiju levice. Mélenchon je 2005. godine bio jedan od ključnih faktora u odbijanju evropskog Ustavnog sporazuma od strane Socijalističke partije.\nU svetlu krize kapitalizma i neuspeha socijaldemokratije u Evropi, videli su potrebu za formiranjem nove političke opcije koja će da bude “čvrsto usidrena na levoj strani političkog spektra” i predstavljati “demokratski i republikanski sistem vrednosti bez desnog upliva”.\nNa prvom javnom skupu, na kome je govorio Oskar Lafontaine, bilo je 3.000 ljudi. Početkom 2009. godine, Partija levice ima 7.000 članova i simpatizera, uključujući i mnoge bivše pripadnike Socijalističke partije razočarane kursom koji je partija zauzela. Partija levice takođe ima i predstavnike grupa boraca za ljudska prava, kao i komunista. Mélenchon opisuje strategiju partije kao “revoluciju izborima”. Stvaranje novog, levog političkog fronta sastavljenog od različitih partija ima nameru da obezbedi levičarsku većinu za promenu politike. Jasno je da ni jedna politička partija koja podržava ovaj stav nema nameru da se stopi sa ostalima, te stoga svaka partija koja vidi sebe kao članicu alijanse protiv Sarkozijeve neoliberalne politike zadržava svoj partijski i politički identitet. Ovo uključuje i Komunističku partiju Francuske, koja je spremna da odigra ulogu privilegovanog partnera u stvaranju ovakvog političkog fronta uoči evropskih izbora. Zajedno sa Besancenot-ovom Novom antikapitalističkom partijom (NPA), ovaj front bi trenutno mogao da okupi oko 15 % biračkog tela, iako NPA ovako nešto trenutno odbija.\nIzuzetno je značajno što se ovaj partijsko-politički projekat iscrtava direktno na iskustvu pojavljivanja Leve partije (DIE LINKE) u Nemačkoj, pokušavajući da ga inovativno oživi u novom, francuskom kontekstu. Što bi značilo, pitanje je uočavanja mogućnosti i prostora za promene, za razbijanje starih struktura i kreiranja levičarske “deoničarske partije” u svrhu formiranja novog partijsko-političkog projekta sličnog nekadašnjem WASG u Nemačkoj. Na duge staze, ideja je da se razvije sveobuhvatnija leva koalicija, kako bi se dostigla levičarska većina za političke promene koje, po Mélenchon-u, u Francuskoj nije moguće postići bez učešća Socijalističke partije. Ipak, do sada je Socijalistička partija svoje političke i državne programe usklađivala sa ostalim evropskim socijaldemokratskim partijama koji su svi “zasnovani na prihvatanju Lisabonskog sporazuma“.\nZeleni u Francuskoj\nIstorija Zelenih u Francuskoj počinje mnogo pre njihovog samog osnivanja 1984. godine. Počinje kandidaturom agronoma i zastupnika Trećeg sveta René Dumont-a na predsedničkim izborima 1974. godine koji je pozvao svoje glasače da podrže François Mitterrand-a u drugom krugu glasanja. Nakon toga, osnovan je Ekološki pokret koji je odmah počeo da upozorava na klimatske promene, pljačkanje Trećeg sveta i ugnjetavanje žena i doseljenika. Protivnici pozadine protesta sedamdesetih i pokreta protiv izgradnje nuklearnih elektrana, u gradskim sredinama su na lokalnim izborima 1977. osvojili i do 10 % glasova. Zastupali su drugačiju politiku – nenasilnu koaliciju levičarskih ekologa i antinuklearnih aktivista, simpatizera levičarskih radikala, prijatelja prirode i Udruženja potrošača. Izborni uspeh suočio je zelene sa pitanjem osnivanja političke partije, što je i urađeno januara 1984. godine. Godine 1989. osvojili su 3,8 % na predsedničkim i 10,6 % glasova na lokalnim izborima, što je i najbolji rezultat u njihovoj istoriji. Bili su među demonstrantima protiv Zalivskog rata 1989. godine. Razlike u mišljenjima pojavljuju se po pitanju Mastrihtskog ugovora pošto su zastupali odlaganje Ugovora o formiranju Evropskog ustava. Zeleni usvajaju promenu strategije 1993. – u budućnosti će da ulaze u izborne koalicije sa levo orijentisanim partijama.\nPobeda socijalista pod Jospin-om uvela je Zelene u Vladu, sa Dominique Voynet-om kao ministarkom. Dany Cohn-Bendit predvodio je 1999. godine izbornu kampanju za Evropski parlament čiji je rezultat bio da su Zeleni osvojili devet mesta. Nakon parlamentarnih izbora 2007. godine, Zeleni i Komunistička partija formiraju zajedničku parlamentarnu grupu. Zeleni učestvuju u svim socijalnim borbama, mirovnom pokretu, internacionalnoj solidarnosti i aktivno učestvuju na nacionalnom nivou za postizanje pravednog i dugotrajnog mira među narodima Palestine i Izraela. Ulaze u trku za evropske izbore 2009. kao deo Evropske ekološke liste zajedno sa alter-globalistima udruženi sa José Bové-om i Nicolas Hulot-ovim zaštitnicima prirode. Daniel Cohn-Bendit predvodi listu na Île de France i uskoro će da se kandiduje i na nacionalnom i na evropskom nivou. Ključna tačka njihovog programa je participativna demokratija. Njihov cilj je da nadglasaju Barroso-a iz kancelarije predsednika Evropske komisije i da osiguraju da odgovor na postojeću krizu uzme u obzir i ekološka i socijalna pitanja. Oni osuđuju politike kompanije kao što su Total, Elf Aquitaine, itd. Ostali ključni elementi izborne kampanje su evropska stambena politika, ekologija, pitanja demokratije, prava imigranata, itd.\nFormiranje Nove antikapitalističke partije\nNova antikapitalistička partija (NPA) osnovana je 7. februara 2009. godine kao naslednica Lige revolucionarnih komunista (LCR). NPA ima 9.000 clanova i simpatizera, uključujući predstavnike Lutte Ouvrière (LO), prijatelje Jean-Marc Roullian-a, osnivača “Direktne akcije”, organizacije građanske neposlušnosti, aktiviste “José Bové Komiteta“, protivnike ekspanzije i antiglobaliste. Najveći broj su sasvim novi u politici i ujedinjuje ih samo borba protiv Sarcozyjeve politike. Ključni politički zahtev NPA je raskidanje sa kapitalizmom i apsolutna nezavisnost u odnosu na Socijalističku partiju.\nNPA sebe više ne vidi kao partiju trockista, niti kao nastavak LCR i neće da ostane u Četvrtoj internacionali. Da li zaista može i ideološki i organizaciono da se odvoji, ostaje da se vidi, s obzirom na to da polovina sadašnjeg rukovodstva potiče iz stare LCR. Iz ugla trenutne krize koja se vidi kao “generalna kapitalistička globalizacija”, njihovi osnovni principi ukazuju na neophodnost raskida sa kapitalističkim sistemom kroz revolucionarnu transformaciju društva. Cilj Nove antikapitalističke partije je kolektivno organizovanje ili udruživanje u kome je slobodan razvoj svakog pojedinca uslov slobodnog razvoja za sve. Ugleda se na klasnu borbu socijalista, komunista, slobodarsku i revolucionarnu tradiciju i njihovi osnovni principi govore o socijalizmu 21. veka koji će da bude oslobođen ugnjetavanja i eksploatacije, rasizma i bilo koje vrste diskriminacija, ne samo diskriminacije žena.\nIako socijalizam preispituje samu ideju privatnog vlasništva nad sredstvima za proizvodnju, za početak profit treba da se raspodeljuje drugačije, i to u formi povećanja plata, povećanih penzija i minimuma socijalnog standarda kao hitan odgovor na potrebe onih koji su najteže pogođeni krizom. Neophodni revolucionarni preokret treba da bude deo pokreta za drugačiju Evropu.\nRezolucija povodom evropskih izbora 2009. godine govori o nesposobnosti Evrope da reaguje na krizu i poziva na demokratsku Evropu radnika i građana predlažući evropski “Urgentni plan”. To podrazumeva zabranu otpuštanja, pravednu distribuciju zaposlenja za sve, minimalnu platu na nivou Evropske unije koja bi bila ekvivalent kupovnoj moći od 1.500 evra neto i usklađivanje privrednih zakona. Takođe predlaže formiranje javnih tela koja bi na evropskom nivou kontrolisala avio saobraćaj, železnicu, vodu, energiju i farmaceutske koncerne. Tokovi kapitala moraju da budu kontrolisani, a svi “poreski rajevi” zatvoreni. Poziva na ekološku Evropu sa zdravom ishranom, vodnim resursima kao javnim dobrom i napuštanjem nuklearne energije. Evropa treba da bude Evropa jednakosti, solidarnosti sa stanovnicima Južne hemisfere i Evropa mira. To zahteva povlačenje stranih trupa iz Avganistana, prestanak podrške diktatorskim režimima u Africi i napuštanje NATO-a. NPA odbacuje sadašnju politiku Evropske unije kao imperijalnu, socijalno nepravednu i nedemokratsku. Poziva na ekološku, socijalnu i istinski demokratsku Evropu. Distancira se od nacionalističkih snaga koje apsolutni prioritet daju suverenitetu nacionalne države.\nNarodi sami moraju da organizuju osnivačku konferenciju na kojoj će da se dogovore o međusobnoj saradnji. NPA zastupa slobodnu federaciju ujedinjenih socijalističkih država Evrope. To podrazumeva asocijaciju antikapitalista na evropskom nivou.\nNPA odbacuje saradnju sa PS i PCF. Takođe, za sada odbija ponudu PCF-a i Partije levice za formiranje ujedinjenog “Fronta levice za promenu Evrope”. Iako namerava da se bori da popravi situaciju radničke klase i zadrži njena demokratska prava, neće da se pridruži ni jednoj koaliciji koja je u suprotnosti sa njihovom revolucionarnom borbom. Odbija da učestvuje u sistemu kandidujući svoje članove za javne funkcije, s obzirom na to da je njena ideja kreiranje nove vrste političke moći i formiranje nove Internacionale kao krajnji cilj.\nPCF – između tradicije i inovacije\nKomunistička partija Francuske je jedna od najstarijih levičarskih partija u Evropi. Osnovana je 1920. godine i njena istorija, u koju sada ne možemo detaljno da se upuštamo, je turbulentna istorija zapadnoevropske komunističke partije sa svim usponima i padovima, greškama i skretanjima koje to podrazumeva.\nKomunistička partija 2006. godine ima 135.000 članova, što je čini jednom od najvećih evropskih levičarskih partija. Njena uporišta se još uvek nalaze u starim oblastima teške industrije na severozapadu, u istočnim predgrađima Pariza, na obodima centralnog masiva i na obalama Mediterana. Njihovi tipični glasači su muškarci preko 45 godina starosti i pripadnici najstarijih starosnih grupa. Značajno je nepredstavljena u starosnim grupama izmedju 18 i 29 godina. Njen socijalni sastav ukazuje na tradicionalnu partiju radničke klase. Njeni glasači uglavnom imaju osnovno ili srednje obrazovanje. Najčešće su to fizički radnici, dok su tehničari i intelektualci daleko manje zastupljeni. U odnosu na generalnu populaciju, veći procenat radnika u socijalnim i kulturnim profesijama glasa za PCF. Partija je primetno manje zastupljena među nezaposlenima koji radije podržavaju partije ekstremne levice. U okviru levog političkog krila, PCF je rival, sa jedne strane PS-u, a sa druge partijama i grupacijama ekstremne levice. Poslednje uključuje i već pomenuti LCR, Lutte Ouvrière i Partiju radnika koja je ušla u Evropski parlament 1999. godine na zajedničkoj listi, a na predsedničkim izborima 2002. godine osvojila 11 % glasova (PCF je pod vođstvom Roberta Hua osvojila 3,37 %). Na predsedničkim izborima 2007. godine, PCF pod vođstvom Marie-George Buffet osvojila je 1,9 %, a na parlamentarnim izborima iste godine 4,3 % ili 15 mesta u parlamentu kao “Levičari demokrate i republikanci” kojima takođe pripadaju i Zeleni. Ovi rezultati zahtevaju temeljnu analizu i otvorenu diskusiju o identitetu partije, strategiji, programu i organizacionoj strukturi. Ovo je bio zadatak vanrednog partijskog kongresa održanog u decembru 2008. godine. Kakvi su bili rezultati tog kongresa? Pored Marie-George Buffet, Pierre Laurent, bivši glavni urednik L’Humanité, bio je izabran kao glava novog kolektivnog rukovodećeg tela ustanovljenog na zahtev članstva kako bi se povećala efikasnost. Politička deklaracija Kongresa pokušala je da definiše političku strategiju u svetlu nove realnosti kapitalizma i zahtevima za radikalnijim društvenim promenama izazvanih krizom. Ovo traganje za novim putem uzelo je u obzir konkretno strateško iskustvo učešća u vlasti, uspešnu opštu mobilizaciju za referendum 2005, propali pokušaj okupljanja antineoliberalnih snaga oko jednog predsedničkog kandidata, loše izborne rezultate na nacionalnom nivou i povremene dobre rezultate na lokalnim izborima. Za široki levičarski front za evropske izbore 2009. godine sa što više političkih i društvenih snaga koje imaju različit pogled na evropska pitanja glasalo je 80 % članova. Da li je ova strategija bila aktuelna samo za evropske izbore 2009. ili će biti osnova za novi pristup, ostaje da se vidi, kao što ostaje i da se vidi sam karakter ovog fronta. Da li će to da bude novi Narodni front prilagođen današnjim uslovima ili je njegova namera da uspostavi frontove sa različitim partnerima? Iza ovoga je nerešeno pitanje odnosa sa PS sa jedne strane i pitanje identiteta PCF kao dela društvene alijanse centra i politički redefinisane alijanse levog centra, sa druge strane.\nKongresna rezolucija se neprestano poziva na partijske korene, na ulogu lokalne politike i neposredne demokratije na svim nivoima do momenta ponovnog aktiviranja građana, predlaže okvir za diskusiju o novim pristupima problemima zanemarenog komšiluka i poslova. Mesta susreta – otvoreni prostori – treba da budu formirana, mesta gde bi se političke i socijalne snage, umetnici, intelektualci i predstavnici društvenih pokreta sastajali i razmenjivali informacije. Progresivni front pretenduje i da bude orijentisan ka građaninu i da zanemarena fraza “pokret odozdo” treba da bude reaktivirana. Imajući ovo na umu, prethodna partijska iskustva društvenih i političkih saveza moraju da budu analizirana. Rezolucija eksplicitno naglašava greške po pitanjima saveza, ističući da su se analize zahtevale, ali da nikada nisu bile urađene. Ukazuje da se pokazalo nemogućim pronaći okvir ili metod za održanje momentuma komiteta iz 2005. godine. Objašnjenje razloga za ovo ostaje nejasno, ali su ona neodvojiva od pitanja vezanih za otvaranje i obnavljanje partije, njene organizacione strukture i u krajnjem, njenog osećaja identiteta.\nPredlog se tek blago dotiče ovih pitanja. PCF, u osnovi, sebe treba da vidi kao politički projekat participacije naroda, kao partiju akcije sa korenima u zapostavljenim krajevima, sa ponovo pojačanom zabrinutošću za posao. Da bi se to postiglo, modeli funkcionisanja svih struktura (ćelija, sekcija, regionalnih tela) moraju da se promene. Moraju da postanu porozniji i da ponude prostor kreativnosti i različitosti u svetlu prethodnih iskustava. Obnavljanje partije takođe znači i davanje težine njenom feminističkom angažmanu koji mora da bude tretiran ravnopravno sa antikapitalističkim angažmanom, a ne njemu podređen. Namera je da se stvore uslovi koji bi osigurali da izabrani politički predstavnici budu refleksija društvene strukture.\nPočetak je ono što mora da bude održivije nego pokušaji renoviranja od strane “renovatora” 1984, “reizgraditelja” 1987. i “reosnivača” u najskorije vreme. Namere i rezolucije nisu dovoljne. Ovo je dokazano i samim partijskim iskustvom kao u slučaju rezolucije iz 2002. godine za reosnivanje PCF koja je usvojena na partijskom kongresu u Martique-u, za koju se na kraju ispostavilo da je nemoguće primeniti na partiju. Pogled na različite tendencije unutar PCF jasno ukazuje na teškoće koje su stajale na putu ranijim pokušajima partijske reforme i otvaranja. Budući da partijska struktura ne predviđa formalno organizovane struje i tendencije, one postoje na neformalnom nivou. Ovde će samo ukratko biti pomenute u odnosu na neka pitanja i unutarpartijske kontoverze.\nRanije razlike između tradicionalista, renovatora, Hueista (sledbenika prethodnog generalnog sektretara PCF) i sledbenika linije Marie-George Buffet su odavno zastarele. Pojavile su se relevantne struje, koje se po nekim pitanjima razlikuju, a po nekima dele isto mišljenje. Više ne postoji jasna slika.\nOdnos sa PS\nDa li PCF mora da definiše svoju nezavisnu ulogu kao levo pozicionirana u odnosu na PS i distancirana od nje ili treba da formuliše fleksibilnu strategiju koja uzima u obzir odnose moći u regionu? Konkretan odgovor na to pitanje mora da se potraži najkasnije na regionalnim izborima 2010. godine, posebno u regionima gde PCF može da dobije samo levu ili većinu levog centra uz podršku PS. Princip savezništva sa Socijalističkom partijom je uglavnom predstavljen tradicionalistima u PCF-u, sledbenicima Roberta Hua i mnoštvom javnih funkcionera PCF. Ukoliko neko zaista želi da izvrši promene, argumentuju oni, ne može principijelno da isključi levičarsku upravljačku koaliciju. U prošlosti su govorili protiv preterano kritičke procene “levičarske većine” u poziciji moći i u velikoj meri su odgovorni što još uvek nije došlo do analize drugog mandata PCF u vlasti kao “levičarske većine” iako su Marie-George Buffet i njeni sledbenici veoma svesni neophodnosti takve kritičke analize. Ponavljanje levičarske vladajuće koalicije sa PS-om bez analize prethodnih iskustava je katastrofalno.\nUloga PCF-a u društvenim i političkim koalicijama\nZa one koji podržavaju liniju Marie-George Buffet, kampanje i koalicije od 29. maja 2005. – protivljenje Ustavnom ugovoru – bile su izraz novog jedinstva levice – “narodno jedinstvo” koje i pored najbolje volje, ne bi moglo da se prevede kao novo političko jedinstvo. Ova savezništva od 29. maja 2005. godine bila su podržana od strane svih struja i grupa PCF. Ipak, ima razlika u mišljenjima da li je PCF u tome imala vodeću ili prateću ulogu. To je na kraju dovelo do izabranog metoda: imati jednog antineoliberalnog kandidata koji treba da bude komunista.\nTakođe, postoje različita mišljenja o saradnji sa društvenim pokretima kao što je Attac i učešća u Svetskom socijalnom forumu i Evropskom socijalnom forumu. Dok Espace Marx i pridružene grupe imaju aktivnu i posvećenu ulogu u ovim forumima, a sledbenici Marie-George Buffet i renovatori ih podržavaju, tradiconalno misleći članovi partije im pridaju malo važnosti, skeptični prema društvenim pokretima koje vide kao nerealne i u nekim slučajevima infiltrirane ekstremnim levičarima.\nOtvaranje i proširivanje Partije\nPokušaji otvaranja i osvežavanja partije tokom 1980-ih u osnovi su bili usmereni ka izvođenju partije iz krize stvorene propašću leve alijanse. Prva grupa koja se pojavila 1984. godine bili su “reformatori” koje su zatim sledili “reizgraditelji”, a 1987. godine “renovatori”, koji su se pobunili protiv odluka tadašnjeg generalnog sekretara Georges Marchais-a. Takozvana “renovatorska” struja je bila prva opoziciona struja PCF-a koja je ostala u partiji. Mnoge od svojih strategija i političkih ideja su vukli od evrokomunizma, preispitujući vodeću ulogu radničke klase i PCF i kritikujući političku strategiju fokusiranu na državu. Istovremeno, renovatori su se protivili privatizaciji javnih preduzeća dok je PCF bila u vladi.\nStavovi prema istoriji i identitetu\nPCF je komunistička partija radničke klase i to treba i da ostane. Ovaj jasno tradicionalni osećaj identiteta partije uglavnom nalazimo tamo gde partija ima društvene korene u industrijskim radnicima, na primer u regijama Nord i Pas de Calais, u delu Marne i “crvenom pojasu” oko Pariza. Ovi tradicionalni činioci imaju tendenciju odbacivanja “modernizacije” partije predstavljajući komunističko i “ouvriériste” nasleđe PCF-a. Odbacuju previše kritike na istoriju komunizma i nestrpljivo odriču staljinizam. Za njih, poziv na osvežavanje i otvaranje partije se uvek vraća na pitanje da identitet komunista treba da bude očuvan. Svaku diskusiju o promeni imena partije smatraju već završenom. Pokušaji da se istakne da kolektivni identiteti – dajući konkretne promene u prirodi rada i modernog načina života u socijalnim, kulturnim i političkim sferama i polarizaciju društva – dobili drugačiju formu u današnje vreme i da to utiče na percepciju komunističkog identiteta u današnjem svetu, činjenice koje su se videle u unutarpartijskim diskusijama, su odbačene kao štetne za partiju. Postoji nemogućnost razumevanja da ukoliko je PCF jedva sposobna da dosegne članstvo kao što su omladina, žene, oni sa neizvesnim poslovima i nezaposleni to je onda pitanje prevaziđenog partijskog identiteta i njegove društvene percepcije.\nEvropski izbori kao ključ daljeg razvoja\nTrenutno PCF ima dva zastupnika u Evropskom parlamentu. Da bi bila uspešna u evropskoj izbornoj kampanji, mora da pokuša, poučena iskustvom referenduma o evropskom ustavnom ugovoru iz 2005. godine, da okupi one elemente sa levog krila koji su glasali “Ne” tom prilikom, u široku društvenu i političku koaliciju. Projektovani “Levi front za promenu Evrope“, koji okuplja PCF, PdG i druge socijalne i političke snage, može da bude motor nove dinamike i društvenog otvaranja. Nije jasno kako bi taj front izgledao u praksi. NPA trenutno odbija da se priključi tom frontu. Različiti pokreti zahtevaju da alijansa ne bude isključivo osovina partija, nego da uključi različito osnovane i organizovane grupe, kao što je Attac i spontano formirane omladinske grupe iz predgrađa sa mrežama koje prevazilaze lokalni nivo, a izrazile su interesovanje da se priključe.\nKoliko će vodeće ličnosti koje su potpisale apel objavljen u časopisu “Politics” 2008. godine o formiranju nove levičarske snage uspeti u ujedinjavanju u novu “Federaciju” i time stvoriti snagu sa realnom društvenom bazom, ostaje da se vidi. Evropa je mogućnost, jer ni argument da će glas za PS biti koristan da se blokira desnica, ni delikatno pitanje odnosa PCF i PS neće imati nikakav uticaj na ove izbore. Levica ima mogućnost da bude uspešna na evropskim izborima ukoliko udruži svoje iskustvo, potencijal i resurse da se reformiše: iskustvo iz 2005. godine, propast antiliberalne alijanse iz 2007. godine, svest o potencijalu francuskog društva da se mobiliše, moć esnafskih sindikata da organizuju generalne štrajkove i utisci koji su ostali nakon 29. januara 2009. godine.\nIzvor Cornelia Hildebrandt / Birgit Daiber (ed.): ”The Left in Europe. Political Parties and Party Alliances between Norway and Turkey”, Rosa Luxemburg Foundation Brussels Office 2009\nPrevod Vladimir Tasić\n Tim Spier 2007. Ausnahmeerscheinung oder Normalität? Linksparteien in Westeuropa in: Tim Spier, Felix Butzlaff, Matthias Micus and Franz Walter: Die Linkspartei, VS Verlag, Wiesbaden., 96f\n Roger Martelli, 6.\n Zajedno sa Levom partijom i Ujedinjenom levicom, komunisti imaju pet mandata u Evropskom parlamentu (prim. ur.).\n← Libertarijanizam: Zabluda o ljudskoj prirodi\nKolumbija: potencijal radničkog pokreta →


Hoće li završiti kod jednog od najboljih prijatelja: Kolašinac sve bliže odlasku iz Arsenala – Sport Centar Hoće li završiti kod jednog od najboljih prijatelja: Kolašinac sve bliže odlasku iz Arsenala – Sport Centar\nFudbalski reprezentativac Bosne i Hercegovine Sead Kolašinac definitivno je na izlaznim vratima Arsenala iako ga ugovor za Topnike vezuje do sljedećeg ljeta, prenosi Faktor.\nOdlazak Zmaja nagovještava i dolazak Nune Tavaresa, mladog reprezentativca Portugala i lijevog beka Benfice, koji bi prema informacijama The Athletica uskoro trebao parafirati ugovor sa engleskim klubom.\nIsti izvor navodi kako bi mladi fudbaler, prema mišljenju Mikela Artete, trebao biti odlična podrška škotskom reprezentativcu Kieranu Tierneyju.\nInače, Tavares je u protekloj sezoni upisao 14 nastupa u portugalskom prvenstvu, a odigrao je i pet mečeva u Evropskoj ligi.\nEngleski mediji tvrde kako bi dogovor između Arsenala i Benfice mogao biti postignut ukoliko je engleski premierligaš spreman izdvojiti devet miliona eura za mladog fudbalera.\nUkoliko bi se transfer realizovao, jasno je da bi prostora i minutaže za Kolašinca u sljedećoj sezoni bilo jako malo.\nKolašinac se ovoga ljeta već povezivao s Napolijem, ali i Fenerbahceom, gdje igra Mesut Ozil, jedan od najboljih prijatelja našeg reprezentativca.\narsenalfenerbahcemesut ozilnapolisead kolasinac


Maja Žeželj se uspešno oporavlja\nVoditeljka Radio-televizije Srbije Maja Žeželj uspešno se oporavlja nakon 29 dana dramatične borbe sa endotoksičkim šokom i sa intenzivne nege prebačena je na standardno odeljenje radi daljeg...\nRTS tuži Pink?\nKolegijum Informativnog programa Radiotelevizije Srbije (RTS) saopštio je danas da je Televizija Pink, izveštavajući o zemljotresu u Kraljevu, piratizovala snimljeni materijal RTS, zbog čega će...\n16:28 >> 18:21\nMaja Žeželj i dalje na intenzivnoj nezi\nPorodica novinarke RTS Maje Žeželj saopštila je danas da se ona već desetak dana nalazi na intenzivnom lečenju, da je njeno zdravstveno stanje i dalje ozbiljno i da još nema konačne prognoze o...\nPodržimo Maju u borbi za život!\nProšle subote, voditeljki Nacionalnog dnevnika, Maji Žeželj je pozlilo, i kako su tada mediji preneli, ona je odmah smeštena u Urgetni centar. Osim te informacije i nagađanja šta joj je,...\nMaja Žeželj i dalje kritično, treba joj krv?!\nMaja Žeželj (45), poznata voditeljka „Dnevnika“ na Radio-televiziji Srbije, nalazi se na intenzivnoj nezi Urgentnog centra nakon što je u subotu kolabirala na poslu. Maja je u veoma teškom...\nMaja Žeželj se bori za život!\nMaja Žeželj (45), poznata voditeljka "Dnevnika“ na Radio-televiziji Srbije, nalazi se na intenzivnoj nezi Urgentnog centra nakon što je u subotu kolabirala na poslu.\nObezbeđen prenos utakmice Italija - Srbija\nNema direktnog TV prenosa iz Đenove?\nJavni servis Srbije (RTS) nema da izdvoji pola miliona evra, koliko jedna italijanska agencija traži za TV prenos kvalifikacione utakmice za EURO 2012. između Srbije i Italije koja će u utorak...\nNarode, plaćaj pretplatu, a Skupština ne mora\nSkupština Srbije ne može da prizna da neizmireni dugovi prema RTS-u za prenošenje sednica iznose 3,3 miliona evra, niti da se obaveže da će troškove prenosa isplatiti jer nema odakle.\nRTS: Skupština nam dužna 3,3 miliona evra\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović prekinula je danas sednicu parlamenta jer je Radiotelevizija Srbije prekinula direktan TV prenos zasedanja. Prenos prekinut zbog odbojkaške...


Debata o Srbiji u EP: Poslednji događaji neprihvatljivi za državu koja je kandidat za članstvo u EU - European Western Balkans\nSTRAZBUR – Poslanici Evropskog parlamenta na današnjoj plenarnoj sednici diskutovali su o predlogu hitne rezolucije o Srbiji, u kojoj se se poseban akcenat stavlja na prinudni rad zaposlenih radnika iz Vijetnama u kineskoj fabrici Linglong, nasilju koje je viđeno tokom nedavnih ekoloških protesta, problemima sa korupcijom i vladavinom prava, kao i na napadima na medije i predstavnike opozicije.\nPodsećamo, juče je pet od ukupno sedam poslaničkih grupa u Evropskom parlamentu, uključujući i Evropsku narodnu partiju (EPP) usaglasilo tekst hitne rezolucije o Srbiji, a danas je ona predstavljena poslanicima tokom plenarne sednice. O ovoj rezoluciji poslanici Evropskog parlamenta će se izjasniti danas, a rezultati glasanja biće poznati posle 16 časova.\nŠta piše u hitnoj rezoluciji o Srbiji možete pročitati ovde.\nJedan od predlagača rezolucije Klemen Grošelj, poslanik iz redova liberala (Renew Europe/Obnovimo Evropu) objasnio je da ona nije uperena protiv Srbije i njenih građana, već predstavlja upozorenje srpskoj vlasti.\nOn je dodao da vlasti u Srbiji moraju obećanja i da sprovode, ne samo da ih daju na papiru.\nMirjam Leksman iz redova Evropske narodne partije (EPP) izjavila je da je izgradnja fabrike guma Linglong simbol rastućeg uticaja Kine u region Zapadnog Balkana. Kako je istakla, nedavni protesti pokazuju da građani Srbije brinu o svojoj zemlji i zaštiti životne sredine. Leksman je pozdravila odluku Vlade Srbije da povuče dva sporna zakona o ekosproprijaciji i referendumu i pozvala da se ispita položaj radnika u Linglongu.\n“EU očekuje da se domaće zakonodavstvo i relevantne međunarodne obaveze o pravima radnika u potpunosti primenjuju u Srbiji. Nastavićemo da pratimo istragu u vezi sa situacijom u Linglongu”, rekao je on.\nEvropski parlamenthitna rezolucijaJanez LenarčićMirjam LekmanNatali LoazoSrbijaTonino PiculaViola fon Kramon\nEWB 12. 10. 2021.


Vučić u Vašingtonu — Srbija na američkom kanabetu - Sputnjik Srbija\n19:03 31.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPlanirana poseta srpskog premijera Aleksandra Vučića Americi na poziv potpredsednika SAD Džozefa Bajdena ipak će se održati, bez obzira na smrt Bajdenovog sina. Umesto prvobitno planiranih pet, trajaće tri dana. Premijer Srbije će u SAD otići u utorak, a ne u ponedeljak, kako je prvobitno bilo najavljeno.\nPremijer je istakao da je poseta veoma važna za Srbiju i veruje da Vašington može da pomogne Srbiji u ubrzanju evrointegracija. Američki ambasador u Beogradu Majkl Kirbi vidi posetu kao odraz snažnih i sve jačih veza dveju država.\nZvanično, na stolu će se naći pre svega ekonomske teme. Na to ukazuje i niz najavljenih sastanka sa predstavnicima ogromnog broja američkih kompanija — „Dženeral elektrika“, „Friporta“, KKR-a, NCR-a i svih kompanija koje su već ulagale ili planiraju da ulažu u Srbiju, a koje je sam premijer najavio. Ono o čemu se javno ne priča jeste agenda političkih tema, kojih će bez sumnje biti na pretek.\nŠta Vučić očekuje od Amerike, a šta bi Amerika mogla da traži od Srbije, pitanje je na koje su pokušali da daju odgovor sagovornici Sputnjika, spoljnopolitički komentatori i poznavaoci prilika u američko-srpskim odnosima Obrad Kesić i Milan Mišić.\nMišić akcenat američkog interesovanja u razgovoru sa Srbijom stavlja na dva aspekta: poziciju Srbije u novom geopolitičkom kontekstu zapadnog sukoba sa Rusijom i bilans primene Briselskog sporazuma. On očekuje da će teme biti i istrage oko paljenja američke ambasade 2008, posle proglašenja nezavisnog Kosova i ubistvo braće Bitići, američkih državljana.\n„U geopolitičkom kontekstu zbivanja u Ukrajini, povećavao se i pritisak na Srbiju da se pridržava spoljne politike EU. Amerika hoće da vidi gde smo. Izjave srpskog premijera govore da je EU naš strateški cilj, a Vučić je još tokom svoje prve posete Americi, 2010. godine, rekao da Srbija svoj strateški cilj ne može da ostvari bez Amerike. Svakako će se na stolu naći i Kosovo, ali verujem da će američka pažnja ka Srbiji biti usmerena na to da Srbija ne pređe u 'ruski tabor', to jest, da ne poraste uticaj Rusije u Srbiji“, navodi Mišić, podsećajući u tom kontekstu na učešće srpske vojske na paradi u Moskvi, Putinov dolazak u Beograd na našu paradu i odbijanje Srbije da uvede sankcije Rusiji.\nVašingtonu Beograd draži od Prištine\nObrad Kesić, za razliku od Mišića, ne smatra da će dobri odnosi Srbije i Rusije biti u žiži Vučićevih domaćina, budući da je utisak da i Vašington želi da omekša svoj stav prema Rusiji.\n„Postoje indicije da američka administracija želi da popravi odnos i da spusti tenzije sa Rusijom“, kaže Kesić.\nOn očekuje da će Kosovo i proces normalizacije odnosa, odnosno primena Briselskog sporazuma, kao i Zajednica srpskih opština, kao najveća kočnice u tom procesu, biti teme o kojima će se dosta pričati.\n„Američka strana će prvo videti da li to može da se reši na način gde bi Srbija ustupila neke od očekivanih nadležnosti ili ovlašćenja, a da zauzvrat Albanci prihvate veće nadležnosti nego što su do sada bili spremni da to urade u vezi sa ZSO. A one su do sada — nula“, kaže Kesić, uz napomenu da „mada zvuči neverovatno, u Vašingtonu postoje trenutno veće simpatije prema Beogradu nego prema Prištini“.\nGovoreći o tome koliko bi Vašington mogao da pomogne Srbiji u napretku u otvaranju pregovaračkih poglavlja sa EU, Kesić kaže da tu situacija između Vašingtona i Brisela nije baš najjasnija.\n„Nisam siguran da postoji saglasnost između njih o daljem proširivanju EU. U Vašingtonu su više zagrejani za tu ideju i više voljni da vide to proširenje što brže, dok u EU postoji ozbiljno kočenje i trenutno se među ključnim zemljama EU ne vidi neka namera da se taj proces ubrza i odblokira. Ne samo po pitanju Srbije, nego za sve zemlje-kandidate“, smatra Kesić.\nMišić opet veruje da Amerika može da pomogne time što će da lobira kod Nemačke na putu Srbije ka EU.\n„Međutim, i da se taj proces otvori, to ne daje garancije da će ići brzo, jer Turska je 1999. otvorila poglavlja, ali nema napretka u približavanju“, podseća on, uz komentar da bi u političkom smislu otvaranje poglavlja imalo simbolički značaj, ali, kako kaže, sve zavisi od vrenja unutar EU, s obzirom na to da može da se desi da Velika Britanija napusti Uniju.\nAmerikance ne interesuje „Velika Albanija“\nUprkos, kako se čini, neizvesnim rezultatima ove posete, Kesić smatra da je ona svakako dobrodošla jer, kako kaže, taj nivo razgovora govori da postoji, sa američke strane gledano, poverenje u zemlju i političara kog su pozvali.\nOn ne sumnja da će Vučić svakako biti pohvaljen zbog posete Tirani, ali ne misli da bi tema „Velike Albanije“ mogla da bude interesantna za Amerikance, osim ako je sam Vučić ne pomene.\nVučić će se sa potpredsednikom SAD Džozefom Bajdenom sastati u sredu, a planirano je da se sretne i sa senatorom Džonom Mekejnom, moguće i sa pomoćnicom američkog državnog sekretara Viktorijom Nuland.\nPremijer Srbije je posle potpisivanja Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između vlada Srbije i SAD u petak u Beogradu rekao i da će poseta biti veoma naporna, ali da se nada da će biti i uspešna. Vučić je dodao da će imati izlaganje i na Univerzitetu Džon Hopkins, što je, kako je naveo, za njega i za Vladu Srbije velika čast.\nVelika Albanija, privreda, ZSO, poseta, evrointegracije, EU, Aleksandar Vučić, Milan Mišić, Obrad Kesić, Džozef Bajden, Srbija, Kosovo i Metohija


UEFA naredila - nema više skupih ulaznica - MaxBet Sport\nUEFA naredila – nema više skupih ulaznica\nVažna odluka UEFA za novu sezonu! S obzirom na to da smo bili svedoci toga da su pojedini klubovi u UEFA takmičenjima znali da “papreno” dignu cene ulaznica pred velike mečeve, krovna evropska organizacija odlučila je da uvede takozvani “price cap”.\nTo znači da je klubovima uvedena “gornja granica” za cenu ulaznica koje će naplaćivati gostujućim navijači u Ligi šampiona i Ligi Evrope.\nUEFA je saopštila da će najveća cena za ulaznice u Ligi šampiona iznositi 70 evra, dok su one u Ligi Evrope nešto jeftinije – 45 evra. Ovo pravilo važiće od 1. kola grupne faze pomenutih takmičenja koja startuju u septembru.\nPredsednik UEFA Aleksandar Čeferin izjavio je da su se na ovaj potez odlučili jer su navijači “osnova igre”, a veruju da će time povećati i posete gostujuće publike.\nOvo je važna vest i za navijače Crvene zvezde i Partizana koji će tokom jeseni gostovati u Londonu, Minhenu i Pireju, odnosno Mančesteru, Astani i Alkmaru, gde će nešto manje novca potrošiti na ulaznice.\nTagovi:Liga EvropeLiga šampionaTop3UEFA


Saradnja ministarstava za boračka pitanja Kantona Sarajevo i Bosansko-podrinjskog kantona Goražde\nMinistri za boračka pitanja Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i Kantona Sarajevo Edin Aganović i Omer Osmanović potpisali su danas Sporazum o sufinansiranju rekonstrukcije i dogradnje Centralnog spomen obilježja braniocima Goražda u Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde.\nPotpisivanjem sporazuma, Ministarstvo za boračka pitanja Kantona Sarajevo osiguralo je konkretnu finansijsku pomoć za sufinansiranje projekta u iznosu od 15.000 KM.\n„Ja lično ne razdvajam borace iz Sarajevskog kantona od boraca iz BPK Goražde, ne samo što smo graničili, već zato što su se mnogi borci borili na sarajevskim ratištima i pomogli da se odbranimo u proteklom ratu, tako da je meni čast što Kanton Sarajevo može pružiti ovu simboličnu podršku u znak zahvalnosti svim borcima kao i današnjim stanovnicima ovog kantona“-riječi su ministra Osmanovića.\nRadi se o nastavku dobre saradnje između ministarstava BPK Goražde i Kantona Sarajevo, a prilikom današnjeg susreta razgovarano je i o drugim zajedničkim aktivnostima koje se prvenstveno odnose na obilježavanje značajnih događaja i datuma iz odbrambeno oslobodilačkog rata 1992-1995.godina, s akcentom na održavanje manifestacije “Grebak – put života”.\n„S obzirom da se lokalitet Grebak nalazi na pograničnom području između dva kantona, poznato je koliko je u proteklom ratu bio bitan za ovo područje, ali ništa manje nije bio bitan i za Grad i Kanton Sarajevo. Ministarstvo za boračka pitanja Kantona Sarajevo i ranije je pružalo podršku za izgradnju spomen obilježja, odnosno objekata koji su između ostalog predviđeni i na lokalitetu Grepka. Za realizaciju projekta Centralnog obilježja u Goraždu, u budžetu ministarstva planirana su sredstva od 90.000 KM, a po predmjeru radova još iz 2018.godine, potrebno je nešto više od 80.000 KM. U međuvremenu, ukazala se potreba za nekim dodatnim građevinskim radovima na uređenju kako bi spomen obilježje dobilo dostojanstven izgled, onakav kakav zaslužuje. Nadam se da ćemo sa sredstvima iz sporazuma, te finansijskom podrškom Grada Goražde to i uspjeti, a ovom prilikom, želim da uputim riječi zahvalnosti na finansijskoj podršci kompanijama „Ginex“ i „Emka Bosnia“ koje su također pružile podršku u realizaciji ovog projekta“- kazao je ministar za boračka pitanja BPK Goražde Edin Aganović.


Slučaj Suljagić i slabosti sekularizma u BiH\nNakon što je dobio kovertu sa metkom u njoj, ministar obrazovanja nauke i mladih Kantona Sarajevo podnio je ostavku na to mjesto. Ovo nije prva prijetnja upućena Emiru Suljagiću - sličnim je izložen od maja prošle godine kada mu je na javnom skupu zaprijetio reis Mustafa efendija Cerić. Ovakve prijetnje, ali i iznuđene ostavke otvorile su brojna pitanja u BiH, među njima i ono kako je moguće da sekularnom državom na ovaj ili onaj način upravljaju vjerski poglavari i njihovi namještenici u političkim partijama.\nMinistar Suljagić zbog prijetnji podnio neopozivu ostavku\nO Emiru Suljagiću, ministru za obrazovanje, nauku i mlade KS koji je od petka u ostavci, mišljenja su podijeljena. Jedno je sigurno: Emir Suljagić pokrenuo je ono o čemu se za vrijeme prethodnih mandata u ovom ministarstvu nije smjelo čak ni govoriti. Doveo je u pitanje diskriminatorski odnos prema djeci koja ne pohađaju časove vjeronauke, a to je u maju prošle godine izazvalo buru reakcija. Kulminirale su prijetnjama smrću ministru i njegovoj porodici. U posljednjoj poruci, na njegovu kućnu adresu stiglo je pismo sa metkom uz koji je napisano:\n„Ostavi se Allaha dželešanuhu i njegove vjere. Stići ćete vjernička ruka.“\nEmir Suljagić od petka je bukvalno nedostupan novinarima. Prema nekim informacijama već je u inostranstvu. Svoju ostavku obrazložio je u saopštenju medijima.\n„S obzirom da nisam spreman da udovoljim pritiscima i uradim ono što se traži od mene u prijetnjama, a imajući u vidu činjenicu da je sigurnost moje porodice direktno povezana s tim, smatram da je podnošenje neopozive ostavke jedini lični, moralni i politički odgovoran čin koji mogu poduzeti u ovom trenutku“, piše u saopštenju.\nPoruka podrške u Sarajevu ministru Emiru Suljagiću oko vjeronauke, maj 2011.\nČinjenica da je ministar Suljagić zbog prijetnji morao da drugi put u toku kratkog madata podnese ostavku, otvorila je mnogo dublja pitanja od onog koje se odnosi na upražnjenu ministarsku fotelju. Prije svega, ono kako je moguće da nadležne institucije ustuknu pred vjerskim zajednicama u državi koja je makar na papiru sekularna, ali i ono zbog čega stranka koja je ministru Suljagiću omogućila mandat nije na adekvatan način podržala ono što je radio.\nSocijaldemokratska partija nije se udostojila da reaguje čak ni saopštenjem, vrlo izvjesno i zbog toga što je očito važnije očuvati koaliciju sa Strankom demokratske akcije.\n„To zapravo pokazuje da stranka SDP, koja je stranka ministra Suljagića, je odlučila da joj je puno važnije da ima dobre odnose sa svojim koalicionim partnerom i da uspije da ostane na vlasti, nego da se drži onih principa koje su nam obećavali u predizbornoj kampanji“, ocjenjuje glavni i odgovorni urednik portala Žurnal Eldin Karić.\nKazaz: Trijumf klerikalne volje\nŠutnju SDP-a prekinuo je Damir Mašić, takođe ministar obrazovanja ali na nivou Federacije BiH. Tvrdi da je Suljagić svoje partijske kolege ubijedio da ostavku podnosi iz privatnih razloga, te da je imao apsolutnu podršku SDP-a za sve što je kao ministar radio.\nTokom prve godine mandata ministar Suljagić donio je odluke koje su izazvale burne reakcije, o čemu je u januaru govorio u intervjuu za RSE.\n„Drugi par rukava koliku je on podršku imao unutra vlade, koliku je podršku imao od strane koalicionih partnera - i ta podrška je najbolje manifestovana kroz sve ono što se dešavalo u Skupštini Kantona Sarajevo“, kazao je on.\nBezuslovna podrška ministru u ostavci Emiru Suljagiću dolazi od onih zbog kojih je, kako je više puta tvrdio, i bio na toj funkciji - prosvjetnih radnika i roditelja djece koja žive u Kantonu Sarajevo. Preko facebook grupe sprema se protest podrške, kaže predsjednik Sindikata osnovnog obrazovanja Saudin Sivro.\n„Da kažemo Skupštini Kantona Sarajevo da ne prihvati neopozivu ostavku, da svi oni koji odlučuju o tome ne prihvate da se prijetnjama i pritiscima neko ko radi u interesu učenika, odnosno u interesu obrazovanja u BiH treba na ovakav način skloniti“, rekao je Sivro.\nOstavka Emira Suljagića još jednom je pokazala i svu slabost sekularizma u BiH.\n„Cijela priča oko Suljagića je zapravo trijumf reisove bahate, militarističke, klerikalne volje i nova vrsta agresivnog islamiziranja školskog sistema u BiH“, smatra profesor Enver Kazaz.\nKnjiževnica Ferida Duraković ocjenjuje:\n„Moje apsolutno privatno mišljenje je da se vjerske zajednice, možda iz frustracije iz prošlog režima, malo previše danas petaljaju u sve što smatraju svojim legitimnim ciljem. One imaju na to pravo, ali bi isto tako država koja sebe deklarira kao sekularna trebala da reagira na ono što nije domen vjerskih zajednica.“\nSlovo na papiru\nAko se vratimo nekoliko mjeseci unazad, metak u koverti logičan je nakon niza prijetnji koje je Emir Suljagić mjesecima dobijao, a svi u BiH ćutali. Prvu takvu izrekao je niko drugi nego duhovni vođa svih muslimana u BiH reisu-l-ulema Mustafa efendija Cerić zbog toga što je Suljagić zatražio da ocjena iz vjeronauke bude opisna. Cerić je to nekako shvatio kao početak kraja vjeronauke u školama, pa je zaprijetio:\n„Ako budete dirali u vjeronauku, imaćete sarajevsko ljeto na ulicama Sarajeva - da znate.“\nNije sve stalo na ovoj prijetnji. Rijaset Islamske zajednice izdao je stogodišnju fetvu tražeći od Suljagića da povuče odluku o vjeronauci ili mu se „kada preseli na bolji svijet, zbog zla prema muslimanima, neće klanjati dženaza.“\nEmir Suljagić na ove prijetnje oglasio se samo jednom, i to u emisiji 60 minuta.\n„Ja ne mogu sebi da objasnim kako smo došli u tačku u kojoj se počelo prijetiti nasiljem, doslovno prizivati građanski rat, zveckati oružjem, mene koji sam preživio Srebrenicu optuživati da ja spremam teren ovdje za novu Srebernicu – meni to uopšte nije jasno. Ali ono što znam, što znam sto posto, što znam sigurno jeste da diskriminacije od ovog upisnog roka u Sarajevu neće biti, a da je trajala osam godina“, poručio je tada Suljagić.\nDa su vjerske zajednice tihi vladari u BiH očito je na svakom koraku, a slučaj Suljagić samo je jedan, možda najsuroviji primjer toga. Dok se osveštavaju kabineti državnih institucija, slave slave i vjerski praznici u kancelarijama gdje bi se trebala graditi država, a reis odlučuje kako će se djeca ocjenjivati u školama, ono što piše u Ustavu BiH - sekularna - biće i dalje tek riječ ispisana na papiru.


kineska vakcina - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged kineska vakcina\nOznaka: kineska vakcina\n15/02/2021 15/02/2021 318Ostavi komentar na Sinoć u Institut za javno zdravlje u Kragujevcu stiglo 4.650 doza kineske vakcine Sinofarm\nDanas će drugu dozu Sinofarm vakcine, na osnovu spiskova koji su dobijeni sa portala, dobiti 2.512 građana Kragujevca, u Aranđelovcu 423, Topoli 139, Rači 63, Kniću 96, Batočini 67 i Lapovu 31.Ukupno će u Šumadiji biti revakcinisan 3.331 građanin. Iako je bilo najavljivano da neće biti vakcinacije, na osnovu spiskova sa portala Euprava, zakazana je […]\n09/02/2021 09/02/2021 482Ostavi komentar na Korona virus, vakcine i putovanja: Da li će ruskom i kineskom vakcinom biti moguć ulazak u Evropsku uniju\nVesna Bjelić od aprila 2020. godine nije putovala izvan granica Srbije, ali bi uskoro to moglo da se dogodi. Nisam koristila godišnji odmor zbog nade da će se u nekom trenutku možda otvoriti ulazak u Grčku, na primer, kaže ona za BBC na srpskom. Korona virus obustavio je sve, pa i putovanja, ali nedavno je […]\n28/01/2021 28/01/2021 469Ostavi komentar na Korona virus i vakcine: Četiri pitanja o imunizaciji na koja još nema odgovora\nTrka sa vremenom. Ovako bismo najlakše opisali mobilizaciju da se vakcinišu ljudi u svetu protiv korona virusa i vrati normalnost što je pre moguće. Zaključno sa 23. januarom, više od 60 miliona ljudi već je primilo neku dozu vakcine protiv ovog patogena. Ali kako sve više zemalja počinje da ubrzava kampanje, i dalje nam ostaje […]


KULTURNO NASLEĐE JE BOGATSTVO NARODA ~\nKULTURNO NASLEĐE JE BOGATSTVO NARODA\nVelika sala Skupštine Vojvodine za vreme međunarodnog skupa.\nU Novom Sadu, u Skupštini AP Vojvodini, kao budućoj evropskoj prestonici kulture 2021. godine održana je druga Međunarodna konferencija ”Evropsko i kulturno nasleđe-održivi način”, koju organizuje Institut regiona Evrope. Konferencija je namenjena regionalnim i lokalnim političarima, članovima nevladinog sektora, medijima i kulturnim poslenicima zemalja ovog regiona.\nUčesnicima konferencije u uvodnom delu obratio se član Gradskog veća Novog Sada za kulturu Dalibor Rožić, predsednik Skupštine AP Vojvodine Pastor Ištvan, Pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević, predsednik Instituta regiona Evrope Franc Šausberger, direktor austrijskog kulturnog foruma ambasade Austrije u Beogradu Johanes Iršik i šef Odeljenja za informisanje, komunikaciju i medije Delegacije EU u Srbiji Pol Anri Prese.\nDragana Milošević za vreme izlaganja.\nPokrajinski sekretar Dragana Milošević istakla je da je Vojvodina reprezentativan prostor za teme koje je ova konferencija pred sebe postavila, iz najmanje dva razloga.\nPrema njenim rečima, prvi je činjenica da se radi o prostoru koji je, kroz sve prethodne vekove, bio mesto susretanja, preplitanja i međusobnog prožimanja različitih naroda, kultura, vera, pa i civilizacija.To je stvorilo jedno raskošno kulturno nasleđe koje živi u najraznovrsnijim i najbogatijim raznolikostima i koje ovom regionu sigurno daje posebnu vrednost. Upečatljive tragove svog bivstvovanja ovde je ostavilo mnoštvo naroda – stari Rimljani, Srbi, Mađari, Nemci, Slovaci, Rumuni, Rusini, Bunjevci, Hrvati, Jevreji i mnogi drugi.\nFranc Šausberger, Dalibor Rožić i Dragana Milošević.\nDragana Milošević navela je nekoliko primera:\nNasleđe kasne antike koncentrisano je u antičkom Sirmijumu koji se nalazi na području današnje Sremske Mitrovice, a koji je, u svoje vreme, bio jedan od četiri najznačajnija centra velikog Rimskog carstva.\nNasleđe srednjeg veka, u svim njegovim nijansama, najbolje simbolizuju tvrđava i franjevački samostan u Baču čija istorija je uobličena u projekat „Vekovi Bača“ i koji se nalazi na Preliminarnoj listi svetske kulturne baštine UNESKA.\nZa srpski narod prostor Vojvodine bio je prostor čuvanja i uobličavanja nacionalnog i kulturnog identiteta, što nam je, prema rečima Dragane Milošević, u nasleđe ostavilo i raskoš fruškogorskih manastira, od kojih su neki, poput carske lavre Krušedola, stariji od pet vekova.\nNavela je i Petrovaradinsku tvrđavu, kao vrlo izražen simbol vojne arhitekture i jednu od najočuvanijih tvrđava te vrste na tlu Evrope, kao i niz drugih objekata i spomenika, uključujući i one kojima su obeleženi događaji iz burnog 20. veka.\nPodsetivši da je drugi valjan razlog da upravo Vojvodina i Novi Sad kao njen administrativni centar budu domaćini ove konferencije, Dragana Milošević je rekla da je to naš odnos prema značaju kulturnog nasleđa i njegovog očuvanja.\n-Baš kao što je nacionalna šarolikost pokrajine spojena u sklad kojim se ponosimo, tako i čuvanje svega što su nam ostavili vekovi koji su za nama i generacije koje su u njima živele – bez obzira kojoj civilizaciji, naciji ili konfesiji da su pripadali – smatramo prvorazrednim zadatkom i obavezom, ne samo prema onima koji su sve to stvorili, nego i prema onima koji će doći posle nas i kojima smo dužni da sve to sačuvamo. I, naravno, prema širem okruženju, jer kulturno nasleđe treba, prevashodno, da se čuva na regionalnom nivou, ali je i univerzalna vrednost koja mora da bude dostupna svima,- istakla je Miloševićeva.\n-Novi Sad zaista može da bude ponosan na kulturnu raznolikost, ali i na harmoničan suživot brojnih nacija koje su ovde zastupljene. Tradicionalno nastojimo da obezbedimo ravnopravne uslove za očuvanje nacionalnih identiteta svih ljudi koji ovde žive, ali i da promovišemo vrednosti koje su zajedničke, univerzalne i neprolazne. Gradska uprava za kulturu podržava projekte nacionalnih manjina koji su usmereni na očuvanje njihove tradicije i kulture, a svojim delovanjem podstiče i inicijative za prepoznavanje i isticanje zajedničkog, evropskog nasleđa. Suština projekta Evropske prestonice kulture je upravo u tome, i brojnim aktivnostima podstičemo udruživanje, negovanje interkulturalnog dijaloga, ali i dijaloga između različitih činilaca i aktera koji deluju u kulturi”, rekao je član Gradskog veća Novog Sada za kulturu Dalibor Rožić.\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Pastor Ištvan naglasio je da je petnaestogodišnja saradnja sa Institutom regiona Evrope doprinela stvaranju ambijenta otvorenog diskursa kada je reč o decentralizaciji i prekograničnoj saradnji, a da je očuvanje kulturnog nasleđa važan zadatak ljudi koji učestvuju u javnom i političkom životu.\n-Kulturno nasleđe je veoma važna vrednost za regione, gradove, društva i zajednice, i naša je obaveza da ga sačuvamo za buduće generacije. Ono igra veliku ulogu u građenju budućnosti Evrope, a razmena iskustava zemalja u regionu jako je važna u tom procesu-, naglasio je predsednik Instituta regiona Evrope Franc Šausberger.\nKonferencija podrazumeva dve panel diskusije. Prva je posvećena primerima najbolje prakse u zaštiti kulturnog nasleđa i načinima njenog finansiranja, a druga nosi naziv ”Regionalno kulturno nasleđe-Evropska vizija prosperiteta”. Učesnici konferencije su stručnjaci iz cele Evrope, kao i iz naše zemlje.