Radanov: Ološ u nekim strankama bi da ruši lokalnu vlast | Pančevac\nRadanov: Ološ u nekim strankama bi da ruši lokalnu vlast\n29.05.2015 09:55·0 komentaraPregleda: 327\nIzvršna vlast u Pančevu je stabilna, ali u nekim političkim strankama ima ljudi koji to žele da naruše i da naprave haos u gradu – izjavio je gradonačelnik Pavle Radanov. On je rekao kako to tvrdi na osnovu uvida u dešavanja unutar lokalnih partija, ali nije želeo da precizira kojih. Naveo je i da u slučaju da stabilnost sadašnje vlasti bude narušena, on više neće biti gradonačelnik, jer ne želi da učestvuje u tome.\n– U gradu postoje stranke koje mogu da naprave lošu klimu za kratko vreme, što je opasno. Kad nema dovoljno novca u budžetu i kad se borite za opstanak grada, negde se skupi neki ološ koji bez politike ne bi imao šta da radi da bi obezbedio sebi egzistenciju i koji hoće da napravi haos u gradu kako bi dobio na značaju. Nadam se da u Pančevu ima pameti i da ćemo takvim ljudima uspeti da kažemo da ovde ne mogu da igraju takvu igru – izjavio je Radanov.\nGradonačelnik je dodao da je za njega neprihvatljivo političko nasilje nad izbornom voljom građana, pod kojim podrazumeva da čitavi odbori stranaka za koje je neko glasao na izborima pod ucenama pređu u drugu stranku. Međutim, rekao je kako je obavešten da su poslednja „preletanja” bila dobrovoljna. Na podsećanje kako je DSS preuzimanje svojih odbornika i članova ocenio kao neprijateljski čin SNS-a prema njima, Radanov je rekao da nije čuo za takvu ocenu jer nije bio u gradu prethodnih dana.\nOn je precizirao da osnovu vladajuće koalicije u Pančevu čine SNS i DS, te da ukoliko dođe do razilaženja među tim strankama, to može biti opasno po opstanak vlasti.


Vreme 559 - Politicka fermentacija: Radni zadatak\nPolitička fermentacija >\nPočetak političke jeseni pokazuje da politička konkurencija u DOS-u ipak nije uništila sposobnost samokorigovanja na oba pola DOS-a i da bi do izbora idućeg proleća mogla da funkcioniše neka sporazumna "prelazna" vlada\nU prvoj polovini septembra 2001. nije došlo do političke konsolidacije u Srbiji, ni u SRJ, ali se ipak nije nastavila ona razarajuća atmosfera iz avgustovskog "savetničkog rata", komplikovana ovdašnjim hronično lošim novinarstvom, malim kapacitetom partijskih aparatčika i preteranim oslanjanjem političara na marketinške manipulacije. U EPP-u i na "Pinku" ima više politike nego u skupštinskoj raspravi, a sve je na spotovima – zakoni, privatizacija, borba protiv korupcije, hapšenje Slobodana Miloševića, kosovski popis... Kako su krenuli, oni bi i deklaraciju o nezavisnosti objavili u spotu.\nMoglo bi se ipak reći da se kreće napred na mnogim frontovima: uz medijsku ofanzivu, vlada počinje primenu zakona o privatizaciji; uz nešto polemika ulazi u proceduru i DSS-ov zakon o sudovima; u Skupštini Srbije radi se na izboru novih sudija i tužilaca; pokrenuta je inicijativa za ustavnu konsolidaciju SRJ i Srbije i usaglašena je polazna platforma za pregovore s Crnom Gorom, odnosno s Đukanovićem; naziru se i neki obrisi budućeg srpskog ustava, naročito posle dogovora o rešavanju statusa Vojvodine i regionalizaciji Srbije; Čović kao buldožer radi oko Kosova, zakon o lokalnoj samoupravi ulazi u proceduru, a i novi vanredni lokalni izbori (koji će svakako biti generalna proba pred buduće opšte izbore) raspisani su u 18 opština.\nMANTRA: Koštunica, predsednik SRJ, čija je partija u letošnjim političkim konfrontacijama u nekoliko navrata od političkih protivnika iz DOS-a okarakterisana kao legalistička i konzervativna a njeni postupci kao kočenje reforme, iskoristio je konferenciju "Strategija reformi", u organizaciji Centra za liberalno-demokratske studije i Svetske banke, da opiše svoje viđenje reformi i da polemiše sa "lažnim razlozima i lažnim reformama" i sa onima koji ponavljaju reč reforma kao "neku vrstu mantre" zbog koje se "mora žrtvovati poneki državni razlog, moraju se zatvoriti oči pred ponekim direktnim ogrešenjem o pravo, mora se izigravati jedinstvo tamo gde ga očigledno nema, moraju se prenebregnuti neki od osnovnih postulata demokratije ili liberalne ekonomije – samo da bi se, tobože, brže reforme sprovele".\n"Da se temeljnije pristupilo reformama, ne bismo više u ekonomiji imali dirigovanje komandnim linijama partijske države (svejedno da li espesovsko-julovske ili dosovske) uredbama, već deregulaciju, zamah privatne inicijative i slobodnog preduzetništva", poentira Koštunica, koji je nedavno imenovao novog ekonomskog savetnika Danijela Cvjetićanina. "Umesto države koja je hiperaktivna u komandovanju privredom, potrebna je pravna država čvrsto ukorenjenih institucija i jasne, potpuno razgraničene podele vlasti", precizira Koštunica.\nUVOĐENJE REDA: Đinđić, srpski premijer, koga će oni koji hoće nervozno prepoznati u Koštuničinom govoru, koga pristalice definišu kao izrazitog reformatora, a politička konkurencija kao makijavelistu koji se ne obazire na zakone i destruiše saveznu državu, na istom skupu pominje političku stabilnost, ako ne baš i pravnu državu. U ključne prioritete politike Vlade Srbije, Đinđić je prošle nedelje uvrstio: uvođenje reda u državu, zatim stvaranje zakonodavnog okvira, po uzoru na stabilne zemlje Evrope i sveta...\n"Mi imamo reformsku koncepciju, jasne ciljeve i dosta ambiciozan prioritet – da maksimalno smanjimo neekonomske rizike poslovanja u Srbiji", rekao je Đinđić predstavnicima međunarodne poslovne zajednice na okruglom stolu pod nazivom "Nove povoljne prilike za ulaganja u Srbiju", u organizaciji londonskog "Ekonomista".\nĐinđić ovako sažima svoju filozofiju – da bismo ušli u EU ili bar do 2004. postali kandidat za ulazak, i sproveli započete reforme, da bismo otklonili bojazan investitora, politička stabilnost u Srbiji podjednako je važna kao i dinamika ekonomskih kretanja.\nHITNO ILI VAŽNO: Oko pravca reforme u našem javnom životu ima mnogo konfuzije, demagogije, kvalifikacija i zamagljivanja. Prvo je lansirana lažna dilema legalizam ili reforma, mada se reforma sastoji u uspostavljanju čvrstih pravila igre i odvajanje privrede od države, onda je mešan liberalizam s tehničkom slabošću vlade ili s manjkom resursa.\nĐelić, srpski ministar finansija, "Lazar Paču nove vlasti", a ne "Boža derikoža", kako ga nekritički zovu i sami dosovci, sažeto definiše problem priznajući da je vlada prinuđena da radi ono što je hitno, a ne ono što je važno.\nIma tu pomalo i preuzimanja tema ali, sve u svemu, vidi se da je na obe strane sačuvana sposobnost samokorigovanja.\nPoslednja razmena poruka između Pravdića (potpredsednika DSS-a) i Đinđića govori da bi se DSS možda i vratio u vladu ako ona promeni metod rada, a da je Đinđić spreman za kompromis govori da bi do izbora (verovatno idućeg proleća) mogla da funkcioniše neka sporazumna prelazna vlada.\nKako proizlazi iz jedne Labusove (potpredsednika savezne vlade i ministra za odnose sa inostranstvom) ocene, ta nervozna rasprava zapravo osvetljava dileme, koje se odnose na izbor mera, tempo i dubinu društveno-ekonomskih promena i na to ko će platiti a ko profitirati.\nOn konstatuje da su umesto željenih sveobuhvatnih i brzih promena, uravnoteženih u pogledu raspodele tereta na sve slojeve stanovništva, otpornih na političke igre, uz znatnu finansijsku podršku iz inostranstva, dosad ostvareni samo delimični pomaci ka tržišnoj ekonomiji i građanskoj državi, što u sebi krije opasnost od zastoja u tranziciji, njenog "razvodnjavanja" i smanjenja imuniteta na političke potrese.\nMićunović, predsednik Veća građana savezne skupštine, priznaje izraženu prevlast politike nad ekonomijom, kao i postojanje "stabilne patologije" u društvu oličene u korupciji i kriminalu, konstatuje činjenicu da je aktuelna vlast "na klimavim nogama" zbog svoje heterogenosti, a i zbog toga što u saveznom parlamentu ne postoji stabilna većina, podseća da je opozicija destruktivna, a da jedna opoziciona stranka čak potire i sam smisao parlamentarizma svojim delovanjem.\nNEOPHODNA PODRŠKA: U delu javnosti stvoren je utisak da bi rascep DOS-a i vanredni izbori mogli predstavljati ozbiljnu destabilizaciju. Koštunica se, međutim, obrecnuo na "strah od izbora" odbacujući tvrdnju da bi oni zakočili reforme. On ide i korak dalje pa konstatuje da sadašnja heterogena većinska koalicija teško da može da vodi neku osmišljenu i racionalnu reformsku politiku.\nĐinđić direktno odgovara Koštunici konstatujući da izbori u ovom trenutku ne bi bili dobro rešenje, pošto "nema potrebe zaustavljati automobil da bi se zamenio točak na automobilu u pokretu".\nOn smatra da je potrebno očuvanje postojeće koalicije DOS-a zato što ona odražava interese najširih slojeva društva upravo zahvaljujući svojoj heterogenosti. On zapravo pokazuje da zna da vlada ne može učiniti praktično ništa ako ne obezbedi stabilnu podršku ne samo parlamenta nego i stanovništa. Od kritike da se vlada preterano meša u ekonomiju Đelić se brani rečima da vladi stalno stižu zahtevi raznih socijalnih grupa, privrednih grana i privrednih subjekata da interveniše.\nPoželjna agenda zapravo spaja oba pola i pravni i ekonomski, a u okviru toga svih šest grupa akcenata: ubrzanje ustavne reforme, verovatno uz održanje referenduma u Crnoj Gori; ubrzanje zakonodavne aktivnosti, što podrazumeva deblokadu rada oba parlamenta, naročito saveznog; rad na ekonomskoj reformi uz izbegavanje destruktivnih destabilizirajućih postupaka; razložno razmatranje spornih pitanja – i blagovremeno pripremanje izbornog zakona.\nIzjave predsednika Jugoslavije Vojislava Koštunice, predsednika Crne Gore Mila Đukanovića i predsednika Vlade Srbije Zorana Đinđića potvrđuju dobru volju da se političkim dijalogom dođe, što pre, do zadovoljavajućeg rešenja o prvom od tih pitanja, o odnosima Srbije i Crne Gore. Ali, u utorak Đukanović šilje pismo u kome kaže da u Beograd neće doći zato što je na taj razgovor pozvan Pešić, savezni premijer, koji je iz opozicione partije u Crnoj Gori. Tražio je da razgovorima prisustvuje Milutinović, pasivni predsednik Srbije, koji je najuren iz SPS-a, opozicione srbijanske partije.\nTo liči na težak početak ali, sve u svemu, politička jesen koja je upravo počela pokazuje da će prelazni period do izbora koji su na vidiku ipak biti manje obeležen konfuzijom nego što je to izgledalo u onoj letnjoj atmosferi "savetničkog rata".\nSkrivena kamera za bivšeg ministra >\nTabakera, sat i parfem\nŽeljko Simić, naš savremenik >\nStrategija "Sir Oliver"\nNjihov obračun s njima >\nPreviranja u SPS-u >\nPopulizam i ekonomija >\nRast ili reforme\nKurs dinara >\nPolitika i logika\nTragedija na ekskurziji >\n"Novi rat" Amerike\nIntervju - Vojin Dimitrijević >\nTalibanska politika promašaja >\nSami protiv Amerikanaca\nMediji i tragedija >\nOdbrana virtuelne stvarnosti


Dodik: Јedina politika za Srpsku je vraćanje na Ustav BiH (VIDEO)\n07/10/2021 | 14:00 ⇒ 19:45 | Autor: RTRS\nЈedina politika za Republiku Srpsku, jeste vraćanje na Ustav BiH. Danas je ovo u Beogradu, na skupu "Sloboda i samostalnost Republike Srpske", ponovio srpski član Predsjedništva Milorad Dodik. Najavio je da će se do kraja oktobra, najkasnije početkom novembra, u Narodnoj skupštini ući u proces donošenja odluka, koje bi Srpsku vratile izvornom Dejtonu.\nDodik u BeograduFoto: RTRS\nOd njenog nastanka, Republika Srpska izložena je stalnim pritiscima da nestane. Konstantno dolaze iz Sarajeva i dijela međunarodne zajednice. Nakon uzimanja brojnih nadležnosti, sada pokušavaju da Srpskoj oduzmu i njenu teritoriju. To je na primjeru šuma, po ko zna koji put, pokazao Ustavni sud BiH. Na pokušaje urušavanja i ugrožavanja njenog teritorijalnog integriteta, Milorad Dodik traži vraćanje izvornom Dejtonu.\n- Mi ćemo do kraja ovog mjeseca, najkasnije u prvoj sedmici sljedećeg mjeseca, ući sa obimnim dnevnim redom koji će ići za tim da se povuče saglasnost sa vojske, indirektnih poreza koji po Ustavu BiH pripadaju Republici Srpskoj, čak i granice, odnosno upravljanje granicama na prostoru Republike Srpske pripada Srpskoj, a ne BiH - rekao je Dodik.\nDa pritiske i ucjene zapadnih zemalja i njihovih predstavnika treba zaustaviti i sve u BiH vratiti na izvorni Dejton, kao jedini mogući opstanak posrnule BiH, ocjenjuje Mlađan Cicović. Ne odustane li međunarodna zajednica od nametanja i miješanja, Srpska, kažu učesnici skupa, ima puno pravo da samostalno traži svoj put.\n- Veći pritisci i prijetnje sa Zapada, dalje urušavanje dDejtonskog sporazuma i njegovog Aneksa 4 - Ustava BiH i Dejtonske strukture BiH, koju čine dva entiteta i tri konstutivna naroda, daju puno pravo Republici Srpskoj da samostalno traži svoj put do slobode, jer je za nas sloboda drugo ime za Republiku Srpsku - naglasio je Mlađen Cicović šef Predstavništva Republike Srpske u Beogradu.\nSrpska treba da jača svoj autoritet i legitimitet time što će insistirati na očuvanju integralnog Dejtona i predvoditi napore za tajno ostvarenje mirnog i demokratskog suživota, bez stranog protektorata, navodi diplomata Vladislav Јovanović .\n- Sada imamo jedan organizovani, ja bih čak rekao frontalni pritisak na Republiku Srpsku da popusti, da izgubi povjerenje u sebe i čak su angažovali i tako staromodna sredstava kao što je oživljavanje verbalnog delikta - istakao je Јovanović.\nProfesor Nenad Kecmanović poziva na oprez i mudrost srpskog naroda. Očekuje nove američke pritiske na Srpsku što, kaže, pokazuju i njihove izborne reforme i prijetnje sankcijama Gabrijela Eskobara.\n- Narednih desetak mjeseci u Srpskoj biće obilježeni skandalima, aferama, protestima, štrajkovima za koje, to se i ne krije, postoji gotov scenarijo pod firmom legitimne opozicije, slobode medija i legalnog nevladinog sektora i sve će biti fokusirano na jednu ličnost - smatra Kecmanović.\nSljedeća opasnost je i kapital, koji u milijardama evra, štampanih u EU bez pokriće, stiže na Balkan. Milorad Dodik ima saznanja da EU putem svojih kompanija, želi da pokupuje sve u Srpskoj.\n- To je ono što nas čeka ako ne budemo vodili računa o sebi, to je druga opasnost koja će nas slistiti i kao naciju i kao državu - rekao je Dodik.\nKao primjer, Dodik navodi da najmanje tri kompanije sa Zapada, traže da kupe sve javne garaže u Banjaluci.\n- Od javnih garaža, pa dalje, pa će onda kroz zajedničku energetsku politiku EU doći i nama reći – ne možete vi da upravljate električnom energijom - poručio je Dodik.\nPodsjeća da Srpska ima 35 odsto viška električne energije koju izvozi, i da se sada pojavljuje naglo povećanje cijena, pa kilovat čas umjesto 39 evra, košta 312 evra. To je, kaže, uvod u početak kontrole tržišta, preko nezavisnog regulatora koji njima odgovara. Za Srpsku je sada glavni zadatak da se bavi sobom i da sačuva ono što ima.


NovaEnergija.net » logovanje logovanje – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "logovanje"\nŠto se više odmiče u budućnost, to postaje jasnije da lozinke nisu najbolji način da se sačuva sigurnost online naloga, te se sveći broj kompanija okreće dvofaktorskoj autentifikaciji i logovanju bez lozinki. Toj grupi pridružio se i Microsoft koji je korisnicima omogućio da se na svoje Windows naloge loguju preko sigurnosnih ključeva ili Windows Hello.\nTako korisnici svojim nalozima mogu da pristupaju bez komplikovanih lozinki preko FIDO2 sigurnosnih uređaja. Oni koji ne žele da kupuju odvojene uređaje svoje naloge mogu da osiguraju preko Windows Hello koji omogućava biometrijske sigurnosne mere, pa korisnici mogu da se loguju preko skeniranja lica, te otiska prsta. Tu je i mogućnost logovanja preko Microsoft Authenticator aplikacije, ali je ta opcija već postojala u okviru Windows-a.\nOni koji žele da se osiguraju na ovaj način moraju da obezbede Windows 10 October 2018 update, te kompatibilni FIDO2, a logovanje bez lozinke trenutno je moguće samo u okviru Microsoft Edge pretraživača.\nMicrosoft uvodi logovanje bez lozinki was last modified: November 26th, 2018 by Ivana Karanović\nVeb pregledači rade na novom načinu za logovanje na sajtove, a ovo su danas objavila dva tela za standardizaciju – W3C i FIDO Alliance. WebAuthn je novi otvoreni standard, koji…


Savetnici za zaštitu od nasilja uskoro stižu u škole i vrtiće - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Savetnici za zaštitu od nasilja uskoro stižu u škole i vrtiće\nOna je za RTS rekla da će savetnici proći dodatnu obuku o propisima i procedurama u oblasti zaštite od nasilja, prava, odgovornosti i obaveze zaposlenih i dece, odnosno učenika i roditelja.\nMilja Krivokuća je dodala i da će savetnici biti prisutni u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama, kao i da je učenicima i roditeljima na raspolaganju SOS telefon svakoga dana od 7.30 do 15.30.\n„Mora da postoji saradnja i razumevanje između škole, nastavnika i roditelja. Na osnovu prijava, mogu da kažem da je vidljiva pojačana osetljivost u prepoznavanju nasilja. Škole reaguju i prijavljuju nasilje, ali imamo i slučajeva kad dolazi do nerazumevanja između nastavnika i roditelja – objašnjava Krivokuća.\nTagovisavetnici skola bez nasilj\nPrethodni Đurđevdanski karate turnir 11. maja u Grdelici\nSledeći Majska akcija „Dunav osiguranja“ za poljoprivrednike


Tramp: Želim zajednički jezik sa Putinom, ali ne i „resetovanje“ odnosa - 23.11.2016, Sputnik Srbija\nNovoizabrani američki predsednik Donald Tramp izjavio je da želi da nađe zajednički jezik sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, ali da istovremeno ne... 23.11.2016, Sputnik Srbija\n08:50 23.11.2016 (Osveženo: 11:24 23.11.2016)\n„Ne bih želeo da koristim taj termin nakon svega što se desilo“, rekao je on.\nTramp je govorio i o drugim spoljnopolitičkim pitanjima, rekavši da je neophodno prekinuti „ludilo“ koje se događa u Siriji, ali i da bi voleo da bude onaj koji će izmiriti Izrael i Palestinu.\nRepublikanski milijarder dodao je da bi njegov zet Džared Kušner, suprug njegove ćerke Ivanke, mogao imati ulogu u eventualnim mirovnim pregovorima.\nAktuelni državni sekretar Džon Keri mesecima je nastojao da ostvari pomak u mirovnim pregovorima Izraela i Palestine, ali bez uspeha. Direktni pregovori dve strane su na mrtvoj tački već dve i po godine.


Kineska ambasada: Nije potvrđeno državljanstvo 39 žrtava\nTanjug 25. oktobra 2019. 08:03\nLONDON – Kineska ambasada u Londonu saopštila je da britanska policija još ne može da potvrdi da su 39 osoba, koje su mrtve pronađene u zadnjem delu kamiona, nedaleko od Londona, bile kineski državljani.\n„Britanska policija rekla je da proverava identitet preminulih, i da je trenutno nije u mogućnosti da sa sigurnošću kaže da su oni kineski državljani“, navodi ambasada.\nU međuvremenu, „Global Tajms“, koji objavljuje službeni list kineske Komunističke partije „Narodni dnevnik“, pozvao je Britaniju i druge evropske države da prihvate neku odgovornost za smrt 39 osoba.\nList ocenjuje da je trenutno nemoguće reći kolika je odgovornost žrtava za tragediju, ali napominje da se tako „ozbiljna humanitarna katastrofa dogodila pred očima Britanaca i Evropljana“, prenosi Rojters.\n„Jasno je da Britanija i relevantne evropske zemlje nisu ispunile svoju odgovornost da zaštite ove ljude od takve smrti“, navodi list i dodaje da čak i ako se utvrdi da su oni prokrijumčareni u zemlju, njihova smrt nije njihova krivica.\n„Zamislite koliko bi temeljne mere evropske zemlje preduzele da je više desetina Evropljana kolektivno i tragično ubijeno na neki način“, navodi list.


Bernstein pozvao na bojkot Svjetskog prvenstva |\nBernstein pozvao na bojkot Svjetskog prvenstva\nBivši predsjednik Engleske fudbalske asocijacije (FA) David Bernstein pozvao je na bojkot prvenstva svijeta u Rusiji 2018, ukoliko Međunarodna fudbalska federacija (FIFA) ne sprovede reforme.\nBernstein je za BBC rekao da je „vrijeme za drastičnu akciju protiv FIFA” i smatra da Mundijal u Rusiji neće moći da bude shvaćen ozbiljno ukoliko na njemu ne budu učestvovale vodeće evropske nacije.\nBernstein je podnio ostavku na mjesto u Antidiskriminatorskom odeljenju FIFA, koje je opisao kao „neefikasno”.\nSedamdesetjednogodišnji Bernstein je ocijenio da je FIFA „totalitarna organizacija” i da ga podsjeća na „staru sovjetsku imperiju”.\nOn je istakao da fudbal „ozbiljno trpi” pod sadašnjim režimom FIFA, a da je odluka da se Mundijal 2022. dodijeli Kataru „najgora u istoriji sporta”.\n„Mislim da Engleska ima u UEFA uticaja na FIFA, a trebalo bi da razmotri da se povuče sa slijedećeg Mundijala, dok se ne izvrši odgovarajuća reforma FIFA, uključujući povlačenje Blattera iz trke za peti mandat na mjestu predsjednika”, rekao je Bernstein.\nOn je naglasio da je od 54 članica UEFA, veliki broj moćnih zemalja kao što su Njemačka, Španija, Italija Francuska, Holandija.\n„Bez tih zemalja ne možete održati ozbiljni Mundijal”, dodao je Bernstein.\nSlično mišljenje kao što je Bernstinovo iznio je predsednik Nemačke fudbalske lige Reinhard Rauball koji je išao i korak dalje predloživši da UEFA izađe iz okrilja FIFA, ukoliko izvještaj o korupciji prilikom izbora Rusije i Katara za domaćine Mundijala 2018. i 2022. ne bude u cjelosti objavljen.\nFIFA je ove sedmice saopštila da će se šampionati svijeta održati kako je i planirano u Rusiji i Kataru 2018. i 2022. i da nije bilo osnova za ponovni izbor domaćina.\nGlavni istražitelj korupcije prilikom izbora za organizatore Mundijala žalio se na ovu odluku FIFA, rekavši da je zasnovana na pogrešnom tumačenju njegovog izveštaja.


Popravka krovova u toku - Ozon Media\nOd strane Ozon 15.06.2017.\nOd strane Ozon 15.06.2017. 0 komentar\nSremska Mitrovica – Sremskomitrovačko preduzeće „Gradsko stanovanje“ trenutno izvodi radove na popravci više krovova u dva naselja u gradu.\nRadi se o krovovima na četiri zgrade u naselju Stari most i jednom krovu zgrade u naselju Sportski centar.\nVrednost radova se kreće oko 3,2 miliona dinara, od toga dve trećine sredstava su obezbeđena iz pozamice koju daje „Gradsko stanovanje“, dok je su jednu trećinu potrebnih sredstava obezbedili sami stanari.\n„Pozivamo sve stanare stambenih zgrada da nam se obrate i da vidimo gde još zajedničkim snagama možemo da rešimo problem loših krovova. Za sada smo od pet planiranih zgrada sa radovima završili na jednoj od njih i to na zgradi broj 8 u naselju Stari most. Polako prelazimo na drugi objekat i mogu da kažem da su utisci stanara već pozitivni“, rekao je za Ozon Miloš Kovač, direktor „Stanovanja“.\nOn je objasnio da stanari stambenih zgrada ne samo da će biti zadovoljni kvalitetom usluga, odnosno radova, nego i izuzetno niskom cenom koju je „Stanovanje“ postiglo, pa tako navodi da je ranije popravka jednog krova u naselju Stari most koštala između 800.00 i 1,2 miliona dinara, a da se sada ta cena kreće između 500 i 750.000 dinara.\nPrema rečima Kovača, paralelno s radovima na popravi krovova uradiće se i ispitivanje gromobrana i izrada atesta za iste, što je ujedno i obaveza svake zgrade.\nKoncert klasične muzike „Ljubav slikana notama“.


Izložba “Foto Sretenović -80 godina” « Centar za likovnu i primenjenu umetnost Terra\nIzložba “Foto Sretenović -80 godina”\nDavne 1938. godine 1. maja u Kikindi je otvorena Fotografska radnja “Sretenović”. Vasilije Sretenović pošto je izučio zanat i završio šegrtovanje u Beogradu rešio je da u Kikindi otvori radnju i postane prvi Srbin koji će se baviti fotografisanjem. Upravo izložbom “80 godina foto Sretenović” naslednici Vasilija Sretenovića sin Sreten i unuk Vladimir proslavili su značajan jubilej.Sreten Sretenović istakao je da je njegov otac imao viziju koju i dan danas njegovi naslednici sprovode u delo, a to je da fotografisanje bude dostupno svima.\n“Ponosan sam na ovu izložbu i zahvaljujem se sinu što je uspeo da je napravi. Ranije smo imali samo crno-bele fotografije, sve se radilo ručno, a sada je sve potpuno drugačije – istakao je Sreten Sretenović.”\n“Na izložbi su zastupljeni crno-beli portreti po kojima smo i najpoznatiji. Tu su fotografije od 1938. godine do danas. Ima više od 200 fotografija i to je samo deo jer smo morali da napravimo selekciju jer nije bilo mesta za sve fotografije. Ideja je da pokrenemo portal gde bi ljudi mogli da razmenjuju stare fotografije, a portreti na ovoj izložbi bili bi baza. Imamo između 500 i 600 fotografija koje bi trebalo obraditi i doterati” – rekao je Vladimir Sretenović.\nIzložba je otvorena do 20. februara


Održana konferencija povodom projekta „Banatsko sunce za sve“ | Energetski portal Srbije\nOdržana konferencija povodom projekta „Banatsko sunce za sve“\n31.03. 2016 Srbija | Solarna\nU utorak 29. marta 2016. godine u Maloj Sali Gradske uprave u Pančevu održana je početna konferencija projekta „Banatsko sunce za sve – pilot projekat za promociju i implementaciju solarne energije za zagrevanje tople vode“ navodi se u saopštenju Pančeva.\nZamenik gradonačelnika Pančeva gospodin Saša Levnajić izjavio je da je ovo prvi projekat grada Pančeva iz oblasti obnovljivih izvora energije ovakvih razmera. Istakao je da će u okviru projekta biti postavljeni solarni paneli za zagrevanje vode na površini od 906 metara kvadratnih, a da je vrednost projekta oko milion evra. Dodao je da se projekta finansira sredstvima iz IPA fondova, kao i da je u planu realizacija sličnih projekata u budućnosti.\nPredsednik opštine Lugož iz Rumunije gospodin Francis Boldea naveo je da je kvalitet projektnog tima veoma dobar, a istakao je i značaa IPA fondova i povoljne uslove za implementaciju projekta.\nPredstavnik Kancelarije za evropske integracije gospođa Ana Ilić izjavila je da je ovo izuzetan primer projekta u oblasti energetske efikasnosti. Dodala je da se očekuje da će projekat dati značajne rezultate u pogledu smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte i uštede energije.\nDirektor JKP „Grejanje“ iz Pančeva gospođa Sandra Božić navela je da se nada da će ovaj projekat poslužiti kao primer dobre prakse za druge opštine. Kako je istakla, procenjeno je da će projekat doprineti uštedi energije od čak 49 odsto, a osim toga dobiće se i bolji kvalitet sanitarne vode i niža cena komunalnih usluga.\nProjekat „Banatsko sunce za sve“ započet je u januaru 2016. godine, a realizuju ga grad Pančevo i rumunska opština Lugož. Cilj projekta je da se istraživanjem mogućnosti korišćenja obnovljivih izvora energije u Pančevu i Lugožu poboljša i modernizuje sistem grejanja i smanji emisija gasova sa efektom staklene bašte kako bi se doprinelo zaštiti životne sredine. Očekuje se da će implementacija projekta biti završena do kraja ove godine.\nBeograd dobio mrežu „pametnih klupa“


LBK sigurnosni radarski sistem\nMLC530_SPG sigurnosne zavese\nRSL_400 sigurnosni laserski skener\nMLD_500_MLD_300 sigurnosne zavese\nMSI sigurnosni PLC-i i sigurnosni releji\nLeuze_Safety proizvodi i usluge\nLRS 36 (line range sensors) serija detektuje prisustvo objekata slično svetlosnim zavesama ili laserskim skenerima, pri čemu je cena ovog rešenja mnogo niža. Detekcija objekata se vrši na osnovu njihove visine bilo gde duž laserske linije. Moguće je konfigurisati 16 nezavisnih inspekcijskih zona i 16 inspekcijskih zadataka.\nLPS 36 (line profile sensors) serija može meriti dimenzije ili poziciju statičkih ili pokretnih objekata. Kod LPS modela se upotrebom enkoderskog ulaza mgu prikupiti podaci dovoljni za rekonstrukciju 3D izgleda pokretnog objekta. Ova osobina preporučuje LPS seriju gde god je neophodna precizna detekcija pozicije i/ili konture objekta, ali i zapreminskog protoka pokretnog objekta. Širina laserske linije je 600mm, kada je senzor postavljen na visinu od 800mm. Odziv merenja je 10msec, opseg merenja je 200...800mm, dostupan je Ethernet interfejs.\nLES (line edge sensor) serija omogućava merenje objekata preko detekcije karakterističnih ivica, a dostupni izlazi mogu biti analogni ili dostupni preko Etherneta ili Profibus-a. Moguće je konfigurisati do 4 polja inspekcije i do 16 inspekcijskih zadataka.


Amerikanci ne znaju gde je Iran; Iranci: Rat nema pobednika\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Jan.2020, 04:51\nBritanski "Independent" sproveo je anketu u kojoj je tražio od građana Sjedinjenih Američkih Država da označe Iran na nemoj karti. Većina anketiranih nije uspela da pokaže Iran, ali je nekoliko njih bilo veoma blizu. Iranska štampa proglasila je napad na američke snage u Iraku "mračnom noći za Amerikance", navodeći da je Vašington "prvi put u istoriji priznao neuspeh", dok je istovremeno na ulicama Teherana vladalo olakšanje što nijedna strana nije bila spremna za rat, prenose mediji.\nIranska štampa: "Mračna noć za SAD", građani odahnuli\n"Rat nije nešto poput video igre. To nije igra u kojoj ima pobednika", rekla je studentkinja arhitekture Dara Šodžai (23).\n"Nije trebalo da to da radimo jer su mogli da udare na nas i da nas unište", rekao je za AP.\nBlic: "Zalažemo se za rat": Većina građana Amerike NE ZNA GDE SE NALAZI IRAN


Dame na poslu šest meseci duže – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Dame na poslu šest meseci duže\nZa pripadnice lepšeg pola važe malo drugačiji uslovi. One mogu da do Nove godine napuste radno mesto sa 62 leta, ali moraju u radnoj knjižici da imaju bar 15 godina staža. Ukoliko žele u prevremenu, koja podrazumeva i „penale“, to mogu ako su sakupile 38 godina staža i navršile najmanje 56 godina i četiri meseca života.\nDame koje će u 2019. godini u starosnu penziju moraju da imaju najmanje 62 godine i šest meseci života i minimum 15 godina penzijskog staža. One koje se odluče za prevremenu trebalo bi da su sakupile 38 godina i šest meseci staža i 57 godina života.\nS druge strane, muškarci koji u 2019. računaju na odlazak u prevremenu penziju u radnoj knjižici trebalo bi da imaju ubeleženo 40 godina staža i minimum 57 godina i osam meseci života.\nSve do 2032. uslovi za odlazak u penziju se pomeraju i tek tada uslov starosne penzije za pripadnice lepšeg pola biće 65 godina života.\nRadno mesto ne treba napuštati pre poslednjeg dana godine, ali se Fondu PIO zahtev podnosi poslednjeg decembarskog dana uz sve prikupljene papire.\nSledeća: Redovna i izborna skupština PD Bukulja


Alumina nastavlja trend izvoznih rezultata\n18/02/2021 | 11:34 ⇒ 11:43 | Autor: SRNA\nKompanija Alumina iz Zvornika ostvarila je u 2020. godini vrijednost izvoza veću od 200 miliona KM, što joj je omogućilo da bude prvi izvoznik u Republici Srpskoj, a drugi iz BiH u prošloj godini.\nPredsjednik Upravnog odbora kompanije "Alumina" iz Zvornika Mile MatićFoto: SRNA\nPredsjednik Upravnog odbora Alumine Mile Matić smatra da fabrika može nastaviti trend izvoznih rezultata.\n- Očekujem nastavak trenda povećanja izvoza, jer imamo raširenu lepezu proizvoda i, uz planirane investicije, kreiramo nove proizvode, čime prema strateškom planu očekujemo da ćemo nastaviti sa stabilnim izvozom - rekao je Matić.\n- Pozicija baznog proizvoda na berzi bila je jako loša, a uz tu prvu nepovoljnu sitaciju pojavila se i pandemija virusa korona - pojasnio je Matić.\n- To proizvodimo i prodajemo, pa samim tim fabrika ima stabilnost, širi tržište i, bez obzira na pandemiju virusa korona, dobijamo nove kupce, planiramo strategiju koja je smislena i tržišno verifikovana - naveo je Matić.\nMatić je naglasio da nije jednostavno doći do novih kupaca, jer to ima svoju proceduru koja se do kraja mora ispoštovati.\n- Prvo, da bi se došlo do novog kupca treba najmanje dvije godine, to je procedura koja ima svoja pravila, od davanja ponude, uzoraka proizvoda, probne proizvodnje, participacije, minimalne sveobuhvatnosti snabdijevanja kupca, te dokazani kvalitet proizvedene robe - istakao je Matić.\n- Strateški plan za ovu godinu je lepeza novih proizvoda strateške važnosti, dakle prvi put otkako je fabrika napravljena, nismo prošle godine proizveli nijednu tonu baznih proizvoda zbog kojih je fabrika projektovana - rekao je Matić.\nPomoćnik direktora za strategiju, razvoj i tržište u Alumini Radislav Filipović rekao je da kompanija već nekoliko godina bilježi impozantne izvozne rezultate na godišnjem nivou.\n- U posljednje tri godine Alumina je zaista imala impozantne izvozne rezultate. Iako je u tom pogledu 2020. godina bila najmanja po izvoznom obimu, ali s obzirom na prateće teškoće koje su se pojavile tokom godine, prije svega pojavom pandemije virusa korona, kompanija je ostvarila zadovoljavajući rezultat u tim novonastalim okolnostima - rekao je Filipović.\n- Pojavom pandemije virusa korona koja je prouzrokovala totalnu paralizu, naročito sa aspekta logistike na svjetskom tržištu, Alumina je uspjela da se izuzetno dobro organizuje i da isporuči vlastite proizvode na sva tržišta bez ijednog zakašnjenja i u zadovoljavajućim količinama - kazao je Filipović.\nIstičući da su to kupci izuzetno znali da cijene, Filipović je naveo da je, baš u tom periodu zbog tih logističkih problema konkurencija sa Bliskog istoka kasnila, dok je Alumina isporučila redovne i one količine koje su bile planirane od konkurencije, čime je zadivila kupce naročito na dijelu afričkog i tržišta Bliskog istoka, gdje se u normalnim uslovima vrlo teško može konkurisati kineskim i proizvođačima sa Dalekog istoka.\n- Ako uporedimo Aluminu, kao jednog od igrača na svjetskom tržištu, i neku drugu multinacionalnu svjetsku kompaniju, razlika je u tome što je Alumina osposobljena da u svakom momentu isporuči neku urgentnu količinu robe - istakao je Filipović.\n- Naša poslovna politika je od samog početka bila bazirana da uvijek imamo na stoku određene količine gotovih proizvoda i sirovina, koje /ni/su predviđene planom, pa usljed neke iznenadne krize, kao što je ova sa virusom, možemo našim kupcima da urgentno isporučimo tražene količine - objasnio je Filipović.\nIstičući da je komapnija Alumina i u periodu krize uspjela da osvoji nove proizvode, Filipović je rekao da to mora da prati markentiška logistika kako bi se brže došlo do novih kupaca kojima treba dokazati da je proizvod kvalitetan.\n- Markentiški uspjeh je rezultat višegodišnjeg rada i aktivnosti u prethodnim godinama u kojima smo izgradili prepoznatljiv imidž i došli u poziciju da novim kupcima možemo da navedemo stotine drugih, za razliku od ranijeg perioda kada je nedostajala ta referenca u smislu, a kome isporučujete proizvode - rekao je Filipović.\n- S druge strane, kupci koji koriste naše proizvode, hvale nas na neki način, pominjući sve dobro vezano za kompaniju kao dobavljača, i u smislu kvaliteta proizvoda i smislu kvaliteta usluge, da se roba isporučuje na vrijeme, te da je u kvalitetnom pakovanju, što nam daje poslovnu sigurnost - rekao je Filipović.\nFilipović je rekao da je kompanija Alumina u potpunosti uspjela da slijedi planiranu poslovnu politiku, uspjela da zadrži zadovoljavajući kapacitet proizvodnje i plasman, te da sa aspekata razvoja i proširenja oblasti isprati primjenu svojih proizvoda.\n- To je potvrda da smo ispravno zacrtali poslovnu politiku, koja je rezultirala stabilnu poslovnu poziciju i da ovakve i slične krize na nas ne mogu ostaviti trajno negativne posljedice od kojih se treba dugoročno oporavljati - pojasnio je Filipović.\nNaglašavajući da je ipak pandemijska kriza ostavila negativan efekat, Filipović je rekao da je Alumina bila spremna da se izbori i sa takvom jednom situacijom, što to ne bi mogla za recimo četiri-pet godina unazad.\n- Očekujem da ćemo, uz još dva projekta koja smo planirali da uradimo, vjerovatno biti u poziciji da ćemo dostići toliki nivo stabilnosti da nijedna vrsta krize, bez obzira da li radi o krizi u određenoj oblasti ili o globalnoj svjetskoj krizi, neće moći značajnije ugroziti dalji rad fabrike sa stanovišta dispozicije naših proizvoda, uopšte gledano na svjetskom tržištu i sa stanovišta oblasti primjene. Praktično ćemo biti potpuno nezavisni od bilo koje vrste tržišta, od bilo kog kupca ili bilo koje vrste proizvoda - istakao je Filipović.


Brkić i Basta ispali posle penala, Dinamo iz Zagreba u Ligi šampiona!\nPlasman u Ligu šampiona posle plej-ofa ostvarili su Anderleht, Dinamo Zagreb, BATE Borisov i Braga, koja je posle boljeg izvođenja penala eliminisala Udineze, pa u grupnoj fazi neće igrati naši Željko Brkić i Dušan Basta.\nKiparski AEL nije uspeo da sačuva kapital iz prvog meča od 2:1 u Belgiji, Anderleht je napadao do 81. minuta, kada je Mbokani doveo svoj tim u vođstvo. Taj gol je bio dovoljan Belgijancima za plasman uz gol u gostima, ali su pobedu potvrdili u 89. minutu dupliranim vođstvom preko Jakovenka.\nMilan Jovanović nije igrao za Belgijance zbog isključenja u prvom meču na Kipru.\nDinamo je sa istim rezultatom otišao u Maribor, ali je i postigao gol preko Tonela u 12. minutu posle kornera, što je bilo dovoljno Zagrepčanima za plasman u grupnu fazu najelitnije evropske lige, drugi put zaredom.\nMaribor nije uspeo da napravi senzaciju, a u 85. minutu je ostao i sa igračem manje zbog oštrog starta Argusa i direktnog crvenog kartona koji mu je dodeljen.\nBATE Borisov je sa 2:0 iz prvog meča strepeo do samog kraja, jer je gubio od Hapoela u Izraelu sa 1:0, pa je domaćinima bio potreban još jedan gol za produžetke, ali nisu uspeli da ga postignu. Belorusi su u nadoknadi vremena izjednačili golom Pavlova i kao neporaženi iz dvomeča idi u grupnu fazu.\nI Malaga se zadovoljila pobedom na svom terenu od 2:0, pa nije igrala sa imperativom pobede protiv neefikasnog Panatinaikosa. Sa poslednjim sudijskim zviždukom za 0:0 u Atini, Malaga se plasirala u Ligu šampiona.\nOna je postala treći debitant u grupnoj fazi ove sezone, zajedno sa Nordsjilandom i Monpeljeom, a Španija je dobila 13. različitog predstavnika u eliti, što je apsolutni rekord, jer nijedna zemlja nema više od 10.\nUdineze i Braga su jedini odigrali nerešen prvi meč baraža (1:1), a u revanšu su Portugalce ugostili Željko Brkić među stativama i Dušan Basta po desnom boku. Poveo je Udineze golom Armera u 25, Ruben Mikael je anulirao prednost u 72. minutu.\nKako je posle 90 minuta na semaforu osvanuo isti rezultat kao i u Portugalu, usledili su produžeci. U dodatnih pola sata mreže su mirovale, a posle boljeg izvođenja penala, Braga se plasirala u grupnu fazu.\nApsolutni tragičar je Majkosuel, koji je u trećoj seriji sa kreča šutirao u Panenka stilu, ali je to učinio jako loše i bukvalno dodao loptu golmanu Betu.\nOd tada je sve bilo na Željku Brkiću, koji se u prve četiri serije bacao u svoju desnu stranu, poslednji put u levu, ali nije uspeo da zaustavi nijedan penal fudbalera Brage.\nDušan Basta nije bio među pet izvođača za Udineze, koji će igrati u Ligi Evrope naredne sezone.\n"Uvek bih se SKINULA zbog dobre uloge" Anđelka Prpić o golišavim scenama i UZBUĐENJU zbog nove uloge\n"IMALA SAM KRVARENJE U JEDNOM DELU MOZGA" Ispovest Bikovićeve bivše: "Ne znam šta će biti sa mnom"


Ko garantuje da smo bezbedni na Internetu ako imamo sajt na nacionalnim domenima? - PORTAL\nKo garantuje da smo bezbedni na Internetu ako imamo sajt na nacionalnim domenima?\nNa pitanje – Ko garantuje da smo bezbedni na Internetu ako imamo sajt na nacionalnim domenima, kada su zakoni u Srbiji veoma tanki u ovoj oblasti?, odgovara Dejan Đukić, rukovodilac Sektora za opšte i pravne poslove u Registru nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS):\nGarancija takve vrste ne postoji, bezbednosni rizici na Internetu su brojni i raznorodni. Generalno, nacionalni domeni važe za bezbednije, jer registri ovih domena obraćaju više pažnje na procedure koje se odnose na registraciju, kao i na sve kasnije izmene u vezi naziva domena. Što se tiče same bezbednosti na Internetu, ne postoji neka centralna tačka, u sistem bezbednosti su uključeni brojni subjekti. Srbija trenutno radi na donošenju Zakona o informacionoj bezbednosti prema kom treba da se formira Nacionalni CERT. RNIDS, kao nacionalni registar internet domena, radi na pripremi projekta CERT-a koji treba da se bavi reakcijom i prevencijom incidenata internet bezbednosti. Što se tiče kaznenog zakonodavstva, Krivični zakonik u glavi pod nazivom „Krivična dela protiv bezbednosti računarskih podataka“, propisuje set krivičnih dela iz ove oblasti.\nTekst objavio: UrednikDatum: 17.12.2015, 03:13 16.01.2017


Nikola Janić | Bezobrazluk bio bezobrazluk ostao\nVerovatno iz navike da se o KSU uvek znalo samo onoliko i ono što Mirjana Samardžija, sadašnja predsednica i Majkl Đorđević, ili Slavka, žele i dozvole, ili naruče da se objavi u medijima Srbije. A istina je suprotna od stvorene slike o toj američko-srpskoj organizaciji. Piše se i emituje šta je po volji nekim političarima, a ćuti o istini potrebnoj i dijaspori i matici. Srpskom rasejanju je dosta “domaćih” laži o nama i našim organizacijama. Umesto da nova vlada zahteva od njihovog kandidata (ne kandidata dijaspore) da iznese u javnost tražene podatke, oni ignorišu proteste, pisma i mejlove u kojima se traži da odustanu od ove destruktivne namere. Zaboravili su i oni i mi da na mejlove odgovaraju oni koji poštuju druge, ako očekuju da i oni budu poštovani.\nSvi znamo da novi premijer vlade Srbije i njen prvi potpredsednik, nemaju vremena ni da jedu na miru. Ali ako u toj žurbi i jedu, mogu bar dok jure na neki sastanak ili gostovanje u medijima, da kažu nekome ko trči pored njih, da se ljudima dogovori na mejlove. Dijaspora nije jedan ćevabdžija iz nekog mesta u Srbiji, već trećina njenih građana koji žive izvan matice. Ali od te trećine godišnje u Srbiju dolazi i do pet milijardi evra. Možda baš zahvaljujući tom novcu socijalni mir u matici je i dalje održiv. Da nije toga, da li bi građani mirno izdržali mnoge idiotizme, kao, na primer, da oko 60.000 zaposlenih svakodnevno odlazi na posao i radi, a da mesecima ne dobija zarađenu platu? Kada je broj gladnih sve veći, umesto da se smanjuje, onda lupanje u prazne šerpe nije dovoljno. Da dijaspora, koju ignorišu i ponižavaju, ne daje svojima pomoć, bila bi odavno kuka i motika.\nZli će nalaziti druge nepostojeće razloge za moja pisanja, pa čak dovoditi u pitanje korektnost napisanog. Zato imam potrebu da one koji čitaju ovaj tekst, podsetim šta je Slavke Drašković rekla u razgovoru s beogradskim novinarom Nebojšom Jankovićem pre pet godina, kada je objasnila:\n“…da je grupa viđenih Srba na tlu SAD 1990. godine formirala neprofitnu međunarodnu organizacija Kongres srpskog ujedinjenja(KSU). KSU je imao za cilj da okuplja Srbe i prijatelje Srba u dijaspori, i da budu posvećeni očuvanju i kontinuitetu srpskog nasleđa. Da daju doprinos demokratizaciji i razvoju srpskih teritorija, osnivači KSU su postavili kao svoj dugoročni cilj.” Ali je i naglasila i da je KSU imao“efektivan uticaj na pozitivne promene koje su se desile u javnom mnjenju, politici i medijima u odnosu na srpski narod u svetu zbog jakog i jedinstvenog nastupa i da KSU predstavlja najznačajniju srpsku organizaciju”.\nDa li je zbog toga, ili iz drugih razloga, Ministarstvo za dijasporu uključilo aktiviste ove organizacije u svoje poslove, posebno kada je reč o brojnim projektima ovog ministarstva? Gospodin Janković je, između ostalog, u pomenutom tekstu napisao i sledeće:\n“Kao novinar lokalnog beogradskog magazina i nezavisni istraživački novinar, autor ovog teksta je tek posle višenedeljnih upornih pokušaja uspeo da lično stupi u kontakt sa šefom beogradske kancelarije KSU, g-đom Slavkom Drašković. Početak samog razgovora je bio više nego obećavajući, ali, iznenađujuće, dovoljna su bila samo dva “pogrešna” pitanja da bi intervju bio prekinut.\nPošto su, po svemu sudeći, dotična gospođa i njeni saradnici iz KSU do sada verovatno bili naviknuti na razgovore sa snishodljivim predstavnicima medija, što se vrlo lako može i zaključiti na osnovu brojnih dosadašnjih afirmativnih medijskih izveštaja sa brojnih konvencija i skupova koje je KSU organizovala prethodnih godina, dovoljno je bilo samo jedan kritički stav i vrlo konkretno pitanje o postignutim rezultatima da bi svaka dalja informacija i odgovor bili uskraćeni. Usledili su i pozivi uredništvu, dodatne “provere”, ali posle svega i usmena želja predsednice beogradske kancelarije KSU da se razgovor ipak nastavi “pošto je po sredi bio nesporazum”, kako je izjavila. U istu svrhu angažovana je i poznata beogradska agencija za odnose sa javnošću, čiji su PR menadžeri i lično posetili autora ovih redova u matičnoj beogradskoj redakciji, uručivši mu prethodno obećani propagandni materijal KSU i zvanični poziv da se razgovor nastavi”.\nU nastavku razgovora gospođa Drašković je odgovorila i na pitanje zašto smatra da je KSU najuticajnija i najznačajnija organizacija u dijaspori, kao i zbog čega je Kongres srpskog ujedinjenja iz Amerike, za razliku od drugih srodnih organizacija, tako “poseban”:\n“Na sreću po mnogo čemu. U dijaspori imate kao i u matici mnogo rascepkanosti, podela i sve što se dešavalo ovde reflektovalo se i tamo. Kongres kao takav je prva organizacij ( a mislim da je kasnije u Evropi bilo pokušaja da se osnuju i slične), koja je osnovana u dijaspori da bi se bavila odnosom prema matici, imala veze sa maticom i uopšte pokušala da pomogne i uspostavi kulturne, ekonomske i svakakve druge veze. Osnovana je u Americi krajem osamdesetih, a zvanično je i registrovana 1990. godine”, rekla je “ujna iz Amerike”.\nO naporima da se osnuju “slične organizaciji u Evropi”, pisaćemo opširnije, a možemo da pomenemo da je i u toj “drami” jednu od ulogu negativca imao KSU, šireći laži sa ciljem da spreče jačanja naše dijaspore u Evropi. O tom potom, a da sada pročitamo i šta je Slavka još rekla o toj “posebnoj organizaciji”- Kongresu srpskog ujedinjena:\n“Osnovana od jednog elitnog dela srpskog naroda u Americi, Amerikanaca srpskog porekla i osnivači su Majkl Đorđević, jedan od najpoznatijih i izuzetno cenjenih biznismena u Americi, Aleksandar Karađorđević, ali ne prestolonaslednik već drugi član kraljevske porodice, gospodin Dragoslav Đorđević … Uostalom, ja ću vam dati listu osnivača, ali u suštini su oni inicijatori toga. Ali na toj osnivačkoj skupštini je bila elita srpskog naroda u Americi i danas Kongres u svom jezgru čini, mada se on proširio po veličini i značaju, jedan elitni sloj intelektualaca – mnogobrojni profesori univerziteta, doktori, viđeni advokati, pesnici, književnici, znači grupa uticajnih ljudi u Americi”.\nInteresantno je i da izdvojimo Slavkinu tvrdnju da u Evropi imaju “jednu kancelariju u Beču, što je za jednu američki baziranu organizaciju jako mnogo kada to uporedite sa veličinom drugih naših organizacija u dijaspori”. Dakle, kancelarija u Beču, čiji je dugogodišnji direktor gospođa Olga Davidović, i gde deluje samo ona uz još par ljudi, veća je po Slavkinom kazivanju od, na primer, udruženja ili Saveza srpskih klubova i udruženja u Austriji? Možda je zbog te veličine ta kancelarija od Srećkovića prošle godine dobila 5.000 evra?\nNa pitanje kakvi su bili odnosi KSU sa Miloševićem i njegovim režimom i šta je epilog svega toga, Slavka je odgovorila:\n“Pa, naša organizacija, pošto se osnovala, odmah je poslala delegaciju u Srbiju sa ciljem dobre volje i prijateljstva i ona je posetila i Miloševića i sve opozicione lidere. Epilog toga je jedna knjiga, koja je objavljena ubrzo nakon toga, a koja sve to dobro objašnjava. Mislim da je toj prvoj grupi nešto već bilo sumnjivo oko toga, kakve su Miloševićeve namere iako je on važio tada, kako ovde tako i u dijaspori, za nekog ko će srpski narod da pokrene na bolje. Međutim, ta prva delegacija je odmah kod Miloševića pokrenula pitanje šta će petokraka na srpskoj zastavi, pa onda je sporna bila i himna “Hej Sloveni” i tu je njegov odgovor već izazvao nekakvo podozrenje”.\nO broju članova, kako su se finansirali nekad i kako sad, kao i ko finansira KSU, Draškovićeva je rekla:\n“Pa ja ne znam tačno, taj podatak je u centralnoj kancelariji, ali meri se na desetine hiljada. Oduvek se finansiramo na isti i jedini način, donacijama članova i donacijama bogatih sponzora iz dijaspore. To nije nikakva tajna i njihova imena mogu da se nađu na našem internet sajtu. Oni koji daju više od 5.000 dolara godišnje i obavežu se da će u narednih pet godina najmanje toliko finansirati organizaciju, oni postaju deo posebnog savetodavnog odbora koji prati glavne pravce organizacije. Znači pošto su oni finansijeri, oni na to imaju pravo i u tome je tajna uspeha naše organizacije, da posluje kao akcionarsko društvo…”\n“Koje je to značajne projekte učinila KSU za maticu, pošto je suština vašeg postojanja pomoć matici? Šta je to, što je KSU uradio za poslednjih 15 godina, od svog postojanja?\nPa ja nisam skroz bila spremna na ova pitanja, pa ću vam naknadno dostaviti te podatke. Nekoliko ključnih stvari u međuvremenu je urađeno, a veoma je važno znati da postoji period, govorim o periodu za vreme vladavine Miloševića, u kojem je Kongres radio tako što je, na primer, kako je meni rečeno, držao takozvani “low level”, znači bez preteranog eksponiranja i mešanja da bismo mogli da pomažemo narodu ovde, da donosimo humanitarnu pomoć, dodeljujemo stipendije, radimo na kulturnom povezivanju.\nPostoji li neka zaokružena cifra koliko ste pomogli na primer studenata, siromašnih porodica, nezbrinutih?\nPa upravo smo imali dodelu stipendija iz naše zadužbine Studenica. To je ogromna delatnost i veoma je plodna, posebno kada je reč o toj kulturnoj saradnji. Što se tiče humanitarne pomoći već dve do tri godine unazad to ne radimo, a od ranije to se meri u milionima dolara…”\nVoleo bih da mi kažete nešto više o skupu, koji je održan u Las Vegasu. Bilo je vrlo spornih napisa u pojedinim beogradskim medijima uoči tog skupa, da će se, umesto ozbiljnog kongresa, tamo dogoditi više nekakva fešta ili zabava? Kako komentarišete to i šta se, u stvari, tamo dešavalo?\nTo je smešno i to su gluposti i ne želim uopšte da komentarišem takve stvari. Sva ova vaša pitanja deluju mi senzacionalistički i ne želim da učestvujem u tome.”\nOvim rečima gospođa Drašković je prekinula razgovor. A postavljeno pitanje nije bilo ni malo smešno, već ozbiljno i neophodno. Danas, oktobra 2012. možemo samo konstatovati da se u ćutanjima Slavke Drašković nije ništa promenilo. Zato javnost Srbije i rasejanja ne može da zna, na primer, zašto su od Američke vlade (USAID) primili 200.000 dolara?\nKSU je organizacija srpske dijaspore (tako je bar i dalje predstavljaju u medijima) koja je institucijama u Srbiji godinama zamerala nepoštovanje zakonom naznačene potrebe transparentnosti. Problem je što po njihovom tumačenju ta obaveza važi samo za druge, a ne kada neko hoće da zna nešto o njihovom radu, o kome se zapravo ne zna skoro ništa. Posle dugogodišnjih pokušaja nismo dobili odgovor ni na najvažnije pitanje: Šta zapravo radi u Srbiji, za Srbiju i za naše rasejanje KSU, koji je po njenim rečima “najznačajnija srpska organizacija“ naše dijaspore? O pomenutom projektu od 200.000 dolara, koji je vodio KSU i koji je trajao od februara 2011 do maja 2012. godine znamo dosta i imamo deo dokumentacije, ali nigde nismo mogli da vidimo, kakve su koristi od toga imali građani Srbije? Priče o dobronamernosti Amerike i važnosti komunikacije sa američkim i srpskim ženama su i dalje samo priče. Od najave da Srbija ima 1500 žena lidera, od toga 350 prijavljenih KSU, samo njih 16, izabranih od posebnog žirija, putovalo je za Njujork i Vašington. Podatke o troškovima nemamo, ali po nekoj realnoj računici, ukupan trošak po ženi, mislim na put, smeštaj i hranu (ako ih američke koleginice i muški i ženski američki lideri i biznismeni nisu kao goste častili večerama i ručkovima) iznosio bi oko 3.000 dolara, znači ukupno oko 48.000 dolara. Naravno ovo je pod uslovom da je KSU svima, pa i tadašnjoj predsednici Skupštine, gospođi Đukić Dejanovic, platio troškove putovanja i boravka.\nOko 100 žena iz Amerike, Srbije i zemalja Balkana, srelo se u Beogradu tokom tri dana i razgovarali su o politici, nauci, bezbednost, ekonomiji, prosveti… Svim ženama nije plaćen put (ili jeste?) a ako nije, onda bi koštanje hrane za 100 zena moglo da budu oko 15 dolara, što je 1.500 dolara, ako su u glavnom gradu Srbije jeli srpska jela, prebranac, vešalicu i ribu šarana, a ne ruski kavijar. Ako dodamo i koštanja materijala itd, došli bismo do iznosa od 5.000 dolara.\nOdržana su i tri seminara, na kojima je KSU držao predavanje o biznisu, o medijima i o politici. Seminari su održani u prostorijama KSU, pa pretpostavljam da nisu sami sebi platili zakup lokala? Po objavljenim slikama može se zaključiti da je dnevno prisustvovalo oko 20 ljudi. Ako je i njima, u šta ne verujem, plaćen smeštaj, put, hrana.. i to bi bilo 100 dolara po učesniku i danu, što je ukupno 6.000 dolara.\nPrema gruboj i jedino dostupnoj računici, KSU je škrt na odgovorima a kada je novac u pitanju ne odgovaraju uopšte, koštanja projekta su oko 60.000 dolara. Ne treba da nas interesuje gde, ili kome i šta je plaćeno sa ostalih oko 140.000 dolara. Ali je sasvim logično da nas na ovom mestu interesuje i da tražimo odgovor na pitanje: kakav je tu rezultat? Kakve su koristi (realno, a ne fiktivno i slatkorečivo opisano) od toga imali građani Srbije?\nKSU se više od 7-8 godina ne bavi humanitarnim delovanjem, kako je rekla direktorka Slavka. Dobar deo “poslova” obavljaju im volonteri (što znači rade besplatno) pa je sigurno da ima dosta hiljda neiskorišćenih dolara, koje nisu hteli, ili nisu mogli da preusmere u neke humanitarne fondove. Nisu mogli da daju ni javnim kuhinjama, ni staračkim domovima, ni siromašnima i bolesnima, pa je pitanje: gde je lova? Na njihovom računu sigurno nema platno mnogo novca, jer da ima, ne bi valjda “stanovali” skoro besplatno u velelepnim prostorijama u Vasinoj 20. Ne bi imali ni obraza da od Ministarstva za dijasporu uzmu desetine hiljada evra, takođe za projekte od kojih nema nekih opipljivih i realnih rezultata?\nDanas je neprihvatljivo, ali nažalost “opipljivo”, da neko i dalje insistira da bivša direktorka KSU bude nova “direktorka” dijaspori?! Da možda priča predsednika Tomislava Nikolića (u emisiji RTS-a “Svedok” 31.10.2012.) o tome da je Hilari Klinton pominjala “naše ljude u Americi”, nije slučajna, već muvanje ispod stola, znak i priprema, da će ipak “prijateljev prijatelj” biti naš novi direktor? Ako nije tako, da li predsednik Nikolić to, zbog Slavke, opet deli dijasporu? Zašto nije, ako mu to nije rekla Ketrin, upitao gospođu Ešton, šta ona i EU misle o “našima u Evropi” i koja su oni, naši u Evropi, vrednost za EU pa nam preneo i njen odgovor?


Tajna protivraketna odbrana: Kako zaštititi Belu kuću? - Sputnjik Srbija\n06:33 30 Oktobar 2020\n18:45 03.12.2019 (osveženo 19:11 03.12.2019) Preuzmite kraći link\nZgrada Bele kuće u Vašingtonu zatvorena je 26. novembra nakon što je nepoznati avion ušao u vazdušni prostor američke prestonice. Istovremeno, nekoliko američkih borbenih aviona krenulo je ka Vašingtonu. Kasnije je Američka komanda za vazduhoplovnu odbranu na Tviteru objavila da se avion ne smatra neprijateljskim.\nTokom zatvaranja novinari raznih američkih medija izveštavali su iz Bele kuće o razvoju situacije. Producent Si-Bi-Esa Sara Kuk objavila je na Tviteru fotografiju sistema protivraketne odbrane na krovu zgrade ispred službene rezidencije predsednika Sjedinjenih Američkih Država.\nAmerički mediji prenose da fotografija prikazuje sistem raketa zemlja-vazduh „Avendžer“, koji ima osam raketa „stinger“. Prvobitno je dizajniran da zaštiti snage američke vojske od vazdušnih udara na maloj visini.\nUzimajući u obzir sve učestaliju upotrebu bespilotnih letelica ne samo u vojskama zemalja širom sveta, već i među terorističkim organizacijama i kriminalnim grupama, čini se logičnim i neophodnim da se zaštite vladini objekti i zgrade, čak i korišćenjem raketnih sistema, pišu novinari lista „Gazeta“.\nprotivraketna odbrana, Bela kuća


BALKAN-HANDBALL ČITALAČKA ARMIJA: Pet meseci zaredom preko 100.000 poseta – Balkan-Handball.com\nHome / Analize / BALKAN-HANDBALL ČITALAČKA ARMIJA: Pet meseci zaredom preko 100.000 poseta\nBALKAN-HANDBALL ČITALAČKA ARMIJA: Pet meseci zaredom preko 100.000 poseta\nDa je Balkan-Handball.com na pravom rukometnom putu svih ovih sedam godina, govori nam i konstantan rast posećenosti i naše čitalačke armije. Prema statistici u prvih osam meseci 2013. godine, jasno je da će ova godina biti rekordna po broju poseta, otvorenih stranica sajta, kao i broja posetilaca. Pet meseci zaredom, Balkan-Handball.com beleži više od 100.000 poseta na mesečnom nivou, 300.000 otvorenih stranica koje napravi između 30 i 35.000 posetilaca iz čitavog sveta.\nPo broju poseta prednjače posetioci iz Srbije, zatim Makedonije, a odmah zatim Hrvatske, BiH i Slovenije. Od „pečalbarskih“ zemalja, najviše posetilaca imamo u Nemačkoj, Francuskoj, Mađarskoj i Austriji. Tačno 182.000 ljudi posetilo je Balkan-Handball.com u prvih osam meseci 2013. godine. Oko 75% posetilaca dolazi sa Ex-Yu prostora, dok 25% čini rukometna pečalba širom Evrope i sveta.\nBalkan-Handballrukometrukomet na balkanurukometni sajt\n← Prethodni članak Milan Vukas novi sportski direktor ŽRK Železničar iz Inđije\nNaredni članak → PROFIL POBEDNIKA – BOJANA POPOVIĆ: Nekrunisana kraljica svetskog rukometa


Iračko krilo Al Kaide preuzelo je odgovornost za niz bombaških napada u Bagdadu i drugim krajevima Iraka, u znak odmazde zbog pogubljenja sunitskih zatvorenika, navodi se u saopštenju postavljenom na internet u petak.\nNa stotine ljudi ubijeno je u napadima širom Iraka u poslednjih nekoliko sedmica, u najtežem talasu sektaškog nasilja u zemlji u proteklih pet godina. Samo u prošloj sedmici, u napadima autobombama, bombama podmetnutim kraj puta i pucnjavama ubijeno je najmanje 100 ljudi.\nIslamska država Iraka i Levanta (ISIL) navodi da je delovala u reakciji na ubistva zatvorenika, aludirajući na pogubljenje 17 ljudi u Iraku ovoga meseca, od kojih su većina osuđeni pod optužbama za terorizam, prenosi Rojters.\nPobuna sunitskih islamskih militanata, među kojima i lokalnog krila Al-Kaide, protiv iračke vlade pod šiitskim vodstvom, dobila je na zamahu 18 meseci nakon povlačenja američkih vojnika.\nIslamska država Irak značajno je pojačala napade u ovoj godini. Više od 1.000 Iračana ubijeno je u julu, što predstavlja najvišu mesečnu brojku žrtava od 2008. godine, prema podacima Ujedinjenim nacijama.\nDvoipogodišnji građanski rat u susednoj Siriji pojačao je duboko ukorenjene sektaške podele i uzdrmao je iračku krhku koaliciju šiitskih, kurdskih i sunitskih frakcija.


Pobunjenici u Maliju proglasili nezavisnost\nPobunjenička grupa u sjevernom Maliju proglasila je nezavisnost regiona Azavad, koji je zauzela krajem prošlog mjeseca.\nNacionalni pokret za oslobođenje Azavada (MNLA) objavio je ovo saopštenje na svom vebsajtu, uz napomenu da će poštovati granice drugih država, javio je BBC.\nOvo je jedna od dvije grupe koja je učvrstila pozicije nakon zbacivanja vlade. Vođe puča preuzele su vlast nakon protesta zbog neuspjeha vlade da suzbije pobunu.\nU međuvremenu, grupa Amnesty International upozorila je da je Mali na ivici velike humanitarne katastrofe.\nLucić: Kako je Vučić pokraden na izborima NajčitanijeZašto je veliki pobednik nezadovoljan svojom pobedom?Negiranje genocida dominira izbornom kampanjom u SrebreniciIzborna solidarnost: Demokrate podržavaju desničareRIK: DSS-Dveri ipak ispod cenzusa Srbija: Protest opozicije zbog sumnje u izbornu krađu Bileća: Imam pomaže izgradnju kuće preminulog proteObitelj Popović: Ima li pravde za DragoljubaPriština traži skidanje zastave Kosova sa liste zabranjenih na EvrovizijiPančić: Laka glasanja i teška brojanjaZašto se ne treba radovati rezultatima izbora u SrbijiNajgledanije "Perspektiva": Druga epizoda – Podgorica Protest opozicije u Beogradu Podgorica: Koncert Vasil Hadžimanov Banda Nacionalni spomenik BiH: Stari grad Srebrenik Palanački napadi na Konstantinovića Jovan Komšić: Imaćemo kompetentnu proevropsku opoziciju Eksplozija na Suncu veća od Zemlje Prinove u praškom ZOO-u Bagdad: Demonstranti upali u Zelenu zonu i Parlament Kerry: IDIL gubi vojno i finansijskiNajviše komentaraBorger: Haška pravda nepotpuna ali bitna protiv kulture negiranjaZašto je veliki pobednik nezadovoljan svojom pobedom?Penzioner tužio Putina: Šta će nam takav predsednikNegiranje genocida dominira izbornom kampanjom u SrebreniciIzborna solidarnost: Demokrate podržavaju desničareŽivot poslije Srebrnog medvjeda: I dalje borba za golo preživljavanjeRadikali opet među namaNakon smjena, na HTV-u i prvi otkazKo je rušio Beograd i dalje bez odgovoraSrbija: Protest opozicije zbog sumnje u izbornu krađuNajslušanije Srbija u dva Srbija u dva Jutarnji program za Srbiju Jutarnji program za Srbiju Jutarnji program za Srbiju


Sokolačkim pčelarima pomoć od viših nivoa vlasti - Akta.ba\nAgrarni fond Istočno Sarajevo odobrio je 3.330 KM Udruženju pčelara "Glasinac".\n19.11.2021. 08:59 / Izvor: SRNA\nAgrarni fond Istočno Sarajevo odobrio je 3.330 KM Udruženju pčelara "Glasinac", koje će sokolački pčelari utrošiti za nabavku pogača za ranu prihranu pčela i za organizovanje stručnog predavanja, rekao je Srni sekretar ovog udruženja Slaviša Knežević.\nOn je istakao da je krajem prošle sedmice potpisan ugovor sa predstavnicima gradskog Agrarnog Fonda prema kome ova sredstva treba namjenski utrošiti u narednih šest mjeseci.\nPrema njegovim riječima predavnje će biti organizovano krajem februara kada pčelari "Glasinca" redovno održavaju godišnju skupštinu udruženja, analiziraju ostvareno u prethodnoj i donose plan za narednu godinu, te istog dana organizuju stručno predavnje za svoje članove.\nKnežević je podsjetio da je mimo ovih sredstava sokolačkim pčelarima izašlo u susret i Ministarstvo za polјoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Republike Srpske sa sredstvima za premije, te dodao da je za tu namjenu uplaćeno ukupno oko 13.570 KM.\nOn je naglasio da su pravo na ovaj vid podsticaja ove godine ostvarili pčelari koji imaju preko 50 društava i dobili po 6,5 KM po društvu, te da su premije uplaćene i prebačene na tekuće račune.\n"Iako su se prethodne tri-četiri godine veoma loše pokazale u pčelarskoj proizvodnji i prinosu meda na našem području, ova i sredstva od resornog ministarstva Srpske su nam dobro došla jer su nam i nedostajala da ispoštujemo svoje poslovne planove”, naveo je sekretar udruženja “Glasinac”.\nKnežević je izrazio nadu da će za pčelare ovog udruženja, koji imaju više od 50 košnica, biti doznačena dodatna sredstva oko 4.100 KM prema Pravilnuku o uslovima i načinu ostvarivanja podrške polјoprivrednim proizvođačima u uslovima izazvanim pandemijom virusa korona, planirana u resornom ministarstvu Srpske.\nUdruženje "Glasinac" ima 120 članova koji imaju ukupno oko 3.000 košnica i jedno je od najaktivnijih na Sarajevsko-romanijskoj regiji.\nDirektor Agrarnog fonda Istočno Sarajevo Ivana Novaković rekla je da su nakon raspisanog javnog poziva sredstva za proširenje proizvodnih kapaciteta i proširenje proizvodnje, pored polјoprivrednika koji se bave uzgojem ovaca, muznih krava i uzgojem ribe dobila i tri udruženja pčelara iz šest gradskih opština.\nNa sredstva koja su aplicirali, kako kaže, pčelari treba da dodaju još 30 odsto vlastitih sredstava za unapređenje proizvodnje.\nOna je istkla da je za pomoć razvoju pčelarstva bilo planirano 10.000 KM i da su sva tri prijavlјena udruženja ispunila uslove i dobila po 3.300 KM, te dodala da je za individualne polјoprivredne proizvođače koji se bave uzgojem ovaca, muznih grla i ribe predviđeno i biće doznačeno ukupno 30.000 KM.\nSokolac osniva slobodnu zonu\nOpština Sokolac otvara vrata međunarodnim investitorima\nIdeje za pomoć poljoprivrednicima: Subvencionirati one koji se žele baviti poljoprivredom\nSokolac: Usvojene odluke o administrativnim taksama i smanjenju cijena komunalnih usluga\nUdruženje pčelara Glasinac Sokolac\nGlasinačka bb Sokolac\nStefana Nemanje 14 71123 Istočno Novo Sarajevo


Izvršni direktor Grupe 484 Vladimir Petronijević istakao je da se u dokumentu „Izazovi prisilnih migracija u Srbiji“, koji je sačinila grupa nevladinih organizacija, govori o položaju i problemima izbeglica, interno raseljenih lica,tražilaca azila i povratnika po osnovu sporazuma o readmisiji.“ Naglasio je da problem lažnih azilanata preti da ugrozi bezvizni režim, zbog čega je neophodno da se, u saradnji sa Evropskom unijom, ali i drugim partnerima, preduprede moguće posledice.\nPotpredsednik Vlade zadužen za evropske integracije, Božidar Đelić, naglasio je da Vlada neće dozvoliti da na bilo koji način bude ugrožena vizna liberalizacija, kao i da su mere koje jedo sada preduzela u rešavanju tog problema dovele do pada broja zahteva za azil u zapadnoevropskim zemljama. Naveo je podatak da je od septembra 2009. godine do decembra 2010. godine 17 715 građana sa pasošem Srbije zatražilo azil u zemljama EU, a da su gotovo svi zahtevi odbijeni.Vlada će nastaviti da preduzima mere u cilju daljeg smanjenja broja zahteva za azil, a među njima su i izmene krivičnog zakonodavstva kojima će se precizirati krivično delo organizovanja nelegalnih migranata. Takođe će biti predložene mere kojima seneće ograničavati sloboda kretanja građana, već samo ograničiti prelazak granice licima koja zloupotrebljavaju viznu liberalizaciju. To, međutim, ne može biti osnov za netrpeljivost prema manjinama u Srbiji, budući da su u preko 95 odsto slučajeva azil zatražilipripadnici manjina.\nPotpredasednik Đelić je ukazao da je Srbija i dalje zemlja sa najvećim brojem izbeglica i raseljenih lica i da u njoj živi 86 000 ljudi iz Hrvatske sa izbegličkim statusom i 220 000 interno raseljenih lica sa Kosova i Metohije. Pored ostalih otvorenih pitanja, pitanje stanarskih prava izbeglih iz Hrvatske je i dalje otvoreno i mora da bude rešeno u pregovorima sa Hrvatskom, a pitanje raseljenih u dijalogu Beograda i Prištine. Rekao je i da će Vlada Srbije sa njevropskim partnerima više raditi na većoj inkluziji svih građana i otklanjanju ekonomskih razlogaza nezadovoljstvo u zemlji.\nDržavni sekretar u Ministarstvu unutrašnjih poslova Dragan Marković najavio je da će pri Ministarstvu uskoro biti osnovana još jedna kancelarija za azil i naveo da u Srbiji azil najviše traže ljudi iz Avganistana i Pakistana.\nPomoćnik ministra rada i socijalne politike Vladimir Pešić izložio je mere koje preduzima to ministarstvo radi pomoći izbeglicama i raseljenim licima. Komesar za izbeglice Vladimir Cucić rekao je da je Komesarijat posvećen upravo prijemu povratnika i njihovom zbrinjavanju.\nO problemima u radu Ministarstva za Kosovo i Metohiju i pomoći koju pružaraseljenim licima učesnike skupa obavestio je pomoćnik ministra za Kosovo i Metohiju Branislav Ristić.\nDokument„Izazovi prisilnih migracija u Srbiji“ predstavio je, u ime Grupe 484, Danilo Rakić, koordinator projekta Evropsko-srpska saradnja u oblasti prinudnih migracija, koji je sačinjen uz podršku Evropske unije.\nUčesnici javnog slušanja ocenili su da problem azilanata iz Srbije mora biti rešen tako da se ne ugrožavaju ljudska prava i slobode lica koja traže azil, ali ni vizna liberalizacija i sloboda kretanja svih građana Srbije. Većina učesnika ukazala je da su težak ekonomski i socijalni položaj glavni razlog za to što građani Srbije, uglavnom pripadnici manjinskih grupa, žele da odu iz zemlje, tražeći politički azil. Za to, kako je rečeno, nemaju osnov, budući da se u Srbiju poštuju ljudska i manjinska prava.\nPredstavnik Ambadase Švedske u Srbiji Bjorn Linderfalk istakao je da rešenje za priliv lažnih azilanataiz Srbije u EU vidi u pojačanoj kontroli na granicamai ali i dugoročnom poboljšanjuekonomskog i socijalnog stanja u zemlji.\nU radu skupa učestvovali su narodni poslanici Nada Koludžija, Meho Omerović, Ivan Andrić, Bajram Omeragić, Miroslav Markićević, Vitomir Mihajlović i Milorad Buha. Govorili su i predstavnici Udruženja Srba iz Hrvatske i Udruženja Roma.


Vođenje kroz izložbu "Crna ti" večeras u NGVU\nVođenje kroz izložbu „Crna ti“ večeras u NGVU\nTanjug 21. jula 2021. 11:10\nBEOGRAD – Vođenje kroz izložbu “Crna ti” biće održano večeras u Novoj galeriji vizuelnih umetnosti u Beogradu, a postavka će biti otvorena do 29. jula, saopšteno je iz ove institucije.\nPosetioci će moći da prisustvuju razgovoru sa autorkama Nadeždom Kirćanski i Sanjom Latinović o toku postavke izložbe, o tome kako umetnice vide takvo međusobno integrisanje, kako se ono odražava na pojednačne radove, kao i šta donosi iskustvo objedinjavanja umetničkih dela u jednom prostoru.\n“Izložba “Crna ti“ je ispoljavanje identiteta dve različčte autorke i polja značenja pojedinačnog umetničkog rada, koji tako postaju ključni elementi za razumevanje njihovog zajedničkog potencijala. Nivo takvog povezivanja jednak je stepenu poverenja da će upravo to spajanje dva umetnička stava omogućiti da se stvori novi, koherentniji komunikacioni prostor…Od samog naziva izložbe, umetnice uvode posmatrača u stanje pripreme za ono što će doživeti“, navode organizatori postavke.\nPraksa vizuelne umetnice Kirćanski angažuje širok raspon medija, uključujući crtež, objekte i prostorne instalacije, a jedan od ključnih fokusa u njenom radu je socio-politička realnost i savremeni jezik mladih čijom se analizom filtrira skriveni emotivni, fizički i intelektualni rad.\nRealizovala je pet samostalnih izložbi i učestvovala na mnogim grupnim izložbama u zemlji i inostranstvu.\nDobitnica je nagrade “Dimitrije Bašičević Mangelos“ za mlade savremene umetnike, kao i nagrade “Sreten Stojanović“ Fakulteta likovnih umetnosti za dostignuća u skulpturi.\nIako po vokaciji vajar, umetnica Latinović svoj rad fokusira na performansu i video i foto-dokumentaciji, a njihova tema je usmerena na problematizovanje pozicije individue danas, kao i na svakodnevna suočavanja sa brojnim društvenim pritiscima.\nDobitnica je domaćih i međunarodnih priznanja, a njeni radovi deo su mnogih privatnih i javnih zbirki.


Građani BiH u prvih pet mjeseci ove godine popili su uvozne vode za 66 milijuna KM - Radio Ljubuški\n“Slobodno tržište i nedovoljna zaštita domaće proizvodnje u svim sferama gospodarstva samo zadaju udarce domaćim proizvođačima. Nedostaju nam adekvatni poticaji, ali i jaki brendovi kakve imaju zemlje u okruženju, kao što su Srbija i Hrvatska, koje imaju mnogo veći uvoz u BiH nego mi izvoz na njihovu teritoriju. Ono što je trenutno najrealnije i najučinkovitije je udružena akcija svih aktera, od institucija do komora u BiH i građana, da se kupuju domaći proizvodi. Pored marketinške kampanje, koja je neophodna, potrebno je uvesti, recimo u škole, kampanje za učenje podmlatka o bitnosti kupovine domaćeg proizvoda, pokrenuti kampanju edukacije kupaca, promociju domaćih proizvoda i domaće proizvodnje s ciljem promjene mentaliteta domaćih potrošača, uz angažman i podršku svih institucija. Strane kompanije od kojih uvozimo vodu godinama imaju agresivnu kampanju”, kazali su za Klix.ba iz Vanjskotrgovinske komore BiH.\nIsplata invalidnina za svibanj 2021. godine\nMost Počitelj je najveći most na cijelom Koridoru Vc


Upravljanje otpadom zadatak za sve sektore u društvu – Ekološki pokret Ozon\nUpravljanje otpadom zadatak za sve sektore u društvu Reviewed by Momizat on jan 29 . [caption id="attachment_5727" align="aligncenter" width="750"] Deatalj sa radnog doručka[/caption] Upravljanje otpadom je kompleksna oblast u čije se uređivanje [caption id="attachment_5727" align="aligncenter" width="750"] Deatalj sa radnog doručka[/caption] Upravljanje otpadom je kompleksna oblast u čije se uređivanje Rating: 0\nYou Are Here: Home » Slajdovi » Upravljanje otpadom zadatak za sve sektore u društvu\nPosted by: aleksandar Posted date: januar 29, 2018 In: Slajdovi, Vijesti | comment : 0\nDeatalj sa radnog doručka\nUpravljanje otpadom je kompleksna oblast u čije se uređivanje moraju uključiti svi subjekti društva – država, lokalne samouprave, kompanije, civilni sektor i građani. Crna Gora je stvorila uslove da do kraja ove godine u naš pravni sistem prenese evropsku Direktivu o ambalažnom otpadu, što će biti važan korak ka uspostavljanju održivog sistema upravljanja otpadom.\nTo je na današnjem radnom doručku na temu ,,Brendirani otpad – Globalni izazov za održivi razvoj i društveno odgovorno poslovanje” najavila Ivana Vojinović, generalna direktorica Direktorata za životnu sredinu u Ministarstvu održivog razvoja i turizma. „Upravljanje otpadnom ambalažom je složena akivnost, koja u budućnosti donosi određene ekonomske benefite, prije svega kreiranje zelenih radnih mjesta, ali i zadovoljenje principa cirkularne ekonomije, koja počiva na ideji ponovne upotrebe ambalaže“, rekla je Vojinović. Ona je pozvala sve subjekte da se priključe aktivnostima Ministarstva, kako bi zajednički izradili kvalitetan sistem za upravljanje otpadom.\nRadni doručak organizovali su Ekološki pokret Ozon i kompanija Coca-Cola HBC Srbija i Crna Gora, uz podršku Ministarstva održivog razvoja i turizma. Iako rješavanje pitanja otpada često znači promjene u sistemu proizvodnje, kao i cjelokupnom lancu dobavljača i zahtijeva vrijeme, upornost i velika ulaganja, nedavno je upravo Coca-Cola postavila cilj da do 2030. godine uvede reciklažu svih limenki i svih boca svojih napitaka.\n„Ponovna upotreba otpada jedan je od nedovoljno iskorišćenih resursa. Mi ovdje vidimo mogućnosti i čvrsto vjerujemo da je moguće uspostaviti sistem upravljanja otpadom tako da negativni uticaji na životnu sredinu budu sve manji, a koristi za društvo sve veće. Upravljanje otpadom je složen proces i važno je imati dobar zakonski okvir, realno postavljene ciljeve i realna očekivanja. Kada imamo to, zadatak svih nas – od prozvođača do krajnjih korisnika, nadležnih institucija i reciklera postaje da pokažemo odgovornost i zajedno pronađemo i počnemo da primenjujemo najbolje tehnologije i rešenja u oblasti upravljanja otpadom„, kazala je Andrea Radonjić, menadžer za javne i regulatorne poslove u kompaniji Coca-Cola HBC Srbija i Crna Gora.\nJoš jedna kompanija koja je svjesna svoje odgovornosti i spremna da se uključi u rješavanje ovog izazova je Pivara „Trebjesa“. „Svaka ambalaža, brendirana ili ne, završava kao otpad, a svako od nas ima svoju odgovornost u ovom lancu. Mi kao kompanija radimo na prevenciji, jer smo svjesni da otpad ne poznaje granice. Svi zajedno moraju da rade ne rješenjima i treba se ovim pitanjima baviti kontinuirano, a ne samo kroz pojedinačne akcije“, poručila je Tanja Dušanić, direktorica za pravne i koorporativne poslove za Crnu Goru i Srbiju, konzorcijuma Molson Coors, čiji je dio i Pivara ,,Trebjesa“.\nVažan subjekat u ovom lancu je i Agencija za zaštitu prirode i životne sredine. Direktor Agencije Nikola Medenica kaže da su u agenciji kadrovski spremni za sprovođenje svih zakonskih rješenja iz oblasti upravljanja otpadom, kao i da su otvoreni za intenzivnu komunikaciju sa svim subjektima društva. „Pored saradnje, u pravcu iznalaženja rješenja za upravljanje otpadom potrebno jačati i javnu svijest i posvećenost, te posebno edukaciju djece i mladih“, ocijenio je Medenica.\nNa edukaciji je radila intenzivno i RECAN fondacija za sakupljanje i reciklažu limenki, kroz sprovođenje međunarodne kampanje „Svaka limenka se računa“ i u Crnoj Gori. Menadžerka RECAN fondacije Jelena Kiš poručila je da treba sređivati situaciju na više paralelnih nivoa. „Primjera radi, ne možete postavljati visoke ciljeve za reciklažu, ako nemate sređenu situaciju u komunalnom sektoru”.\nJelena Trninić, viši menadžer za javne i regulatorne poslovne u grupi Coca-Cola HBC koja se pitanjem upravljanja otpadom bavi u 28 zemalja, poručila je da veliki brendovi ne bježe od svoje odgovornosti. „Važni su platforma za dijalog i dobar zakonski okvir, što će omogućiti da se formira i dobar sistem za upravljanje otpadom“, kazala je Trninić.\nIgor Jovanović iz Direktorata za upravljanje otpadom u Ministarstvu održivog razvoja i turizma saopštio je podatak da oko 80 odsto ambalažnog otpada nastaje u domaćinstvima, što znači da taj otpad postaje komunalni otpad. „Zbog toga je, pored obaveze proizvođača i uvoznika, važna i uloga lokalnih samouprava”, naveo je Jovanović.\nOn je zaključio da, kada bismo riješili samo pitanje ambalažnog otpada, bili bismo blizu ostvarenja nacionalnog cilja od 50 odsto recikliranog otpada u Crnoj Gori.\nDogađajem je moderirao direktor Ekološkog pokreta „Ozon“ Aleksandar Perović, koji je zaključio da je ovo početni korak u cilju uspostavljanja pravilnog sistema upravljanja otpadom, u kojem je međusektorska saradnja izuzetno značajna.\nTotal Visit: 2965455


Otvoren dvadeseti teatar fesst ‘Petar Kočić’ – Cafe.ba\nDvadeseti teatar fest “Petar Kočić” otvoren je večeras u Narodnom pozorištu Republike Srpske u Banjaluci.\nFestival je otvorio ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević istakavši da je ovaj festival prilika da publika vidi šta pozorišta u okruženju pripremaju.\n“Za nas gledaoce ovaj festival je značajan da, gledajući razigranost glumaca na pozornici, umaknemo od svakodnevice, političkih prepucavanja i dešavanja i da zaplovimo u svijet mašte kako bismo ovu sumornu stvarnost pretvorili u ljepotu pozorišne igre”, rekao je Malešević novinarima prije početka festivala.\nOn je naveo da su organizatori i selektori festivala i ove godine uložili veliki trud da publici predstave neka od najznačajnijih pozorišnih ostvarenja i opravdaju ubjeđenje i radost zbog novoga u teatarskom izrazu.\nDirektor Narodnog pozorišta Republike Srpske Nenad Novaković rekao je da je ovaj festival prilika da publika u Banjaluci vidi šta je to novo u teatarskom izrazu.\n“Ova naša svetkovina, koja istrajava već 20 godina, dokaz je da i pozorište ima svoju budućnost i da može da istrajava samo sa ozbiljnim kulturno-kulturološkim, nacionalnim izrazima, koji garantuju kvalitet”, rekao je Novaković.\nČlan žirija Aleksandar Pejaković rekao je da od ovog festivala očekuje da bude provokativno pozorište, koje će pokazati da Teatar fest može da se takmiči i sa većim pozorišnim festivalima.\nU okviru Teatar festa “Petar Kočić”, koji se održava do 24. maja, biće prikazano sedam predstava pozorišta iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije i Republike Srpske.\nPublika će moći da pogleda predstave “Samo ne u Švajcarsku” Narodnog pozorišta Republike Srpske, “Moje dete” Beogradskog dramskog pozorišta, “Novo doba” Bitef teatra, “Pluća” Egzit teatra i Gradskog pozorišta Sisak, “Jesenja sonata” Grad teatra Budva i Ateljea “212”, “Čuvari tvog poštenja” Gradskog pozorišta Podgorica, te “Trudna priča” Teatra “Komedija” iz Skoplja.


Višković: U narednom periodu porast invalidnina i boračkog dodatka\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je tokom obraćanja u Narodnoj skupštini Srpske da je Vlada pokazala da želi pomoći boračkoj populaciji.\n"Sa Boračkom organizacijom smo dogovorili da u narednom periodu, i to je u budžetu vidljivo, invalidnine rastu četiri odsto i mjesečni borački dodatak pet odsto i neće biti više 1,68 KM nego 1,76 KM", istakao je Višković.\nOn je naveo da je budžet Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite za 2022. godinu manji u odnosu na rebalans budžeta za 2021. godinu za oko 10 miliona KM, ali da je taj rebalans, u odnosu na budžet za prošlu godinu, veći za 31 milion KM.\n"Gdje se gubi razlika. Gubi se gotovo 19 miliona KM koje su bile tekuća doznaka za penzionere. To je bila jednokratna pomoć penzionerima i iznosila je 18 miliona i 900.000 KM. Što znači da je budžet ovog ministarstva u rebalansu veći za boračke kategorije više od 10 miliona u odnosu na budžet za 2021. godinu. Prijedlog budžeta za 2022. godinu u odnosu na rebalans za 2021. godinu za ovo ministarstvo je uvećano za više od 16 miliona KM", rekao je Višković.\nOn je rekao da se želi razgovarati o registru boraca i o pravičnoj raspodjeli sredstava.\n"Slažem se da trebamo da pokušamo zajedno tražiti rješenje u veoma značajnoj masi sredstava koja se izdvajaju da nađemo pravičnije rješenje za raspodjelu. Biću ponosan da u tome učestvujem i dam doprinos", istakao je Višković.\nVišković: Odlična saradnja institucija Srpske sa misijom UN-a u BiH\nVišković: Uskoro tender za rehabilitaciju puta od Vlasenice do Podromanije\nVišković sa delegacijom EBRD o dva velika infrastrukturna projekta\nVišković sa najboljim studentima u Istočnom Sarajevu: Stručno znanje uložiti u napredak Srpske


Rusija formirala mobilnu grupu za borbu protiv dronova - Sputnjik Srbija\n03:51 20 Jul 2019\nRusija formirala mobilnu grupu za borbu protiv dronova\n14:35 27.08.2018 (osveženo 15:28 27.08.2018) Preuzmite kraći link\nRuska vojska formirala je mobilnu grupu za borbu protiv bespilotnih letelica na osnovu iskustva iz borbenih operacija u Siriji, saopšteno je iz pres službe Južnog vojnog okruga Ruske Federacije.\nKako se navodi, s tim u vezi na aerodromu Marinovka u Volgogradskoj oblasti biće sprovedene vojne vežbe sa učešćem upravo te mobilne grupe.\nU tu grupu uključeni su stručnjaci za radioelektronsku borbu, kao i specijalisti za protivvazdušnu odbranu.\nVežbe će podrazumevati pronalazak i uništavanje dronova, uz korišćenje kompleksa za radioelektronsku borbu „Žitelj“ i stanice „Lesoček“.\nPrecizira se i da „Žitelj“ radi tako što osigurava bezbednost vojne tehnike od rukovođenih eksplozivnih naprava, dok „Lesoček“ služi da ometa signal, bilo da je reč o satelitskoj vezi ili nekoj drugoj.\ndron, vojska, Rusija


U želji da sve informacije u najkraćem roku budu dostupne našim radnicima i članovima Sindikata RNS, kao i sva akta koje u svom radu koristi Sindikat RNS i Sindikat JSO NIS a.d., pred Vama je internet prezentacija Sindikata Rafinerije nafte Novi Sad.\nTrudićemo se da uvek budemo aktuelni u informisanju i da omogućimo da svaki radnik Rafinerije nafte Novi Sad da svoj doprinos našoj aktuelnosti svojim predlozima, sugestijama i savetima.\nPostupak pristupanja u Sindikat rafinerije nafte Novi Sad\nPostupak popunjavanja pristupnice\nPoštovani prijatelji, u nastavku je data pristupnica našeg Sindikata. Molim Vas ako ste zainteresovani da budete naš član da pristupnicu popunite, odštampate, potpišete, skenirate i da nam je pošaljete na e-poštu sindikat.rns@nis.eu, ili da nam je dostavite u prostorije Sindikata rafinerije nafte Novi Sad.\nPristupnica možete preuzueti u PDF formatu koju morate da odštmpate, pa da je popunite, podpišete, skenirate i da nam je pošaljete na e-poštu sindikat.rns@nis.eu, ili da nam je dostavite u prostorije Sindikata rafinerije nafte Novi Sad.\nIli je možete preuzeti kao WORD dokument koji možete da ispunite na kompjuteru, pa zatim da je odštampate, podpišete, skenirate i da nam je pošaljete na e-poštu sindikat.rns@nis.eu, ili da nam je dostavite u prostorije Sindikata rafinerije nafte Novi Sad.\nNeke od prethodno objavljenih infomacija možete naći u odeljku ARHIVA VESTI\nB R O J A Č


Program za razvoj obuka i kadrova – USAID\nProgramska komponenta za razvoj obuka i kadrova aktivno radi sa obrazovnim institucijama i privatnim sektorom na razvijanju modela saradnje i unapređenju programa obuke koji doprinose izgradnji kapaciteta radne snage. U nastojanju da prehrambena industrija Srbije postane konkurentna na zahtevnom izvoznom tržištu, potrebno je da se istraživanja, inovacije i transfer znanja prilagode i kreiraju tako da mogu odgovoriti na neposredne i buduće potrebe industrije.\n1. Model radne prakse za studente\nKroz Projektni program radnih praksi za studente, odabrane kompanije će biti osnažene da razviju i sprovode visokokvalitetne programe prakse. To će im omogućiti da identifikuju i angažuju najkompetentnije, talentovane mlade ljude koji bi zapošljavanjem u kompanijama na taj način doprineli povećanju produktivnosti i konkurentnosti kompanija, s krajnjim ciljem proširenja poslovanja kako na srpskom, ali, još važnije, i na međunarodnim tržištima.\nKao odgovor na najveću slabost univerzitetskog sistema u Srbiji, što je nedostatak praktičnog znanja nakon diplomiranja i spremnost za profesionalnu karijeru, Projekat je uspostavio saradnju sa udruženjem Youth for Impact, Udruženje prehrambenih tehnologa Srbije i nekoliko poljoprivrednih fakulteta u Srbiji. Ova saradnja predstavljaće osnov za razvijanje saradnje između kompanije i studenata, kao i unapređenje sposobnosti studenata u oblasti poljoprivrede i prehrambene tehnologije.\n2. Unapređenje edukativnog sistema\nUsled ubrzanih promena tržišta i razvoja tehnologije u prehrambenoj industriji, kompanije se često susreću sa izazovom praćenja zahteva i konkurentnosti na domaćem i stranom tržištu. Kako bi privrednici lakše savladali ove prepreke, Projekat radi na dva koloseka:\nSaradnja sa akademskom zajednicom: u saradnji sa srpskim univerzitetima i UC Davis tehnološkim centrom iz Amerike, radiće se na razvijanju inovativnih, kratkih sertifikacionih kurseva, koji će odgovarati na potrebe industrije. Ovi kursevi treba da pruže više fleksibilnosti polaznicima (zaposlenima u kompanijama) u poređenju s redovnim studijskim akademskim programima (kraće trajanje), kao i metoda prenošenja znanja. Ovi kursevi će biti kreirani u skladu sa standardnom praksom u SAD, gde obrazovni sistem redovno odgovara na goruće probleme tržišta.\nRad sa kompanijama na kreiranju novih obrazovnih modela: ova saradnja treba da rezultira kreiranjem programa koji će studentima ponuditi veštine i znanja koja ne dobijaju tokom redovnih studija, a koje će ih osposobiti za ulazak u svet biznisa i kompanija. Kako je kao osnovni problem na srpskom tržištu rada i radne snage identifikovan nedostatak komunikacijskih veština i veština rešavanja problema, kako analitičkog, tako i kreativnih pristupa u rešavanju problema, Projekat sarađuje sa LUKOWA kompanijom na realizaciji LUKOWA Akademije, specifično osmišljenoj da ponudi studentima obuku u ovim veštinama. Akademija će studente voditi kroz sticanje neophodnih teorijskih i praktičnih znanja, simulirajući realne poslovne situacije, u kojima će im biti zadato da reše uočene realne probleme koristeći model “Rešavanja studije slučaja”, što će im pomoći da steknu i usvoje veštine rešavanja problema. Ovaj program se implementira u saradnji sa Fakultetom organizacionih nauka (FON).


Foto: Printskrin 24 sata.hr / Fejsbuk / Promo\nUpravo to se dogodilo na utakmici bosansko-hercegovačke ženske Premijer lige. U Mostaru su igrali domaća Emina i gošće iz Brčkog, ekipa Lokomotive. Delegat je po završetku utakmice, u kojoj su domaće igračice pobedile sa 4:1, u službeni zapisnik izdiktirao sledeće:\n- Glavni trener domaće ekipe Tojaga Zijo negoduje na odluku glavnog sudije, čime je izazvao reakciju gostujuće igračice broj 20, koja mu prigovara na njegovu reakciju, nakon čega isti (Tojaga Zijo) u 31. minuti ulazi u teren i fizički nasrće na gostujuću igračicu broj 20!\nFudbalerke Emine posle pobede\nTojaga je, naravno, isključen, a sada je na potezu Disciplinska komisija Fudbalskog saveza BiH.\nIgračica broj 20 je Aldina Škahić, 20-godišnja fudbalerka Lokomotive. Zijo Tojaga ima 57 godina, a u karijeri je trenirao i mostarski Velež. Na tabeli ženske Premijer lige Emina i Lokomotiva dele drugo i treće mesto sa 22 boda posle 11. kola.


"LOŠA SITUACIJA I LOŠ GASOVOD": Amerika i Nemačka postigle sporazum o „Severnom toku 2“ | Novosti.rs\nKako je istakla, „u okviru postignutog sporazuma Nemačka se obavezuje da će vršiti pritisak na Evropsku uniju kako bi ona preduzela mere, uključujući sankcije, kako bi se ograničio izvoz ruske energije u Evropu ukoliko Rusija bude koristila energiju kao oružje“.\nOna je dodala da Vašington i dalje smatra da je „Severni tok 2“ loš posao koji „povećava energetsku zavisnost Evrope od Rusije“.\nNulandova je takođe saopštila da se Amerika tokom pripreme sporazuma sa Nemačkom o ruskom gasovodu aktivno konsultovala sa Ukrajincima. Ona tvrdi da SAD „nije preduzimala nikakve akcije kako bi ućutkala Ukrajinu“, naprotiv – Vašington je na najvišem nivou razgovarao sa Kijevom „o njihovim zahtevima i slabostima“.\nGovoreći o sporazumu čiji će detalji kasnije biti zvanično objavljeni, Nulandova je rekla da je to „loša situacija i loš gasovod, ali SAD moraju pomoći Ukrajini“.\nViktorija Nuland Nemačka SAD Severni tok 2 Ukrajina Rusija


Отворен четврти ФОН Хакатон – SBB на ФОН Хакатону тражи добре идеје | Fakultet organizacionih nauka\nPočetna / Vesti naslovna strana / Otvoren četvrti FON Hakaton – SBB na FON Hakatonu traži dobre ideje\nOtvoren četvrti FON Hakaton – SBB na FON Hakatonu traži dobre ideje\n31. mart 2017. 3. april 2017.\nDanas je otvoren četvrti po redu FON Hakaton koji će obeležiti početak partnerstva kompanije SBB i Istraživačko-razvojnog centra Fakulteta organizacionih nauka, osnovanog sa ciljem razvoja savremenih i praktičnih znanja i veština studenata, ali i preduzetničke kulture, kroz saradnju sa privredom. Na samom otvaranju obratili su se prof. dr Milija Suknović, dekan FON-a, Jovana Lukić, direktor korporativnih komunikacija u kompaniji SBB i Jelena Malić, predsednik udruženja studenata informatike FONIS.\n„Poštovane koleginice i kolege, poštovani predstavnici SBB kompanije, poštovani nastavnici i saradnici, dragi i najdraži studenti, dobar dan i dobrodošli na svečano otvaranje Hakatona 2017. Posebno mi je zadovoljstvo da pozdravim predstavnike kompanije SBB, a još veće mi je zadovoljstvo da se takmičenje FON Hakaton realizuje u novootvorenom Istraživačko-razvojnom centru.\nOd 2001. godine FON je volonterski uveo studentsku praksu, a od 2006. je ona bila obavezan predmet, sa odgovarajućim brojem ESPB bodova, faktički bili smo bolonja pre bolonje. Upravo u Istraživačko-razvojnom centru moguće je rešavati konkretne zadatke i probleme za kompanije sa kojima FON ima potpisane ugovore o poslovno tehničkoj saradnji. U ovom trenutku ih je preko 750 renomiranih domaćih i stranih kompanija i organizacija.\nOvom prilikom bih nagovestio početak saradnje FON-a i SBB-a kroz novi projekat „Živi svoju ideju“ koji će se realizovati upravo u Istraživačko-razvojnom centru FON-a.\nKoristim priliku da pozdravim studente sa drugih fakulteta koji su uzeli učešće na FON Hakatonu. Još jednom svima vama želim prijatan boravak na Fakultetu i uspešan rad. Hvala“ – rekao je prof. dr Milija Suknović, dekan FON-a.\nZahvaljujući ulaganju u dobre ideje, SBB je od start-ap kompanije osnovane pre 15 godina došao do pozicije lidera. Inspirisan time, pokreće ove godine sveobuhvatan projekat “Živi svoju ideju”, platformu koja će omogućiti svim pojedincima i organizacijama da prijave svoje inicijative, a najbolji dobiju i novac za realizaciju ili početak realizacije od SBB-a. Početak projekta predstavlja saradnja sa FON-om kroz podršku projektu studentske organizacije FONIS – “FON Hakaton”, čiji će se pobednici automatski plasirati u finale konkursa “Živi svoju ideju”.\n“U godini kada obeležavamo 15 godina postojanja, nastavljamo da verujemo i ulažemo u dobre ideje. Zato najavljujemo projekat “Živi svoju ideju”, koji će biti otvoren za sve ljude dobrih ideja koncepta. Uslov za prijavu biće da realizacija prijavljene ideje doprinosi nekoj pozitivnoj promeni u društvu u najširem smislu ili našem poslovanju kroz razvoj usluga i poboljšanje korisničkog iskustva. U tu svrhu obezbedili smo fond od 10 miliona dinara, mentorstvo, administrativnu i logističku podršku. Inicijalni događaj i uvod u projekat je podrška Istraživačko-razvojnom centru FON-a.” – izjavila je Jovana Lukić, direktor za odnose sa javnošću kompanije SBB i dodala: “Više informacija o prijavljivanju, procesu selekcije i drugim detaljima projekta “Živi svoj život” sledi u danima pred nama.”\n„Ove godine, po prvi put, FON Hakaton sadrži dva segmenta, tradicionalno programersko takmičenje Hakaton i takmičenje u osmišljavanju inovacija Tech Challange. Timovi programera koji učestvuju na Hakatonu imaće 24 sata da razviju aplikacije koje treba da imaju primenu u određenoj oblasti ekološke održivosti. U okviru novog dela, Tech Challange-a, učesnici će imati zadatak da predlože tehnološke inovacije koje mogu da doprinesu razvoju nove SBB video platforme. Posebno pohvaljujem članove organizacionog tima i koordinatorke projekta koji na ovom projektu rade već nekoliko meseci i odvajaju svaki trenutak slobodnog vremena da bi on prošao u najboljem redu. Voleli bismo da istaknemo da smo ove godine imali rekordan broj prijava za „FON Hakaton“, preko 150 takmičara se prijavilo sa čak 13 obrazovnih institucija. Zbog toga čestitamo svim takmičarima koji su uspešno prošli proces selekcije i dokazali da su neki od najboljih mladih talenata u regionu. Svim takmičarima želim mnogo sreće na predstojećem takmičenju!“ – izjavila je Jelena Malić, predsednik udruženja studenata informatike FONIS.


Vesti online / Sport / Košarka / ULEB rang lista: Zvezda gotovo dvostruko bolja od Partizana\nULEB rang lista: Zvezda gotovo dvostruko bolja od Partizana\nCrvena zvezda je najbolje rangirani klub iz regiona na najnovijoj ULEB listi. Crveno-beli se nalaze na 19. poziciji sa 95 poena, što je skok za 11 mesta u odnosu na prethodnu sezonu zahvaljujući zapaženim rezultatima šampiona ABA lige u Evroligi u minuloj takmičarskoj kampanji.\nKošarkaši Crvene zvezde zauzeli bolju poziciju od "večitog rivala"\nDrugi srpski tim Partizan nalazi se na 36. poziciji sa 58 poena, s tim da su crno-beli sedam mesta slabije rangirani nego prethodne sezone.\nOd ostalih klubova iz ABA lige Cedevita je druga najbolje plasirana, nalazi se na 29. mestu, tri mesta iza je Olimpija, a Budućnost je odmah ispred Partizana.\nULEB rang lista formira se na osnovu trogodišnjih rezultata klubova u oba takmičenja pod okriljem te organizacije, Evroligi i Evrokupu, ne računajući kvalifikacije.\nKlubovi za pobedu dobijaju dva poena, jedan za poraz, još dva za plasman u Top 16 fazu, kao i dva za prolaz u Top 8, jedan za plasman na F4 i jedan ako prođu u finale.\nNa prvom mestu je CSKA sa 178 poena, isti broj poena ima i Real Madrid, treća je Barselona sa 171, četvrti Olimpijakos sa 170, a peti Makabi sa 151.\nKOŠARKA Srpska košarka između čekića i nakovnja


regulatorni odbor željeznica bih Archives | olovka.info\nNaslovna Tags Postovi označeni sa "regulatorni odbor željeznica bih"\nDOBOJ: Ministar Vojin Mitrović boravio u radnoj posjeti Regulatornom odboru Željeznica BiH (FOTO)\nMinistar transporta i komunikacija BiH Vojin Mitrović boravio je u radnoj posjeti Regulatornom odboru Željeznica BiH u Doboju.\nRukovodstvo Regulatornog odbora Željeznica BiH, upoznalo je ministra transporta i komunikacija BiH Vojina Mitrovića sa načinom funkcionisanja u ovoj organizaciji, obzirom da je ovo njegova prva posjeta Regulatornom odboru, ali i određenim problemima kao što je sistematizacija radnih mjesta.\n-Dogovorili smo nekoliko stvari, između ostalog, kao što je i sam ministar rekao to se odnosi na sistematizaciju radnih mjesta, a to je opet vezano za budžet, jer treba ući u proceduru i obezbijediti sredstva za upražnjena radna mjesta. Ministar je obećao da će to što prije staviti na dnevni red, kako bismo išli u proceduru rješavanja. Zbog čega to radimo? To radimo iz razloga što nastane potreba u obavljanju naših poslova za angažovanjem eksperata iz drugih oblasti. U budućem periodu će vjerovatno doći do angažovanja tih eksperata i stručnih saradnika – izjavio je Tihomir Narić, direktor Regulatornog odbora Željeznica BiH.\n-Problemi su i u ljudima koji su zaposleni, ljudima koji trebaju dodatno raditi i obavljati određene dužnosti, jer jednostavno u ovom trenutku Regulatorni odbor Željeznica BiH nema popunjenost, tako da one aktivnosti za koje je Regulatorni odbor i organizovan, ne može da ih obavi. Mislim da ćemo što se tiče resornog ministarstva sve uraditi da problemi koji trenutno ovdje postoje budu riješeni na obostranu korist Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine, ali isto tako i Bosne i Hercegovine. Sama djela će pokazati da ćemo te stvari koje smo dogvorili dovesti do boljeg rezultata – rekao je Vojin Mitrović, ministar transporta i komunikacija BiH.\nRegulatorni odbor Željeznica BIH osnovan je 2005. godine, a sastanku rukovodstva ROŽ-a i resornog ministra prisustvovali su poslanik u Parlamentarnoj skupštini BIH Obren Petrović i gradonačelnik Doboja Boris Jerinić.


Potpisana izjava o saradnji 12 lokalnih zajednica FBiH i RS-a – Biznis.ba\nNaslovnaBiHPotpisana izjava o saradnji 12 lokalnih zajednica FBiH i RS-a\nobjavljeno 28. okt 2021. u 15:25\nGrad Goražde danas je bio domaćin konferencije jedinica lokalnih samuprava koje gravitiraju ovoj regiji. Učesnici konferencije, predstavnici 12 općina i gradova iz FBiH i RS-a potpisali su i zajedničku izjavu kojom su potvrdili spremnost za zajedničkom saradnjom u različitim oblastima.\nPored Grada Goražde na konferenciji su učestvovali i predstavnici općina Foča, Foča u FBiH, Čajniče, Han Pijesak, Novo Goražde, Pale, Pale u FBiH, Rudo, Trnovo, Trnovo u FBiH i Višegrad.\nGradonačelnik Goražda Ernest Imamović inicirao je održavanje konferencije s ciljem jačanja međuopćinske saradnje o pitanjima koja su u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, a nakon zajedničkog sastanka s načelnicima Foče i Čajniča u augustu ove godine.\nKako je istaknuto, današnja konferencija prvi je korak koji su predstavnici navedenih lokalnih zajednica poduzeli, s ciljem uspostavljanja međuopćinske saradnje na svim poljima, posebno u oblasti privrede, ruralnog razvoja, okoliša, turizma i kulture. Cilj je isključivo raditi za dobrobit građana i želja je da saradnja rezultira mnogim zajedničkim projektima koji će poboljšati kvalitet života građana ovih lokalnih zajednica – naglašeno je na konferenciji.\n„Ovo je jedna zajednička inicijativa ukupno 12 općina i gradova FBiH i RS na temeljima zajedničkih vrijednosti o stvaranju boljeg privrednog, ekonomskog, kulturnog i sportskog ambijenta s čim uvezi smo i potpisali izjavu o saradnji. Gornjedrinska regija je prije rata imala 140.000 stanovnika a danas ima oko 80.000, tako da smo suočeni s identičnim problemima i cilj konferencije je da pokušamo popraviti situaciju kroz zajedničke projekte uključujući i IPA 3 prekogranične saradnje, tako da planramo tražiti pomoć međunarodnih organizacija za formiranje jedne zajedničke kancelarije u kojoj će konstantno raditi tim koji će pisati projekte“ – kazao je gradonačelnik Goražda Ernest Imamović.\nNapomenuo je da je namjera da se predstavnici lokalnih zajednica sastaju kvartalno i s ambasadorima te predstavnicima viših nivoa vlasti.\n„Mi smo danas pokazali da je saradnja na lokalnom nivou moguća bez obzira da li su općine iz Federacije ili RS-a, i Grad Goražde je pokazao jednu širinu i novi put koji znači iskorak za velike stvari koje su moguće u budućnosti“ – naglasio je Imamović.\nNačelnik Općine Čajniče Goran Karadžić istakao je zadovoljstvo konferencijom koja je, kaže nastala iz potrebe organizaovanja lokalnih zajednica Gornjedrinske regijeg gdje je najvećih broj njih izraziito nerazvijen.\n„Danas je predočeno mnogo ideja u kojim oblastima bi trebali sarađivati, počev od privrednekoja je najvažnija da bi zaustavli negativne trendove na ovim prostorima koji se dešavaju a to je prije svega demografski problem, jer odlaze nam mladi sa ovih prostora. Drugi problem je neadekvatno i nedovoljno korištenje resursa koje ovi prostori imaju, da bi ljudi imali jednu sigurnost i ostali ovdje. Danas su načelnici iskazali potrebe svojih općina i probleme i predložili rješenja koje bi trebali realizirati kroz jednu saradnju, jer svi smo mi mali da bi mogli samostalno djelovati na nekom većem tržištu ili u nekom drugom obliku, a zajedno možemo puno više“ – ocijenio je Karadžić.\nDanas je naglašeno da će od viših nivoa vlasti, kantona, entiteta i države biti zatražena pomoć u rješavanju problema i ostvarenju zajedničkih ciljeva lokalnih zajednica u ovom dijelu države. Potpisivanjem današnje Izjave potvrđena je spremnost za zajedničkom saradnjom te opredjeljenost da se u narednom periodu aplicira s projektima kod EU i drugih fondova.\n„ Željeli smo ukazati na to da nizak nivo političke kulture i tolerancije u javnom diskursu štetno utječe na stvaranje povoljnog poslovnog ambijenta u jedinicama lokalne samouprave. Želja nam je uputiti apel prema višim nivoima vlasti u BiH i regiji da više pažnje i sredstava usmjere za podršku projektima koji realizuju jedinice lokalne samouprave ove regije -jedna je od poruka predstavnika lokalnih zajednica sa današnje konferencije.\nNajavljeno je da će domaćin naredne biti općina Pale (RS).