Reakcija kompanije Rio Tinto Loznica: Obojena voda nema veze sa Rio Tintom - Zvornicki.ba\nPovodom informacija o navodnoj obojenosti crvenom bojom bare (jezera) u mestu Gornje Nedeljice, o čemu su danas izvestili N1 i nekoliko drugih medija, te navoda da je razlog za to “početak iskopavanja od strane Rio Sava Exploration”, ovim putem obaveštavamo javnost da se bara (jezero) nalazi na privatnoj parceli na koju kompanija ne polaže prava niti vrši nikakva ispitivanja.\nRSE poziva vlasnika parcele na kojoj se nalazi pomenuta bara (jezero) da bez odlaganja o ovoj pojavi obavesti nadležne inspekcijske organe, kako bi se utvrdio sastav i poreklo izlivene crvene vode. RSE je takođe veoma zainteresovan da od nadležnih i stručnih organa sazna uzrok ove neobične pojave.\nU periodu od 2007. do 2018. u radijusu od oko 200 metara postojalo je 15 istražnih bušotina koje su služile za utvrđivanje položaja rudnog tela u ležištu Jadar. Nijedna od tih 15 bušotina nije izvedena kao hidrogeološka, bušotine su zacementirane od dna do površine terena, i u njima i oko njih nema i ne može biti nikakve podzemne vode koja bilo gde cirkuliše. Imajući u vidu ove činjenice, apsolutno je nemoguće da su ove bušotine uzrok nakupljanja vode, ni njene obojenosti crvenom bojom.\nProjekat Jadar se nalazi u fazi studije izvodljivosti, i tek nakon ishodovanja svih dozvola može da počne sa izgradnjom rudnika i svih pratećih kapaciteta. Dakle, ne može biti reči da je Rio Tinto „počeo sa iskopavanjem“ jer nas od tog trenutka deli minimum 5 godina.


Kao i tada, novi i unapređeni besplatni materijali dostupni su na portalu Petlje. Oni su, prema rečima Katarine Anđelković, programske koordinatorke Fondacije Petlja, bazirani na programskom jeziku Python i kreirani su tako da svako dete može da uči programiranje, a da mu to bude jednostavno i zanimljivo.\nAutorski tim Petlje se opredelio da, počevši od šestog razreda osnovne škole, učenicima ponudi plovidbu kroz svet programiranja uz programski jezik Python, što predstavlja veliki iskorak kada je reč o učenju programiranja u okviru formalnog obrazovanja u ovom uzrastu, i to ne samo u Srbiji. Priručnici i zbirke su prilagođeni učenicima, a različita težina zadataka ostavlja prostor da svako dete prolazi kroz lekcije tempom koji njemu odgovara.\nNovina u materijalima za šesti razred osnovnih škola je unapređenje priručnika za programiranje u Pythonu i zbirke algoritamskih zadataka. Priručnik za sedmi razred je u skladu sa nastavnim programom prilagođen i namenjen učenju dvodimenzijalne grafike i animacije pomoću Pygame biblioteke u Pythonu, dok se materijal za prvi razred gimnazija sastoji od priručnika i zbirke zadataka iz programiranja u Pythonu i priručnika za učenje 2D grafike i animacija u Pygame-u, koji je prilagođen ovom uzrastu i nastavnom programu. Kada savladaju ove lekcije učenici će biti u mogućnosti da kreiraju i manje zahtevne animacije i video igre.\nMaterijale su kreirali stručnjaci koji su bili zaposleni ili na praksi u Microsoftovom razvojnom centru u Srbiji, zatim članovi Društva Matematičara Srbije i Istraživačke stanice Petnica, zaposleni i saradnici Matematičke i Računarske gimnazije, kao i drugih škola.\nOd kako je Informatika i računarstvo uveden kao obavezan predmet u osnovne škole osim materijala namenjenih učenicima, Petlja je kreirala i besplatne materijale namenjene nastavnicima. Ova Fondacija je u saradnji sa Microsoftom, uz podršku Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u toku protekle školske godine organizovala dva ciklusa stručne akreditovane obuke za nastavnike u okviru programa ‚‚Nastava programiranja u petom i šestom razredu”. Kroz ovaj program prošlo je više od 800 nastavnika Informatike iz svih krajeva Srbije.\nFondacija Petlja osnovana je sa ciljem povećanja algoritamske prismenosti kod učenika u Srbiji, počevši od osnovne škole, zatim podizanja nivoa svesti u društvu o značaju algoritamske pismenosti i podsticanja različitih društvenih subjektata na aktivnije delovanje u smeru razvijanja i popularizacije algoritamske pismenosti, konkretno programiranja.\nNo comment.... u stvari, kad malo bolje razmislim, ko god je pisao sve ovo očigledno se vidi da taj nije proveo ni jedan jedini "redovan čas" informatike u "oš" u Srbiji..... he he.....


Stali u četvrtfinalu: Aleksandar Džikić i Nikola Ivanović\nTim iz Krasnodara se u prvom meču na svom terenu namučio, slavio je sa pet poena prednosti, dok u drugoj utakmici nije bilo dileme ko će se radovati.\nŠpanski tim je parirao u prvom poluvremenu, bio u minimalnom zaostatku, no u nastavku nije imao odgovor za raspoložene izabranike Saše Obradovića, koji su prošli dalje i u polufinalu čekaju pobednika majstorice između Ređo Emilije i Zenita.\nLokomotivu je do pobede vodio nestvarni Dmitri Kulagin, koji je meč završio sa čak 32 poena. Na drugoj strani, bolji od ostalih bio je Andrej Balvin sa 12 poena.\nU polufinale se plasirala i Darušafaka, koja je i drugi put savladala Budućnost. U Podgorici je turski klub slavio sa 78:71.


Vreme 1583 - Cirkus: Nemoguce kao jedino moguce\nTRADICIONALNI I ART CIRKUS: Cirque Eloize i kompanija Olga\nNemoguće kao jedino moguće\nKrajem aprila u beogradskom Bitef teatru gostovali su mladi umetnici i trupe savremenog cirkusa iz Španije, Francuske i Švedske. Pokazali su Art cirkus, ali i probudili nostalgiju za onim tradicionalnim\nKada iz daljine vidite kako se uz Bulevar Revolucije penje šareni automobil sa gomilom zvučnika na krovu i začujete kako na lošem srpskom javljaju da je od sledeće nedelje cirkus ponovo u Beogradu, zna se odmah da će deda sledećeg vikenda staviti svoj novi šešir, uzeti vas za ruku i razdrndanim tramvajem povesti na Autokomandu, u omamljujući svet egzotičnih mirisa i šljaštećih kostima. Tamo će vas neki ljudi svih boja i oblika odvući u svoj univerzum u kome je nemoguće jedino moguće i u kome ne važe zakoni fizike i logike kakvim ih poznajemo. Tih dva sata dešavaće se čudesa, muzika će biti zaglušujuća, ljudi će uzdisati u strahu za zdravlje i život akrobata i dresera, smejaće se i gegovima kojima na drugim mestima i ne bi, duvaće promaja između nezategnutih krila šatri, ješće se ušećerene jabuke, šećerna vuna i piti mlako pivo i vita-sokovi. I posle ćete nedeljama pokušavati da žonglirate urolanim čarapama, veraćete se po lozi i balansirati na baštenskoj ogradi a svake večeri pred spavanje još jednom ćete vrteti film sa hajlajterima spektakla sa prašnjave ledine na Autokomandi.\nCIRQUE DU SOLEIL, BARNUM’S MUSEUM\nTek neku godinu kasnije svu ovu uživan(j)ciju pokvariće vam prokleti razum i moralni obziri, shvatićete da sve te zabavne životinje koje izvode divne trikove žive grozne živote u kavezima i pod korbačem, da su mnogi karakteri božanstvenih veselih klovnova stilizovani beskućnici, da njihovi crveni nosevi i obrazi, smešna teturanja i padovi na pozadinu nisu od velikog veselja nego od alkohola, da nam dolaze iz vremena kada je bilo sasvim u redu podsmevati se nesrećnijima i tužnijima od sebe, sada više hvala nebesima nije. Pa će nas i neki filmovi, poput Čaplinovog Cirkusa i Linčovog Čoveka slona, ili neki novinski članci naučiti da često u mnogim cirkusima nisu samo životinje zlostavljane, već i da ljudi koji u njima rade trpe užasne stvari, siromaštvo i poniženje.\nSrećom, nije u svim cirkusima bilo tako ni ranije, a posebno nije poslednjih godina. U većini rade cenjeni umetnici, novi naraštaji izvođača se obrazuju u ozbiljnim školama cirkuskih veština, predstave se izvode u elitnim dvoranama a i sam spektakl je podignut na mnogo viši umetnički nivo i daleko prevazilazi puku zabavu. Dovoljno je da se prisetimo montrealske kompanije "Cirque du Soleil" i njihovih fantastičnih produkcija, pa da nam postane jasno kako je umetnost cirkusa prešla dalek put od 18. veka u kome je nastala do danas.\nCirkus u obliku kakav pamtimo iz detinjstva – okrugli prostor u kojem se smenjuju numere sa akrobatama, žonglerima, dresiranim životinjama i klovnovima – osnovao je konjički oficir Filip Estli 1768. u Londonu, a najčuveniji američki cirkus bio je, naravno, "P. T. Barnum’s Museum, Menagerie and Circus". Cirkusi Đuzepea Kjarinija i Luja Solijera već sredinom 19. veka išli su na velike turneje po Latinskoj Americi, Aziji, Australiji i Rusiji gde cirkuske predstave s vremenom stiču ogromnu popularnost. Toliku da je čak i Lenjin lično našao vremena da se tom temom pozabavi, pa je na njegovu inicijativu u Moskvi 1927. osnovana i prva zvanična škola, pod bombastičnim nazivom "Državni univerzitet za umetnost cirkusa i varijetea". Posle Drugog svetskog rata smanjuje se interes publike za cirkus, televizija i film odnose primat kada je zabava u pitanju, ali samo neku godinu kasnije cirkus nalazi način da se osavremeni i ponovo pridobije publiku, i prevashodno u Francuskoj, Australiji i Kanadi nastaje "Nouveau cirque". Novi cirkus je retko uključivao životinje a posebna pažnja u predstavama bila je posvećena dramaturgiji, dizajnu svetla i kostima, originalnoj muzici, a veće umetničke ambicije podrazumevale su i napuštanje cirkuskih šatri i prelazak u dvorane. Najistaknutiji predstavnik ovakvog cirkusa je pomenuti "Cirque du Soleil" koji ima 4900 zaposlenih i ostvaruje godišnji prihod od skoro milijardu dolara.\nPoslednjih godina se sa transformacijom cirkuske umetnosti otišlo i dalje. Cirkus je dodatno ojačao svoje veze sa savremenim plesom i pozorištem, isprepleo tešnje svoje veštine sa njihovima i dobili smo sasvim novu, mladu umetnost Savremeni ili Art cirkus. I što je još lepše, iako nam se prečesto dešava da u mnogim oblastima zakaskamo za svetom, to ovde nije slučaj. Naši cirkuski umetnici su u neposrednom kontaktu sa razvojem događaja na svetskoj sceni, obrazuju se i razmenjuju iskustva sa kolegama, prave ozbiljne predstave a uspeli su, što je nažalost prilična retkost u drugim oblastima, i da se organizuju i u asocijaciju preko koje rade na obezbeđivanju boljih uslova za svoj rad.\nGodine 2009. grupa cirkuskih umetnika u kojoj su, između ostalih, bili i Milan Manić, Vladana Manić i Ivana Koraksić, osnovali su udruženje "Cirkusfera" koje sada ima desetak članova. Osim predstava, organizuju radionice, razvijaju međunarodnu saradnju i rade na promociji svoje umetnosti. U saradnji sa zagrebačkom trupom "Cirkorama", pokrenuli su festival "Cirkobalkana" koji će se u novembru u Beogradu održati osmi put. Posebna vrednost festivala je što nije okrenut samo prikazivanju, već je do sada učestvovao u produkciji šest predstava i organizovao trideset radionica i masterklasova za usavršavanje umetnika, sa preko 400 učesnika. Osim "Cirkusfere", u Srbiji postoji još nekoliko grupa koje se bave savremenim cirkusom, neke su oformili članovi koji su potekli iz ovog udruženja, dok su neke nastale u drugim gradovima, kao kompanija "Ludifico" iz Novog Sada.\nDetalje o dosadašnjem radu i planovima "Cirkusfere" saznali smo od Danke Sekulović, diplomiranog dramaturga, lutkara, akrobate u savremenom cirkusu i poslednjih sedam godina člana "Cirkusfere" u okviru koje radi kao izvođač, organizator, edukator i pedagog. Od nje smo čuli i da svoju međunarodnu saradnju nastavljaju sa kolegama iz "Cirkorame" i francuske trupe "Un loup pour l’ homme" radom na projektu "Svetlost iz kofera". Naša publika je ovu francusku kompaniju upoznala 2019. godine, kad su na Bitefu osvojili nagradu publike za predstavu Retke ptice.\nPredstave savremenog cirkusa oslanjaju se na tradicionalne cirkuske veštine – akrobatiku, žongliranje ili gegove klovnova, a neke, poput Cirkusfera kabarea, zadržale su i formu starih cirkuskih večeri u kojima najčešće imaju jasan tematski okvir ili se kreću u okviru određenog narativa. O tome Danka Sekulović kaže: "Savremeni cirkus kao umetnički izraz ne insistira ni na narativu ni na apstrakciji. Svaki umetnik kreira svoj lični stil, koji takođe može biti različit u više predstava. Najčešće je publika ta koja ponuđeni materijal doživljava kao simbole od kojih pravi narativ. Naravno, nije sve prepušteno slučaju, postoje cirkuska dramaturgija i želja umetnika da iskomunicira svoju ideju sa publikom, samo što taj dijalog nudi širok spektar tumačenja."\nU radu na nekim predstavama umetnici savremenog cirkusa sarađuju sa stručnjacima za scenski pokret ili koreografima, a posebno je zanimljiva praksa da na probe pozivaju "spoljne oči", kolege ili ljude drugih profesija koji im daju svežu perspektivu onoga što su videli, što je postupak koji bi bilo dobro mnogo slobodnije primenjivati i na pozorišnim probama. Slično je i sa drugim aspektom rada u savremenom cirkusu – spremnošću da se upusti u istraživanje i rizik. "Jedna od najinteresantnijih odlika savremenog cirkusa je svakako rizik. To je upravo ono što čini cirkuske predstave uzbudljivim i drži publiku na rubu stolice ili tribine. Bilo da se radi o triku u kom akrobata izlaže svoje život riziku ili žongler baca loptice i prkosi gravitaciji, publika uživa u trenutnom uspehu ili neuspehu. Naravno, veliki deo umeća je prikazati rizik i kao performer u njemu uživati. Tako svaki izvođač pokazuje publici kako da i ona uživa u neizvesnosti, tenziji koju scena donosi. Naravno, opasnost je umanjena pripremama, treninzima, proračunima, specijalnom opremom i sličnim alatima."\nI zaista, kada razgovarate sa cirkuskim umetnicima, najčešće ćete čuti upravo reči rizik, istraživanje, sloboda. Kažu da to nije slučajno i da to i jesu ključni aspekti njihovog rada, što bi, svakako, bila sjajna platforma i za ostale, tradicionalnije umetnosti. A nas ovo podseća i da je uvek dobro poslušati šta imaju da kažu ljudi koji su ne samo svoju umetničku oblast kroz istoriju više puta ponovo osmislili, već su je od lagane razbibrige uz piće doveli do umetnosti koja zadivljuje svojom veštinom i oplemenjuje porukom. Mašala, kolege cirkuzanti.\nKlupa cara Vilhelma


SAD: Hitan sastanak o eboli\nSpecijalne ekipe ispred stana druge zaražene zdravstvene radnice u Teksasu\nDruga zdravstvena radnica u Americi inficirana virusom ebole putovala je avionom unutar zemlje, samo dan pre nego što su joj se pojavili simptomi\nAmerički predsednik Barak Obama otkazao je svoje planove za putovanja i sazvao hitan sastanak kabineta o eboli.\nSaopštenje je usledilo ubrzo posle vesti da je druga zdravstvena radnica u Americi inficirana virusom ebole putovala avionom unutar zemlje, samo dan pre nego što su joj se pojavili simptomi.\nU današnjem saopštenju, američki Centri za kontrolu i prevenciju bolesti naveli su da je ona pre dva dana letela avionom od Klivlenda u Ohaju, do Dalasa u Teksasu. Agencija i aviokompanija saopštile su da tragaju za svih 132 putnika, koji su putovali na tom letu. Član posade izjavio je da je zdravstvena radnica, koju je porodica identifikovala kao Amber Vinson nije pokazivala nikakve simptome tokom leta.\nDirektor Centara za kontrolu bolesti Tom Friden rekao je na današnjoj konferenciji za novinare da osoba koja je pod nazorom ne bi trebalo da putuje komercijalnim letom i poručio da ni drugim osobama koje su pod nadzorom zbog bolesti ne bi trebalo dozvoliti da lete komercijalnim letovima.\nCentri su takođe naveli da je Vinson danas premeštena u Emori univerzitetsku bolnicu u Atlanti u Džordžiji radi tretmana. Gradonačelnik Dalasa Majk Rolings izjavio je da nadležni identifikuju komšije obolele medicinske sestre, koja je juče stavljena u karantin zbog povišene temperature.\nNa istoj konferenciji za novinare, okružni sudija Dalasa Klej Dženkins izjavio je da ima i dobrih vesti, u vezi sa originalnom grupom osoba koje su došle u kontakt sa Dankanom.\n“Imamo 48 osoba na koje smo usmereni u zajednici koje su bile u kontaktu sa Erikom Dankanom. Dobra vest u vezi sa tih 48 je da nemaju simptome i povišenu temperaturu i da se nalazimo na kraju perioda njihovog praćenja. U nedelju će biti kraj tog perioda i šanse da te osobe dobiju simptome, u smislu da obole od ebole, veoma su male”.\nDženkins je dodao da se zdravstveno stanje 75 zdravstvenih radnika u Prezbiterijanskoj bolnici i dalje prati, posle njihovog kontakta sa Dankanom. Gradonačelnik Rolings istakao je da je stan zdravstvene radnice, koja je živela sama, bez kućnih ljubimaca - dekontaminiran.\nS druge strane, Nina Fam, 26-togodišnja medicinska sestra koja je takođe zaražena ebolom dok je brinula o Dankanu, nalazi se na lečenju u istoj bolnici. Ona je juče saopštila da se oseća dobro i zahvalila se svima koji su joj uputili želje za brzo ozdravljenje.\nDirektor Centara za kontrolu i prevenciju bolesti Tom Friden izjavio je juče da će svaka bolnica u Americi, koja bude imala potvrđeni slučaj ebole, od sada dobiti stručni tim te organizcaije na terenu, i to u roku od samo nekoliko sati. Friden je istakao da je jasno i glasno čuo od zdravstvenih radnika da su zabrinuti zbog ebole i da se ne osećaju spremnim da brinu o pacijentima koji su zaraženi.\nFriden je naglasio da se stručni tim Centara za kontrolu bolesti, koji se trenutno nalazi na terenu u Dalasu, naročito brine da oni koji neguju Ninu Fam, čine to na bezbedan i delotvoran način. On je dodao da je uspostavljanje jačeg stručnog tima za kontrolu infekcije, kada je prvom pacijentu uspostavljena dijagnoza u bolnici u Dalasu, moglo da spreči da ona bude zaražena.\nMinistarka u karantinu\nU Liberiji, državni mediji prenose da je ministarka saobraćaja Anđela Kasel-Buš sama sebi odredila karantin, posle izveštaja da je njen vozač umro od ebole.\nPrema izveštajima medija ona nije inficirana virusom ebole, ali je odlučuila da se dobrovoljno izoluje. Ministarstvo je saopštilo da Kasel-Buš nije imala kontakt sa vozačem od svog poslednjag dana na poslu 3. oktobra i da bi tronedeljna izolacija trebalo da počne od tada.\nTakođe, ministarstvo je zatražilo da se obavi dekontaminacija sedišta vlade. Glavni medicinski zvaničnik Liberije, dr Bernis Dan nedavno je okončala svoj 21-dnveni karantin, posle smrti svog administrativnog pomoćnika od ebole. Liberija je najugroženija od svih zemalja u regionu sa više od 4.000 registrovanih slučajeva ebole i više od 2.300 žrtava.


21/07/2018 | 10:03\n“U eri globalnih igrača na medijskoj sceni, kao sto je Netflix, lokalna publika i dalje ceni emisije i filmove koji oslikavaju njihov život i iskustva. Plan United Grupe da investira 100 miliona evra u lokalni sadržaj pokazuje veru u mrežu lokalnih talenata, kao sto su producenti, glumci i muzičari. Sa uzbuđenjem očekujemo da vidimo šta region još ima da ponudi”, izjavio je Dragan Šolak, osnivač i predsednik upravnog odbora United Grupe.\nPlanovi za dalje investicije u sadržaj uključuju ugovaranje novih scenarija, serija i druge lokalne produkcije. Druga sezona popularne kriminalističke drame “Senke nad Balkanom” u režiji Dragana Bjelogrlića biće snimljena kao deo planirane investicije.\n“Ovakvim investicijama United Grupa pokazuje veru u lokalne produkcije, dramski program i domaće talente, što je veoma značajno. U vremenu kada se menjaju tehnologije, ali i način na koji konzumiramo sadržaj, kada gledaoci mogu da biraju kada i šta gledaju, kanali kao što je TOP kanal predstavljaju revoluciju u emitovanju programa u regionu”, rekao je režiser i scenarista Dragan Bjelogrlić.


Putin u slobodno vreme gleda nemačke TV kanale, kao i kanale na engleskom...\nRuski predsednik Vladimir Putin gleda nemačku televiziju kako bi i dalje mogao tečno da govori taj jezik, rekao je njegov portparol.\n01.04.2021. - 12:11h\n"Gleda nemačke tv kanale, gleda i kanale na engleskom. Ima i engleski, ne svaki dan, ali nekoliko puta nedeljno. To su kratke, ali redovne lekcije", rekao je Dmitrij Peskov za list Argumenti i Fakti, u intervjuu objavljenom u utorak.\nPutin je godinama živeo u istočnonemačkom gradu Drezdenu, dok je on bio deo Istočne Nemačke, kao oficir sovjetske službe KGB-a i tamo je naučio odlično da govori nemački.\n"Njegov važan hobi je čitanje, posebno istorijske literature i memoara", rekao je Peskov o svom šefu.\n"Naravno, u predsednikovom životu postoje i ljubimci".\nIpak, životinje se trenutno drže podalje od javnosti, za razliku od labradora Konija, koji je uginuo pre nekog vremena.\n"Puno se manje pojavljuju u javnosti, pa ne želim o njima ništa da kažem", rekao je Peskov. Upitan da li se radi o mačkama ili psima, naglasio je da nikada nije u predsednikovoj kući video mačke. "Pse da, ali mačke ne".\nPeskov kaže da Putin više ne održava tako bliske kontakte s bilo kojim političarem na vlasti kakve je imao s nekadašnjim nemačkim kancelarom Gerhardom Šrederom ili italijanskim šefom vlade Silvijom Berluskonijem.\n"Oni su znali da se sastaju u različitim formatima", kazao je.\nIzvor: b92.net / jutrarnji.hr\nživotne pričevladimir putinživotpredsednik rusije


Konferencija za novinare: Ima li pitanja u notesu? | MC_ONLINE\nKonferencija za novinare: Ima li pitanja u notesu?\nKonferencija za novinare organizira se da nečija poruka stigne do javnosti. Ipak, ako se novinar dobro pripremi uvek može da dobije i iskoristi više informacija nego što se organizator konferencije sprema da ponudi\nKako se pripremiti za izveštavanje sa konferencije za novinare? Mnogim novinarima ova tema se može na prvi pogled učiniti suvišna ili besmislena, ali se ona sama nametnula zbog činjenice da se na većinu konferencija za novinare (osim izuzetno, kada ih drže visoki domaći političari ili zvaničnici) šalju novinari bez većeg iskustva.\nIzveštavanje sa konferencija za novinare se zbog toga,uglavnom, pretvorilo u neprofesionalno i puko prenosenje suve informacije koju iznesu sami učesnici.\nZadatak mladih izveštača pogrešno se svodi na to da što kraće prepričaju ono što su čuli, najčešće nemaju unapred pripremljena pitanja, pa ni ideju šta bi mogli pitati jer se neretko šalju na događaje koji, ne samo da nisu iz njihovog sektora, nego o njima nemaju ni elementarno predznanje.\nPrimera radi, na konferenciju za novinare Evropske agencije za rekonstrukciju (EAR) došla je mlada novinarka iz jednog beogradskog tabloida koja je postavila pitanje "Zašto se na Kosovu ne sprovodi rezolucija 1249 Saveta bezbednosti". Svetsko pitanje za svetsku organizaciju - bio je njen rezon. Naravno pogrešan, jer EAR nije zadužen za sprovođenje rezolucija UN već za sprovođenje programa pomoći Evropske unije. Bave se, dakle, konkretnim stvarima, poput investiranja para u popravku školskih prozora, i nije opravdano postavljati im politička pitanja, pogotovo ne tako opšteg karaktera. Pored toga, novinarka verovatno nije pripremila ni jedan konkretan argument za svoju tvrdnju-pitanje, što je takođe pogrešan pristup.\nU proteklih nekoliko godina bio sam svedok stotinak konferencija za novinare koje su imale različite teme - od političkih, preko ekonomskih, do predstavljanja raznih istraživanja agencija i nevladinih organizacija. U većini slučajeva, novinari koji su dolazili na te konferencije, bili su potpuno nepripremljeni: nisu znali osnovne podatke o onome ko drži konferenciju, retki su znali pozadinu organizovanja konferencije za novinare, a kad je reč o međunarodnim organizacijama, većina je brkala nadležnosti UNESCO-a, Evropske komisije, Evropske agencije za rekonstrukciju, OEBS-a...\nCilj organizatora konferencije za novinare i novinara nisu isti. Primera radi, predstavništvo "Scanie" u Beogradu održalo je konferenciju za novinare na kojoj je predstavilo svoje nove kamione. Svakako korisna informacija za kamiondžije, ali su izostala prava novinarska pitanja:\n1. Da li "Scania" namerava da eventualno i srpske firme uključi u delove proizvodnje?\n2. Da li "Scania" Srbiju vidi kao zemlju u koju vredi investirati, ili samo kao tržište?\n3. Koliki je godišnji obrt firme i u kom procentu participiraju kupci iz Srbije?\n4. Kako je regulisan servis kamiona i nabavka rezervnih delova?\n5. Koliko filijala ima "Scania" u Srbiji i koliko ljudi zapošljava?\nUmesto ovih, postavljana su pitanja o novim pneumaticima, kubikaži i ceni kamiona, a za ovakvu informaciju novinari nisu ni morali da dolaze na konferenciju, već su jednostavno mogli da okrenu telefonom predstavništvo ili da na sajtu firme vide željene podatke.\nGeneralno gledajući, cilj organizatora konferencije za novinare je da njegova poruka stigne do javnosti - politička, ekonomska ili neka druga, i to kako je on predstavlja. Posao novinara nije puka transmisija poruke, već njena analiza, a s obzirom da se radi o izveštaju, analiza mora biti urađena munjevito - kroz dobro pripremljena pitanja.\nKonferencija za novinare uvek služi da se dobije informacija više.\nPrimer drugi: Sredinom 2002. godine nekoliko nevladinih organizacija iz Srbije, Rumunije, Bugarske i Albanije radilo je paralelno istraživanje o odnosu građana prema evropskim integracijama i reformama. Rezultati su bili iznenađujući - tamo gde su reforme najdalje odmakle (Bugarska), apatija stanovništva je bila najviše izražena, a tamo gde nisu gotovo ni započele (Kosovo), građani su najviše podržavali reforme i evropske integracije. Umesto da zatraže analizu rezultata od učesnika, a radilo se o eminentnim sociolozima, prisutni novinari su jednostavno pribeležili podatke, pokupili grafikone i svako u svoju redakciju.Nisu postavljena sledeća pitanja:\n1. Zašto je u Bugarskoj najveća apatija kad su reforme najdalje odmakle\n2. Zašto je na Kosovu toliki stepen "entuzijazma"\n3. Kakva su očekivanja za Srbiju na osnovu drugih iskustava\nObjašnjenje je izostalo jer nisu bila postavljena navedena novinarska pitanja. U kasnijem razgovoru sa bugarskim sociologom dobio sam pojašnjenja koja bi bila veoma korisna za građane Srbije, jer bolje je učiti na tuđim, nego na svojim greškama. Naime, Bugari su videli koja je cena reformi i šta sa sobom donosi "prvobitni kapitalizam", a na Kosovu je još uvek vladala euforija nadolazeće "slobode".\nDakle, izveštavanje sa konferencija za novinare nije samo puka transmisija događaja. Svaki novinar MORA prethodno da se pripremi - ako nije vrsni poznavalac materije, na raspolaganju su mu dokumentacije (npr. www.arhiv.co.yu) iz kojih treba da izvuče neophodne podatke. Praktično, novinar unapred mora da zna barem 80 odsto onoga što će biti rečeno na konferenciji, a listu pitanja MORA imati unapred sastavljenu. Na licu mesta se eventualno dodaju pitanja koja su proistekla iz same konferencije.\nPrimer: Konferencija za novinare agencije koja se bavi istraživanjem javnog mnjenja uoči izbora\nPre konferencije se moraju videti istraživanja koja je radila ista ta agencija u ranijim prilikama, da li su njihove prognoze bile tačne i koliko su odstupale od konačnih rezultata, kakav je odnos njihovih istraživanja i drugih agencija koji se bave istim poslom i ako ima odstupanja, koji je razlog tome. Znači, kad se utvrdi stepen poverenja prema rezultatima koji će biti prezentirani, tada se prelazi na konkretna pitanja vezana za sam događaj.\nBez takve pripreme za pres konferencije, i za novinare i za urednike bolje je da sačekaju agencijski izveštaj.\nPod uslovom da su agencije odradile adekvatne pripreme.


Jeftini letovi iz Atine za Madrid - Avio karte Atina Madrid - eSky.rs\nAvio karte iz Atine za Madrid\nPretražite letove iz Atine za Madrid\nProverite najbolje prilike za letove iz Atine za Madrid\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Atine za Madrid na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Atine za Madrid?\n✔ Ako rezervišem let iz Atine za Madrid, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Atine za Madrid?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Atine za Madrid uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Atina - Madrid\nJeftini letovi do Grčke Jeftini letovi iz Grčke Jeftini letovi za Kiteru Jeftini letovi iz Kitere Jeftini letovi za Kionia Jeftini letovi iz Kionia\nJeftini letovi do Paragvaja Jeftini letovi iz Paragvaja Jeftini letovi do Whakatane Airport Jeftini letovi od Whakatane Airport


Prezadovoljni raftingom na Visočici i Temštici - Pirot Plus Online\nPrezadovoljni raftingom na Visočici i Temštici\n20. april 2015. 08:30 Društvo Pirot Plus Online\nTuristička organizacija Pirot sa saradnicima iz Beograda organizovala je rafting kanjonom reke Visočice. Reprezentativci Rafting Saveza Srbije u četvrtak i petak izveli su probni spust rekom Visočicom, od Vrela do sela Rsovci, a potom su, u subotu, 18.aprila, zajedno sa članovima bugarskih rafting klubova i 12 članova reprezentacije izveli spust od odmarališta Vrelo do sela Pakleštica, sa izmenama, i u nedelju, 19.aprila kanjonom reke Temštice, rekao je Bratislav Zlatkov, direktor Turističke organizacije Pirot.\n- Mi smo prezadovoljni, interesantno je da su učesnici reprezentativci naše zemlje i reprezentativnci Bugarske, s tim što je mnogo više došlo iz Bugarske. Ogroman je bio vodostaj, tako da su bugarski reprezentativci odustali od spusta kroz Vladikine ploče. Došli su do sela Rsovci, ali su zbog bezbednosti i rizika procenili da nije bilo mogućnosti da se prođe Vladikina ploča, istakao je Zlatkov.\nU nedelju ih je, kako je Zlatkov objasnio, poslužilo vreme, ali su zbog velikog vodostaja na reci Jermi, izveli spust samo na Temštici, od Mrtvačkog mosta do Krivog vira. Ljudi su oduševljeni, a u planu je da baza za rafting sportove bude u Temskoj, a baza za kajak i kajakaše na Vrelu.


Napadi na ambasade u Libiji\nNovinari i zvaničnici na mestu vazdušnog napada NATO-a u Tripoliju\nIz očigledne osvete za raketni napad NATO-a u kojem je navodno poginuo najmlađi sin libijskog vođe Moamera Gadafija i troje njegovih unuka, u libijskoj prestonici Tripoliju su napadnute italijanska i britanska ambasada.\nBritanski ministar inostranih poslova Vilijam Hejg, danas je osudio te napade i saopštio da njegova vlada proteruje libijskog ambasadora iz Britanije. On je naglasio da se napadima na diplomatske misije krši Bečka konvencija. Italija je potvrdila da je njena ambasada među onim koje su oštećene u napadima vandala u Tripoliju i optužila Gadafijevu vladu da ne štiti strane misije.\nVećina zapadnih ambasada je evakuisala osoblje iz svojih ambasada pre nekoliko nedelja. Portparol Libijske vlade Musa Ibrahim je sinoć saopštio da su 29-ogodišnji Saif al-Arab Gadafi i tri unuka libijskog vođe poginuli u – kako je doslovno rekao – direktnom pokušaju ubistva Moamera Gadafija. Ibrahim je saopštio da je Gadafi sa suprugom u trenutku napada bio u sinovljevoj kući, ali da nije ranjen, dodavši da je nekoliko prisutnih osoba ipak ranjeno.\nNovinari su dovedeni na poprište napada, gde su videli veliko razaranje. Britanski premijer Dejvid Kameron, nije potvrdio žrtve napada, ali je izjavio da je politika izbora ciljeva koju sprovodi NATO u skladu sa mandatom Ujedinjenih nacija kojim je obuhvaćeno sprečavanje civilnih žrtava. Kameron je objasnio da to znači gađanje komandnih i kontrolnih tačaka i vojne tehnike.\nRusko Ministarstvo inostranih poslova je osudilo vazdušni udar, dodajući da Moskva ima sumnje „u pogledu izjava članova koalicije da cilj napada u Libiji nije fizička eliminacija Gadafija i njegove porodice“.\nNešto ranije, predsednik Odbora za inostrane poslove ruskog parlamenta, Konstantin Kosačev, rekao je da napad pokazuje da koalicija ne štiti civile, što je predviđeno mandatom UN-a. Libijski vođa je izgubio svoju usvojenicu 1986, u američkom vazdušnom napadu na njegov rezidencijalni kompleks Bab al-Azizija. Tim napadom je uzvraćeno na podmetanje bombe u nemačku diskoteku u čijoj eksploziji su poginula dva američka vojnika. Vašington je tada okrivio Libiju za eksploziju.\nU međuvremenu, libijske trupe nastavljaju napade na pobunjeničke ciljeve. Očevici i portparol opozicije u Misrati kažu da su Gadafijeve snage i danas granatirale okolinu luke u opkoljenom gradu. Vatra je otvorena u vreme kada su sa malteškog humanitarnog broda istovarivani hrana i medicinski materijal. Brod je hitno isplovio na otvoreno more. Istovremeno, stižu i vesti o žestokim borbama duž granice sa Tunisom.\nNATO je juče odbacio Gadafijevu ponudu za pregovore o prekidu sukoba u Libiji, s obrazloženjem da nije vredna razmatranja. Libija je saopštila da su koalicione vazdušne snage rano juče bombardovale ciljeve pored nacionalnih kancelarija za emitovanje programa, dok je Gadafi unutra držao govor naciji.


FSSrpski inat - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » FSSrpski inat\nNe driblaj, dodaj\nPronaći ćemo zamenu za svakoga kome se ne sviđa selektor, glasila je u preteća poruka koju je sportski direktor FSS Darko Kovačević uputio „pobunjenicima“ u nacionalnoj selekciji kojima se ne sviđa Mladen Krstajić.\n0Piše: Vlada Živanović 25. marta 2019. 16.30 Izmenjeno: 16.31\nOstalo je doduše nejasno da li je poruka zaista prvenstveno namenjena onima koji nisu tu ili onima koji su se odazvali pozivu, ali ipak sumnjaju u atoritet i trenerske metode aktuelnog selektora, ili možda javnosti koja je od letos uveliko počela da sumnja da je srpska „kuća“ fudbala pogubila sve konce u odnosima sa igračima.\nMožda je Kovačević želeo da njegova izjava zvuči „kenedijevski“ po kojoj ne treba da igrači pitaju šta reprezentacija može da uradi za njih, već šta oni mogu da urade za nacionalni tim, ali je ovakvim ultimatumom praktično napravio dva klana i produbio podelu. Naterao je igrače da se opredeljuju po sistemu: „ili ste sa Krstajićem ili ste protiv svih nas“, bez ostavljanja treće opcije.\nPosebna je priča što je sportski direktor zaboravio da se kao fudbaler još gore ponašao u nacionalnom timu. Podsetimo da je kao reprezentativac Jugoslavije 2001. ne samo odbio da igra za nacionalni tim dok je selektor Milovan Đorić, već je uoči jednog od ključnih mečeva kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2002. godine napustio „orlove“ neposredno pre utakmice sa Slovenijom. Ako ćemo pošteno, manji je greh odmah reći: „neću da igram, zovite drugog“, nego doći u nacionalni tim, pa se inatiti.\nA sukobi selektora i igrača nažalost nisu novost u srpskom fudbalu. Imao je Milovan Đorić sukob i sa Draganom Stojkovićem Piksijem, Dejanom Savićevićem… Siniša Mihajlović je kao selektor imao sukob sa Ademom Ljajićem zbog toga što ovaj nije želeo da peva nacionalnu himnu. Imao je Miha i sa sadašnjim kapitenom Aleksandrom Kolarovim svađu zbog toga što nije želeo da mu da dres sa brojem 11, koji je on svojevremeno nosio. Pričao je tada Miha i da je Nemanja Matić lagao da je povređen za mečeve protiv Belgije i Makedonije 2012, ali da je ustvari „bio uvređen“. Dušan Tadić takođe nije želeo da igra za „orlove“ dok je Radovan Ćurčić bio selektor… Lista „pobunjenika“ je kroz istoriju poduža, ali do sada nijedan selektor nije kao Krstajić uspeo da potpuno prokocka autoritet kod igrača.\nUkoliko svoj autoritet teranjem inata prokocka do kraja i FSS, jedino nam ostaje da u bliskoj budućnosti saznamo da li reprezentacija sastavljena od igrača iz drugog i trećeg ešalona po kvalitetu može da izbori plasman na veliko takmičenje. Šteta je odavno napravljena, još s odlaskom Slavoljuba Muslina, a sada samo od FSS zavisi da li može da se popravi. Mislite o tome.\nEvropsko prvenstvo u fudbalu, Fudbalski savez Srbije, Kvalifikacije, sport, Vlada Zivanovic


Dodik: Komšić nije prebolio slom Đukanovićevog režima | Standard\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da član Predsedništva BiH Željko Komšić još nije prebolio slom režima Mila Đukanovića i da to potvrđuje Komšićev napad na Srpsku pravoslavnu crkvu (SPC) koju i on i Đukanović vide kao krivca za gubitak vlasti DPS-a.\n„Komšiću, na primjer, nije palo na pamet da se zapita da li je velika hrišćanska pobuna koja se desila u Crnoj Gori, rezultat diskiriminacije i ugrožavanja osnovnih ljudskih i vjerskih prava od režima Mila Đukanovića i to nad najbrojnijom vjerskom zajednicom u državi“, kazao je Dodik za novinsku agenciju Srna.\nKomentarišući Komšićeve optužbe da on (Dodik) uzima aktivno učeće u projektu koji ima za cilj prekrajanje granica i destabilizaciju cijele regije, srpski član Predsjedništva BiH je rekao da je „indikativno da samo u sedam dana imamo napade na SPC, prvo od (Lidera SDA) Bakira Izetbegovića, a sada i od Željka Komšića“.\n„Sve liči na negdje dobro izrežiranu predstavu u kojoj su ova dvojica dobili epizodne uloge, koje bi trebalo da sugerišu da je SPC izvor nestabilnosti na ovom području, a onda da tu tezu prodaju međunarodnim centrima moći“, ocijenio je Dodik.\n„Zanimljivo je da su SPC napala upravo ona dvojica kojima džamija obezbjeđuje glasove na izborima. Izetbegović, deklarisani musliman, bar ima kakvo takvo opravdanje, ali hrvatski član Predsjedništva, kako se Komšić predstavlja, teško“, istakao je Dodik.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić prethodno je, komentarišući susret mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija i srpskog člana Predsedništva BiH, izjavio da Dodik uzima „aktivno učešće u projektu koji ima za cilj prekrajanje granica i destabilizaciju cijele regije“.\n„Aktivnosti koje SPC provodi u Crnoj Gori imaju politički karakter, otuda i podrška tome. Već kroz određene najave vidimo namjeru da se takve aktivnosti prebace i u BiH, što nimalo ne iznenađuje i bilo je potpuno očekivano“, rekao je Komšić za RTV Crna Gora.\nDodik je poručio da je narod u Republici Srpskoj i Srbiji uvijek spreman da razgovara o svemu što je potrebno da se pomogne narodu u Crnoj Gori i da rješava probleme.


BalkanMagazin :: Vojni izdaci najbrže rastu od Hladnog rata\nčetvrtak, 03. maj 2018 11:11\nUkupni ovi izdaci lane dostigli 1,74 biliona dolara, ubedljivo vode SAD koje troše u ove svrhe više nego sedam država koje dolaze odmah posle njih\n(ilustracija, Poluautomatski prenosivi sistem - puška „XM25 Counter Defilade Target Engagement System“, sa laserskim daljinskim upravljačem, kompasom, setom za opterećenje, balističkim kompjuterom i displejom)\nVojni izdaci rastu sada najbrže od vremena Hladnog rata - rasli su lane, treću godinu uzastopno, i dostigli ukupno 1,74 biliona dolara, saopštio je danas poznati stokholmski međunarodni Institut za istraživanje mira (SIPRI).\nIzrazito najviše troše u ove svrhe SAD – lane su potrošile oko 610 milijardi dolara što je više nego sedam zemalja koje dolaze odmah iza njih. Predviđa se, štaviše, da će i ove godine vojni izdaci najmoćnije sile sveta izrazito porasti pri čemu se ne radi samo o povećanju vojnog personala nego i modernizaciji nuklearnog i konvencionalnog oružja.\nNa drugom mestu je Kina čiji čiji su vojni izdaci lane povećani za 5,5 posto tj na oko 228 milijardi dolara. Eksperti su, međutim, uvereni da Kina u ove svrhe troši više nego što oficijelno saopštavaju tamošnje vlasti.\nRusija je na trećem mestu ali je dosta iza, ne samo od SAD nego i Kine. Po prvi put od 1998. vojni izdaci lane su pali (negde za oko petinu) i iznosili su 66 milijarde dolara. Prema ekspertima SIPRI-ja, to je, pre svega, posledica krize ruske ekonomije.\n"Modernizacije armije je u Rusiji i dalje prioritet, ali ekonomski problemi kroz koje zemlja prolazi od 2014. ograničavaju vojni budžet", ukazuju eksperti SIPRI-ja.\nLane su, inače, najbrže rasli vojni izdaci na Bliskom Istoku, u subsaharskoj Africi, u Južnoj Americi, u centralnoj, južnoj i istočnoj Aziji, kao i u zapadnoj i srednjoj Egropi. U ovom poslednjem regionu to je delimično posledica percepcije Rusije kao bezbednosne pretnje. Dok je u zapadnoj Evropi lane porast troškova bio umeren i iznosio 1,9 posto, kada je u pitanju srednja Evropa, u koju SIPRI uračunava celi bivši nekadašnji komunistički blok, s Balkanom i baltičkim zemljama, radi se o porastu ovih troškova od čak 12 procenata.\nU izveštaju Instituta se ukazuje da je velika većina ovih zemalja u NATO paktu, gde je postignut dogovor o izdvajanju za potrebe odbrane minimalno dva posto bruto društvenog produkta godišnje. U celini gledano zemlje ove Alijanse su za odbranu lane potrošile 900 milijardi dolara što je oko 52 posto ukupnih svetskih troškova u ove svrhe.


Kurc: Ulazak Srbije u EU moguć jedino ako bude rješenja u dijalogu Beograda i Prištine, Vučić: Odlično sam razumio poruku | Kodex.ME\nVučić i Kurc\nKurc: Ulazak Srbije u EU moguć jedino ako bude rješenja u dijalogu Beograda i Prištine, Vučić: Odlično sam razumio poruku\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i austrijski kancelar Sebastijan Kurc ocjenili su danas u Beogradu da dvije zemlje imaju prijateljske odnose koje odlikuje dobra saradnja i snažna povezanost.\n05. 11. 2018 - 20:30 Autor: Kodex\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare, Vučić je kazao da je bilateralna saradnja sa Austrijom dobra na političkom nivou, a još bolja na ekonomskom nivou i dodao da će ove godine po prvi put trgovinska razmjena preći iznos od milijardu eura.\n"Naši bilateralni odnosi su vrlo dobri, prvi put ćemo preći milijardu eura u trgovinskoj razmjeni i bićemo još uspješniji u budućnosti", kazao je Vučić i izrazio uvjerenje da će Kurc ohrabrivati austrijske investitore da ulažu u Srbiju, prenosi Beta.\n"U Austriji živi nekoliko stotina hiljada Srba i Autrijanaca srpskog porijekla, dok oko 400 austrijskih preduzeća stvara oko 20.000 radnih mjesta u Srbiji", naveo je austrijski kancelar.\nOn je čestitao Vučiću na ekonomskom rastu Srbije koji je ocjenio kao "impresivan".\nOn je kazao i da su zemlje Zapadnog Balkana "u velikoj mjeri" pomogle Austriji i EU da se izbore s ilegalnom migracijom i sa švercom ljudi i zahvalio na tome "i Vučiću i svim ostalim odgovornima na balkanskoj ruti".\n"Borba protiv trgovine ljudima i ilegalnih migracija je veoma pouzdana sa partnerom poput Zapadnog Balkana", kazao je austrijski kancelar.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, Kurc je rekao da je od presudnog značaja da on bude ne samo nastavljen, već i uspješno završen, jer je to preduslov za ulazak Srbije u EU.\n"Sada se javlja jedinstvena prilika da istorija ostane istorija i da zajedno krenemo u uspješnu budućnost", rekao je predsjednik austrijske vlade.\nOn je kazao da je ulazak Srbije u EU moguć jedino ako bude rješenja u dijalogu Beograda i Prištine, zbog čega taj dijalog treba da bude uspješno okončan.\n"Veoma se nadam da će takav uspjeh biti moguć, jer sam ubijdjen da ovaj region zaslužuje da postane dio EU", rekao je Kurc i dodao da će EU biti zaokružena tak kada Zapadni Balkan i Srbija postanu njen dio.\nVučić je rekao da je "odlično razumio poruku" kancelara i zahvalio mu što je to rekao "na otvoren način" jer građani Srbije "treba da znaju šta su uslovi za ulazak u EU".\n"Ljudi u Srbiji moraju da znaju da je 68 odsto naše trgovinske razmjene s EU, plus 20 odsto s regionom koji je na putu ka EU, da više nećemo imati investitore (ako Srbija ne bude išla ka EU)", kazao je Vučić.\nKurc je rekao i da je stav Austrije da treba podržati eventualni sporazum Beograda i Prištine koji bi dugoročno obezbijedio mir, i ako takav dogovor podrazumijeva promjenu granice.\n"Ako u regionu dođe do sporazuma koji dugoročno može da obezbijedi mir, mi nećemo stati na put tom dogovoru, nego ćemo ga podržati", rekao je Kurc i dodao da mu se čini da je to i većinski stav u EU.


Bezbjednost žičara na provjeri tri mjeseca | Palelive.com\nPočetna Jahorina Bezbjednost žičara na provjeri tri mjeseca\nMinistarstvo za prostorno uređenje i građevinarstvo RS juče je OC Jahorina izdalo upotrebnu dozvolu na 90 dana za probni rad dve izgrađene šestosedne žičare – Poljice i Ogorjelica 1. “To znači da Olimpijski centar ima dozvolu da u roku od tri meseca isproba bezbednost sagrađenih žičara. Ako sve bude regularno, OC će podneti zahtev za trajnu upotrebnu dozvolu”, rečeno nam je u Ministarstvu građevinarstva RS. Ministar trgovine i turizma RS Predrag Gluhaković izjavio je za agenciju Srna da je za dve žičare dobijena i građevinska dozvola i da su “sada otklonjene sumnje i spekulacije da podizvođač ne ispunjava uslove za rad”. Direktor OC Jahorina Branko Koroman pre desetak dana nije mogao reći kada će šestorosedi biti u upotrebi, “jer je to stvar određenih procedura u delu imovinsko-pravnih odnosa na koje OC ne može direktno uticati”. “Pre nekoliko dana zakazana je i održana rasprava o eksproprijaciji za područje opštine Pale, dok je to 2. februara učinjeno i za područje opštine Trnovo. Kada Republička uprava za geodetske poslove donese rešenja po tom osnovu, potrebno je sačekati 15 dana do njihove pravosnažnosti. Tek tada ćemo mi uputiti zahtev resornom ministarstvu za prostorno uređenje, na osnovu kojeg će poslati komisiju koja treba da izvrši prijem žičara”, naveo je tada Koroman. On nam je sada rekao da je zapravo bilo sporno samo zemljište opštine Pale koja je u međuvremenu odustala od isplate nadoknade za zemljiše. To je, po njegovim tvrdnjama, ubrzalo celi proces oko rešavanja imovinsko-pravnih odonosa.\nKoroman nije mogao objasniti izjavu ministra Gluhakovića koji je juče rekao da je Vlada RS u gradnju dve šestosedne žičare ukupno uložila 22 miliona KM. “Ne znam šta je tačno ministar mislio. Cena osnovnog ugovora bez PDV je 18,3 miliona KM”, naveo je Koroman. Gluhaković juče novinarima “EuroBlica” nije bio dostupan za komenta.\nPredstavnici OC Jahorina i italijanske firme “Lajtner” potpisali su 12. avgusta prošle godine ugovor o gradnji dve šestosedne žičare. Tada je rečeno da je rok za izvođenje radova kraj decembra 2009. “što znači da će gosti u narednoj zimskoj sezoni imati na raspolaganju nove instalacije”. Kapacitet novih šestoseda je oko 4.000 skijaša u jednom satu.\nMinistar trgovine i turizma RS Predrag Gluhaković je izjavio da će puštanjem u rad šestosednih žičara na OC Jahorina biti završen prvi od dva planirana projekta koja finansira Vlada. Drugi je projekt podrazumeva osnežavanje staza na Jahorini i treba da, po rečima Gluhaković, počne ove godine. “Ovogodišnje zimske sezone posebna novina i ujedno najveća investicija biće dva nova šestoseda”, naveo je on.\nDva novoizgrađena šestosjeda na Jahorini juče popodne puštena su u rad nakon što je Olimpijski centar Jahorina dobio upotrebnu dozvolu, potvrdio je direktor ovog centra Branko Koroman. Prema njegovim riječima, upotrebnu dozvolu izdala je komisija koju je formiralo Ministarstvo za prostorno uređenje RS nakon što je pregledala dokumentaciju. Koroman je najavio da bi zvanično otvaranje trebalo da bude organizovano naredne subote, 21. februara.\nPrethodni članakOtvorene 21. Zimske olimpijske igre u Vankuveru (video)\nNaredni članakObilježen dan boraca Republike Srpske


Fujitsu odabrao novu generaciju Veritas Access infrastrukture za skladištenje podataka - Nova ekonomija\nFujitsu odabrao novu generaciju Verit...\nArhitektura koja omogućava skalabilnost na više – arhitektura omogućava dodavanje ili zamenu hardvera u klasteru, bez potrebe za gašenjem sistema. Primena Veritasove sopstvene tehnologije za klastere i upravljanje skladištenjem u sklopu Veritas Access skalabilnog NAS-a dopušta da se hardver doda i zameni drugim komadom hardvera, bez gašenja sistema ili nekog njegovog servisa. Ovo zadovoljava ključni zahtev za infrastrukturu koja je uvek uključena, a primenjuje se kod Oblaka, u kojoj je od presudnog značaja mogućnost da se održavanje hardvera, kao i dodavanje ili uklanjanje hardverskih komponenti može obavljati dok sistem i dalje radi.\n"Veritas nudi više SDS proizvoda zahvaljujući kojima, a naročito Veritas Access-u, korisnici K5 usluge mogu uživati izvanredne pogodnosti, uključujući fleksibilnost i mogućnost smanjenja troškova", izjavio je Masahiro Ohta, direktor poslovne jedinice za usluge u “oblaku i poslovanje digitalnih servisa u kompaniji Fujitsu Limited.\n"Vredno pomena je to što su brojne instalacije Veritasovih proizvoda za preduzeća širom Japana i sveta, bile nezamenjiv faktor odluke Fujitsu-a da primeni Veritas Access na K5 servisnoj infrastrukturi. radujemo se proširivanju našeg partnerstva sa kompanijom Veritas, da bismo ponudili usluge upravljanja podacima u multi-cloud platformama okupljenim oko K5".\n"Veritasov strateški odnos sa kompanijom Fujitsu datira od pre dve decenije. Oduševljeni smo što je, kao jedan od naših ključnih globalnih partnera, Fujitsu odabrao Veritas Access da podrži K5, što je snažno svedočanstvo o jedinstvenoj vrednosti našeg rešenja u težnji da Fujitsu donese prednosti svojim korisnicima", rekao je Majk Palmer, izvršni potpredsednik i direktor za proizvode u kompaniji, Veritas.\n"Mi u Veritasu smo usresređeni na to da omogućavamo organizacijama da efektivno štite svoj najvažniji resurs – podatke, kao i da njima upravljaju. Ovo partnerstvo sa kompanijom Fujitsu na omogućavanju zaštite podataka i usluga upravljanja podacima, namiruje potrebe organizacije za vidljivošću podataka, usaglašenošću sa zakonskom regulativom i kontinuitetom poslovanja".


308 SAOBRAĆAJNIH PREKRŠAJA ZA PRAZNIKE - Televizija K-1\n308 SAOBRAĆAJNIH PREKRŠAJA ZA PRAZNIKE\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu, u pojačanoj kontroli saobraćaja, od 29. aprila do 5. maja, zatekli su 29 vozača koji su vozili pod dejstvom alkohola i trojicu koji su automobilima upravljali pod dejstvom psihoaktivnih supstanci.\nU ovom periodu, saobraćajna policija otkrila je ukupno 308 prekršaja.\nSaobraćajna patrola na području grada zaustavila je šezdesetpetogodišnjeg vozača koji je vozio sa 2,8 promila alkohola u organizmu, vozača „golfa“ koji je imao dva promila, kao i muškarca koji je upravljao „vektrom“ sa 1,74 promila alkohola.\nDvadesetčetvorogodišnjeg vozača „opel korse“, četrdesetšestogodišnjeg vozačamopeda i tridesetčetvorogodišnjeg vozača „audija“ policija je zaustavila na području grada i, nakon testiranja, isključila iz saobraćaja zbog upravljanja vozilima pod dejstvom psihoaktivnih supstanci.\nPolicija je teritoriji opštine Lebane zatekla i četrdesetogodišnjeg muškarca koji je upravljao „bmv“ i odbio da se testira na psihoaktivne supstance.\nSva sedmorica su zadržani u službenim prostorijama i protiv njih su podnete prekršajne prijave po Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima.\n← Vesti TV K 1 01 05 2021\nMEĐUNARONDI DAN BABICA →\nSKUPŠTINA OPŠTINE LEBANE O RAZREŠENJU DUŽNOSTI DIREKTORKE DEČJEG VRTIĆA\nPRAVNI SISTEM SRBIJE ,,NA APARATIMA“


MUP: Broj poginulih motociklista u julu, najveći u poslednjih pet godina - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » MUP: Broj poginulih motociklista u julu, najveći u poslednjih pet godina\nBroj poginulih vozača motocikala u julu ove godine najveći u poslednjih pet godina, izjavio je danas Dalibor Jovanović iz Uprave saobraćajne policije, a saopštilo Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP).\n„U poslednja tri dana u saobraćajnim nezgodama u Srbiji poginula su četiri vozača motocikala. Od početka jula ove godine ukupno je nastradalo 11 motociklista, od kojih četiri vozača nisu koristili zaštitnu kacigu“, rekao je Jovanović.\nNaveo je da analize pokazuju da je u saobraćajnim nezgodama sa stradalim motociklistima najčešći uzrok gubitak kontrole nad motociklom usled neprilagođene brzine.\nU prvih šest meseci ove godine vozači motocikala učestvovali su u 690 saobraćajnih nezgoda, a oni su izazvali 301.\nKad je reč o saobraćajnim nezgodama sa poginulim osobama, od 22 saobraćajne nezgode vozači motocikala izazvali su 12, dodaje se u saopštenju MUP.\nmotociklimotociklistiMUPpoginuli vozačiSaobraćajSaobraćajne nesrećeBeograd


Da li je Libija Kosovo? Nadajmo se da jeste - Fred Kaplan - Peščanik\nNe pomaže kada se kaže da je prošlo svega par dana od početka vazdušnih napada na Libiju. Na vestima, četiri dana izgledaju kao večnost. I to je razlog velikog nestrpljenja: kada će se Gadafi već jednom predati, zašto Obama nije brži, čuju se duboki uzdasi zbog neuspeha koalicije (posle sati pregovora) da dogovori precizne procedure komande i kontrole.\nPa ipak, kao što je nekoliko zvaničnika Pentagona upozorilo na početku ove krize, ovakve stvari su komplikovane; one zahtevaju koordinaciju, što je posao koji oduzima mnogo vremena. Ova činjenica je naravno inspirisala neke od entuzijastičnijih članova Obamine administracije da ga pozovu da preduzme određene korake jednostrano – što bi kratkoročno možda bilo brže, ali bi se završilo katastrofom.\nSveprisutna nervoza podseća na NATO vazdušnu intervenciju u Srbiji 1999. godine. Ova intervencija je pokrenuta da bi se stanovnici Kosova zaštitili od varvarizma Slobodana Miloševića. Odluka predsednika Bila Klintona da interveniše u tom unutrašnjem sukobu došla je mnogo kasnije od odluke Baraka Obame, kada je diktator već načinio mnogo veću štetu. Klinton je zaobišao Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija, znajući da bi Rusija i Kina stavile veto na rezoluciju, ali nije preskočio NATO, čije su članice ovu kampanju videle kao prvu priliku da se zajedno vodi rat u poluvekovnoj istoriji ove alijanse i kao test relevantnosti NATO-a u periodu posle hladnog rata.\nKlinton je trpeo žestoke kritike i liberala i konzervativaca zbog ovog multilateralnog pristupa, koji su oni podrugljivo zvali „rat preko komiteta“. U svojoj knjizi iz 2001. godine, Waging Modern War, general Vesli Klark, koji je rukovodio vazdušnim napadima kao vrhovni saveznički komandant za Evropu, detaljno je opisao frustracije vođenja savezničkog rata – stalne prepirke oko taktike, strategije, čak i oko meta napada.\nIpak, zaključuje Klark, rezultati napada – trajna pobeda, uz činjenice da je Milošević sklonjen sa vlasti i poslat u Hag, da je alijansa obnovljena i da je posleratna mirovna misija (bez obzira na svoje nedostatke) zaustavila nasilje, skoro bez žrtava na strani koalicionih snaga – nisu mogli biti postignuti „efikasnijom“ jednostranom operacijom.\nKlark je načinio mnogo grešaka tokom kampanje, ne samo kada je u pitanju očekivanje – koje je izneo javno – da će se Milošević predati posle samo tri dana. Međutim, bombardovanje je trajalo 11 nedelja – isto koliko i besni napadi na Klintona (i Klarka) zbog činjenice da su uopšte započeli ovu intervenciju.\nNiko ne može da kaže koliko će trajati vazdušni napadi na Libiju, koliko žestoko taj rat može da eskalira, ili – što je najvažnije pitanje – šta će se dešavati nakon toga?\nPredsednik Obama izjavio je da će se trenutna faza operacija meriti „danima, a ne nedeljama“, ali je pod tim podrazumevao fazu u kojoj američke snage nastavljaju da igraju dominantnu ulogu. (Ipak, on nije dovoljno jasno objasnio svoj stav, pa kada se rat nastavi još dve nedelje, što će se najverovatnije desiti, očekujte da na vestima ponovo počne da se vrti ovaj snimak, kao navodni dokaz Obamine naivnosti ili prevrtljivosti.)\nNeki su se podsmevali Obaminoj tvrdnji da ovo jeste multilateralna kampanja, primećujući da je tokom prvog dana intervencije američka vojska ispalila 124 krstareće rakete „tomahavk“, dok su Britanci ispalili samo dve.\nAli nekada izjave za javnost treba shvatiti u bukvalnom smislu. Kada je prvi put predložena zona zabrane leta, sekretar odbrane Robert Gejts upozorio je da njoj mora da prethodi napad na libijske sisteme vazdušne odbrane, kako bi koalicioni piloti mogli da patroliraju nebom uz minimalan strah da će biti oboreni. Na početku kampanje, predsednik Obama je izjavio da Amerika poseduje „jedinstvene kapacitete“ koji mogu raščistiti put koalicionim snagama da sprovedu rezoluciju Ujedinjenih nacija.\nUpravo o tome se i radi kada je u pitanju prvi dan intervencije. Te „jedinstvene kapacitete“ predstavljalo je oružje dalekog dometa koje može precizno da pogodi ciljeve, kao što su protivavionske baterije – krstareće rakete „tomahavk“, koje su ispaljenje sa četiri broda blizu libijske obale, i određeni broj projektila sa GPS navođenjem koje su ispalila tri B-52 bombardera. Nijedna druga zemlja nije imala kapacitete da izvede ovakav napad.\nRezultat ovog napada je da je libijska vazdušna odbrana više-manje uništena, i da vazdušne snage drugih zemalja mogu da patroliraju nad ovom zemljom – i, u nekim slučajevima, bombarduju i gađaju mitraljeskom vatrom Gadafijeve kopnene snage, što su neki već i činili – i da to čine relativno bez posledica.\nŠta treba da rade čije vazdušne snage, pod čijim pokroviteljstvom, i koliko dugo – to su pitanja zbog kojih se NATO i Arapska liga sada sastaju kako bi doneli odluke. Obama je izjavio da će oni u kratkom roku rešiti svoja razmimoilaženja. Drugi privatno predviđaju da će i vojni ciljevi misije biti uskoro postignuti – da će se Gadafijeve trupe povući ili biti oštećene do te mere da će libijski pobunjenici moći da organizuju kontraofanzivu na terenu.\nAli se opet postavlja pitanje: šta posle?\nDa li će Gadafi morati da ode? Mešoviti signali kada je ovo u pitanju nisu toliko kontradiktorni koliko izgledaju. Politika Amerike je da Gadafi mora sići sa vlasti. Međutim, rezolucija Ujedinjenih nacija, koja je odobrila vojnu intervenciju kako bi zaštitila libijske civile (i „oblasti naseljene civilima“), ne zahteva promenu režima; da je to zahtevala, Savet bezbednosti bi odbio da je usvoji.\nOvo znači da američke vojne snage neće učiniti ništa tokom ove operacije što bi se moglo interpretirati kao direktan napad na Gadafija. Međutim, kada su navodili vrste meta koje mogu biti napadnute u sklopu rezolucije, američki zvaničnici pomenuli su „komandna i kontrolna postrojenja“. Ovo je širok pojam, koji može obuhvatati bilo šta od armiranih bunkera do telefona na stolu komandanta – uključujući (po svoj prilici) i Gadafijev sto.\nZapravo, raketa koja je pogodila Gadafijev kompleks tokom prve noći bombardovanja bila je eksplicitno uperena u deo kompleksa za koji se smatra da uključuje i Gadafijev glavni štab. Po rezoluciji Ujedinjenih nacija, ovo je bio legitiman napad, dok, na primer, bacanje bombe na njegovu spavaću sobu ne bi bilo. Da se Gadafi u tom trenutku nalazio u glavnom štabu… šta da se radi.\nAli hajde da pretpostavimo da je Gadafi van igre. Šta onda?\nZabluda je – i trebalo bi da je to dobro poznato – da će svrgavanje jednog tiranina osloboditi nekakav gejzir slobode. U poslednje vreme, mnogi komentatori pitaju se ko su u stvari ovi libijski pobunjenici, koga zastupaju, i šta planiraju da rade ako dođu na vlast.\nJedna uznemirujuća napomena: prema istraživanju West Point-a o stranim borcima koji su se pridružili anti-američkim pobunjeničkim snagama tokom rata u Iraku, daleko najveći broj – po glavi stanovnika dva puta više nego iz bilo koje druge zemlje arapskog sveta – došao je iz Libije, posebno iz istočne Libije, a najvećim delom iz gradova Bengazi i Darnah, koji su uporišta pobunjenika koje mi danas štitimo.\nMožda će nas ovi isti pobunjenici voleti ako im naša intervencija pomogne da zbace Gadafija. To nije sigurno, ali u svakom slučaju, nije stvar u tome. Čak i ako nove vođe Libije budu u svojim torbama nosili knjige o Tomasu Pejnu, oni će se naći u situaciji da upravljaju jednom pustarom, i tu ne mislim isključivo na geografske karakteristike – zemljom bez demokratske tradicije, institucija, pa čak i najkrhkijih poluga građanskog društva. Neko će morati da uđe u Libiju i potroši desetine milijardi dolara i posveti godine ili decenije velikog truda, kako bi pomogao libijskom narodu da takve stvari razvije – i da to učini uz podršku jakih policijskih ili vojnih snaga, koje bi u međuvremenu obezbeđivale sigurnost – ili da se suoči sa perspektivom da će grupa još gorih ljudi, bilo iz zemlje ili iz inostranstva, preuzeti vlast i nametnuti drugačiji društveni poredak, jednu novu, možda čak i opasniju, diktaturu.\nNajveća mana američke strategije za rat u Iraku bila je nepostojanje bilo kakvog plana za posleratnu stabilizaciju. Ovaj propust bio je uzrok noćne more koja je sledila. Libija nije Irak. Obamini motivi za intervenciju u Libiji u velikoj meri su različiti od motiva Džordža V. Buša za invaziju na Irak. Uz to, nivo ove intervencije je mnogo niži – dok je, sa druge strane, podrška evropskih i arapskih vođa, koji su preuzeli inicijativu i koji imaju vitalnije interese kada je u pitanju rezultat ove intervencije, mnogo veća, barem javno. Ali još uvek se mnogo toga može naučiti iz vakuuma moći koji je nastao u posleratnom Iraku i haosa koji je nastao kao rezultat.\nObama se izuzetno mnogo trudio da jasno stavi do znanja da Amerika igra isključivo sporednu ulogu u ratu u Libiji – čak je odlučio da ne odustane od planiranog puta u Južnu Ameriku, kako bi pokazao da ovaj rat nije pitanje od najvećeg značaja – delom da bi jasno pokazao da će uloga Amerike nakon što se rat završi biti isključivo sporedna.\nAli ko će igrati glavnu ulogu? Ko to može? I da li je neko o ovome razmislio pre nego što je bacio bombe?\nFred Kaplan, Slate, 23.03.2011.


Elektronskim plaćanjem do smanjenja sive ekonomije\nNovembar 10, 2015 12:05\nNalazi EY studije pokazuju da je plaćanje gotovinom važan faktor koji dopinosi širenju razmera sive ekonomije, pa bi prelazak na elektronske načine plaćanja bio u interesu vlada država koje se suočavaju sa tim problemom. Siva ekonomija može se umanjiti podsticanjem elektronskih načina plaćanja i uvećanjem vrednosti takvih transakcija, ocenjeno je u studiji.\n"MasterCard je uspešno pomogao vladama država u njihovoj borbi protiv sive ekonomije, pružanjem neophodne ekspertize. Cilj ove studije je da skrene pažnju na tu pojavu, inicira političku raspravu o tome i prikaže potencijalno relevantna rešenja, koja bi pružila pomoć u efikasnoj borbi za rešenje ovog problema", rekao je na konferenciji za novinare generalni direktor za region Balkana kompanije MasterCard Artur Turemka.\nRukovodilac Poreskog odeljenja kompanije Ernst & Young Ivan Rakić izjavio je da je fokus studije na rešenjima koja su primenjiva u Srbiji.\nOn je rekao da je u studiji siva ekonomija analizirana u celini, odnosno njen pasivni i aktivni deo.\nKako objašnjava, pasivna siva ekonomija je, na primer, kada potošač u gotovini plaća redovnu cenu, ali prodavac ne registruje tu transakciju i na taj način profitira izbegavajući plaćanje poreza državi.\n"Ukoliko bi plaćanje bilo izvršeno elektronski umesto gotovinski, teško da bi bilo moguće izbeći prijavljivanje transakcije nadleznom poreskom organu od strane prodavca", naveo je Rakić.\nU aktivnoj sivoj ekonomiji, kako navodi, obe strane učestvuju u transakciji i profitiraju od njenog neprijavljivanja.\nPrema podacima, sektor u kome se ostvaruje najveći udeo pasivne sive ekonomije u Srbiji, oko 43 odsto, je sektor hrane, pića i duvana.\nPrema poslednjim procenama studije, ukupan nivo sive ekonomije u Srbiji je 20,7 odsto BDP. Pasivna siva ekonomija doseže 15,6 odsto BDP, što predstavlja 127 milijardi dinara prihoda koje je država izgubila usled neoporezivanja dobiti ostvarene od strane kompanija i neubiranja PDV-a.\n"Smatramo da za smanjenje sive ekonomije primena bilo koje pojedinačne mere ne bi dala željene rezulatate, već je važna paralelna i istovremena primena više mera koje su prepoznate kao odgovarajuće s obzirom na specifično poslovno okruženje Srbije", ocenio je Rakić.\nKljučne mere su, prema proceni studije, olakšice za privredne subjekte kao podsticaj za trgovce, povraćaj PDV-a kao podsticaj za potrošače, obaveza upotrebe POS terminala, obaveza bezgotovinskog plaćanja od strane privrednih subjekata i PDV lutrija.\nMali:Ukupno 4 miliona građana prijavilo se za 100 evra 11\nSutra isplata 100 evra za sve građane koji su se prijavili 40\nMoratorijum na kredite nije besplatan, pogledajte računicu 18


Metalac Grupa - Obeleženo 10 godina Fondacije Metalac\nObeleženo 10 godina Fondacije Metalac\nPovodom jubilarnih 10 godina od osnivanja Fondacije Metalac, u nedelju 21. avgusta 2016. godine pozdravili smo oko 1.000 dece i roditelja na stadionu FK Metalac. U poluvremenu utakmice Metalac – Radnički iz Niša ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin uručio je novčane čestitke bebama rođenim ove godine. Ministar Vulin se zahvalio rukovodstvu kompanije na predanosti i dugogodišnjoj upornosti da pomogne „ono što jeste najdraže i najvažnije, a što vrlo često poslovi, a nekada i država, zaborave ili bar ne brinu dovoljno“.\nOn je apelovao na sve poslodavce da krenu putem Metalca i da razumeju da će svako dete u koje su uložili, grad i zemlju učiniti boljim.\nDeca i roditelji su zatim zajedno prošetali gradskim trgom u okviru koncerta muzičke grupe „The Frajle.“\nNa ovaj način smo pokazali zašto smo se 2006. godine odlučili za osnivanje Fondacije i zašto je najvažnija poruka bila »Deca, naša radost i budućnost«. Metalac je danas ponosan što je sa oko 450.000 evra nagradio rođenje više od 450 dece svojih radnika.\nU godini jubileja, pod sloganom „Za budućnost rastemo zajedno“, nagrade za svako novorođeno dete radnika Metalca su povećane – 1000 evra za prvo i po 1000 više za svako sledeće. Ovim kompanija Metalac još jednom potvrdjuje da s razlogom ima reputaciju društveno odgovorne i, nadasve, jedne od najzdravijih kompanija u Srbiji.


Predsjednik Udruženja “Lovćen” se sastao sa ministarkom za administraciju lokalne samouprave Kosova\nNa sastanku je bilo riječi o položaju crnogorske zajednice na Kosovu, pitanju zaposlenosti po opštinama i zastupljenosti Crnogoraca u organima državne uprave. Pokrenuto je pitanje rješavanja stambenih potreba za povratničke porodice iz crnogorske zajednice u opštinama Priština, Kosovo Polje i Gračanica\nPredsjednik Udruženja Crnogoraca “Lovćen” i predsjedavajući Konsultativnog vijeće za zajednice pri Kabinetu predsjednika Kosova Lazar Radulović sastao se sa novoimenovanom ministarkom za administraciju lokalne samouprave Kosova Emilijom Redžepi.\nNa sastanku je bilo riječi o položaju crnogorske zajednice na Kosovu, pitanju zaposlenosti po opštinama i zastupljenosti Crnogoraca u organima državne uprave. Pokrenuto je pitanje rješavanja stambenih potreba za povratničke porodice iz crnogorske zajednice u opštinama Priština, Kosovo Polje i Gračanica.\nMinistarka Redžepi je iskazala podršku ovakvim projektima, kao i spremnost da se izađe u susret u smislu obezbjeđivanja terena za izgradnju stambenog objekta za crnogorske povratnike, saopšteno je iz Uprave za dijasporu.


PLODNOST IMA NOVOG NEPRIJATELJA: Zagađen vazduh uzrok je i čestog steriliteta na Balkanu – Mirodjija\n29 °C Belgrade, RS\nEkologija 13 januara, 2022 0\nPLODNOST IMA NOVOG NEPRIJATELJA: Zagađen vazduh uzrok je i čestog steriliteta na Balkanu\nZagađenje vazduha jedan je od uzroka povećanja neplodnosti i sve veće stope steriliteta kako žena tako i muškaraca širom Zapadnog Balkana. Ovim su posebno pogođene žene koje žive u zagađenim oblastima, jer zbog lošeg kvaliteta vazduha mogu imati manje zdravih jajnih ćelija, a usled toga i nižu plodnost, dok je vantelesna oplodnja manje uspešna. Dugotrajno izlaganje zagađenom vazduhu na Zapadnom Balkanu može da smanji plodnost žena za više od 10 odsto, a tokom dana sa visokim nivoom zagađenja smanjuju se šanse za začeće, a povećavaju za pobačaj. Kod muškaraca zagađenje praškastim materijama dolazi do testisa, gde uzrokuje smanjenje proizvodnje sperme, manju pokretljivost spermatozoida, i češče pobačaje tokom trudnoće usled programirane smrti ćelija.\nViše međunarodnih studija povezalo je zagađenje vazduha sa neplodnošću, komplikacijama pri rođenju, povećanim urođenim oštećenjima u potomstvu i mrtvorođenčadi. Stopa plodnosti statistički se smanjuje sa povećanjem nivoa zagađenja vazduha. Određeni zagađivači vazduha, poput olova i bakra, deluju na funkcionisanje žlezda u ljudskom organizmu, čiji poremećen rad negativno utiče na reprodukciju.\nJoš jedan od uzroka je i zagađenje vazduha plastikom, a posebno mikro i nano plastikom, koje raste iz godine u godinu jer i proizvodnja plastike konstantno raste – nadmašuje je jedino proizvodnja čelika i cementa. Samo jedan ciklus pranja sintetičkog veša izbaci preko 700.000 vlakana plastike.\nZagađivanje vazduha plastikom predstavlja globalni problem jer se čestice plastike prenose putem kiše i vetra, kako nakon raspadanja plastičnog otpada tako i njenim sagorevanjem, što naročito opterećuje zemlje Zapadnog Balkana. Rezultati istraživanja su nedavno jasno pokazali da polistiren, tip plastike koji se u mikro i nano stanju može naći u hrani, vodi i vazduhu, utiče na rani razvoj embriona i da to kasnije može prouzrokovati abnormalni razvoj i prevremeni porođaj.\nPosledice zagađenja vazduha na neplodnost kod žena\nLoš kvalitet vazduha utiče na neplodnost žena i muškaraca, ali su posledice udisanja zagađenog vazduha nešto drugačije, u u skladu sa razlikom u fiziologiji.\nNekoliko studija dokazuje da žene koje žive u zagađenim oblastima imaju manje vitalnih jajnih ćelija, niže stope plodnosti i veće stope neuspeha pri implantaciji embriona tokom vantelesne oplodnje u poređenju sa ženama koje nisu izložene uticaju zagađenja vazduha. Praškaste materije tipa PM 2,5 slabe kvalitet jajnih ćelija, smanjujući plodnost za 2 odsto na svakih 10 µg/m3 ovih sitnih čestica u vazduhu. Najzagađeniji gradovi regiona Zapadnog Balkana godišnje prosečno imaju preko 50 µg/m3, što je dva puta više od maksimalnih propisanih godišnjih vrednosti, dok dnevne vrednosti često prelaze i 200 µg/m3. Dugotrajno izlaganje zagađenom vazduhu na Zapadnom Balkanu može da smanji plodnost žena za više od 10 odsto, a tokom dana sa visokim nivoom zagađenja smanjuju se šanse za začeće, a povećavaju za pobačaj.\nStudija iz Brazila je pokazala da žene koje su izložene visokim nivoima PM 10 (>56,72 µg/m3), što je slučaj sa više gradova širom Zapadnog Balkana, imaju uvećanu stopu pobačaja i pored toga što su se podvrgle procesu vantelesne oplodnje.\nStudija iz 2010. koja je obuhvatala područje grada Labina u Hrvatskoj pokazuje da je učestalost pobačaja i mrtvorođenih beba u gradu bila značajno viša u periodu izlaganja zagađenom vazduhu iz obližnje termoelektrane na ugalj – u poređenju sa periodom kada takve izloženosti nije bilo. Sulfatna jedinjenja koja nastaju u procesu spaljivanja uglja povećavaju, i do 13 odsto, rizik od pobačaja, dok izloženost česticama PM 2,5 i PM 10 smanjuje stopu začeća.\nIz ovih podataka nedvosmisleno možemo da zaključimo da zagađenje vazduha negativno utiče na plodnost kod žena i da je neophodno radikalno poboljšati kvalitet vazduha kako bi se plodnost vratila na normalu, a vantelesna oplodnja bila efikasnija.\nZagađenje vazduha utiče i na neplodnost kod muškaraca\nŽene su tokom trudnoće više izložene zagađenju vazduha, ali loš kvalitet vazduha utiče i na neplodnost i slučajeve steriliteta i kod muškaraca.Nekoliko studija je pokazalo da praškaste materije PM 10 i PM 2,5, osim što lako ulaze u plućne alveole, mogu dopreti i do testisa i smanjiti plodnost, uticati na anomalije ploda i povećati šansu za pobačaj.\nStudija iz Češke pokazala je da je zagađenje vazduha povezano i sa smanjenjem pokretljivosti spermatozoida, a ovaj parametar je jedan od značajnijih za prirodnu oplodnju.\nUticaj kvaliteta vazduha na vantelesnu oplodnju\nU 2019. godini u Srbiji svaki šesti par je imao probleme sa začećem, a slična je situacija i u drugim zemljama Zapadnog Balkana, zato raste i broj pacijenata koje traže medicinsku pomoć i sve češće prolaze kroz proces vantelesnog oplođenja.\nZagađenje laboratorijskog vazduha dodatni je problem u borbi protiv steriliteta jer utiče na smanjenje vitalnosti kako jajnih ćelija i spermatozoida tako i embriona, i time umanjuje stopu uspešnosti vantelesne oplodnje. Na primer, u slučaju otkaza rada sistema unutrašnjih filtera, stopa trudnoće nakon vantelesne oplodnje značajno opada, a nakon instaliranja novih filtera, stopa uspešnosti se vraća na normalnu vrednost. Međutim, ukoliko su pacijenti stalno izloženi kontaminiranom vazduhu, problem steriliteta i gubitka trudnoće može da ostane i pored moderne laboratorijske tehnologije.\nU Sjedinjenim Državama, sedam od 10 vrhunskih laboratorija radi u čistim sobama, gde je svaki mogući vid zagađenja otklonjen. Ovakav primer bi zajedno sa sveobuhvatnim smanjenjem zagađenja spoljašnjeg vazduha trebalo da slede zemlje Zapadnog Balkana. Takvi uslovi povećavaju ne samo stopu uspešnosti, već i sprečavaju uticaj štetnih materija u laboratorijskom vazduhu, uključujući i isparljiva organska jedinjenja koja mogu da spreče razvoj ranih embriona.\nTags: ciljevi održivog razvoja, cirkularna ekonomija, ekologija, energija, održivi razvoj, planeta, zelena agenda\nGDE SMO NA ENERGETSKOJ MAPI EVROPE: Srbija će ostati stabilna, iako će energetska kriza tresti svet i u 2022\nKONGRESNI CENTRI SRBIJE RAME UZ RAME SA SVETSKIM: Novosadski sajam se predstavio na DUBAI EXPO\nEnergetika 13 juna, 2022 0\nKURTI PROTIV ENERGETSKE RAZMENE: Priština odbila predlog Srbije da menjaju “struju za ugalj”\nPremijer u Prištini Aljbin Kurti odbio je predlog predsednika Srbije Aleksandra Vučića da obave razmenu električne energije za ugalj. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ponudio je pre dva dana Prištini da joj isporuči električnu energiju u zamenu za ugalj, ali i da ugalj plati novcem. Aljbin Kurti je izjavio da se sada umesto teritorije Kosova traži ugalj. On […]\nEkologija 25 juna, 2022 0\nPuštena u rad solarna elektrana na krovovima fabrike Eko Step Pellet\nKompanija Eko Step Pellet pustila je danas u rad novoizgrađeno solarno postrojenje fabrike kapaciteta 1MW na krovovima svoje fabrike u Petrovcu na Mlavi. Fabrika će tako, kako je saopšteno iz Vlade Srbije započeti novu fazu zelenog poslovanja i održivog razvoja. Učešće obnovljivih izvora energije u ukupnoj proizvodnji električne energije u Srbiji je oko 24 odsto, pri čemu najveći deo […]


Bogate zemlje moraju da izbegnu greške koje su ranije činile gomilajući zalihe lekova i vakcina, upozorio je danas direktor Svetske zdravstvene organizaceije (SZO) Tedros Gebrejesus.\nTedros je istakao da je pandemije razotkrila i iskoristila nejednakosti u svetu i upozorio da sada postoji realna opasnost da vakcine, kao sredstvo za zaustavljanje pandemije, mogu da pogoršaju te nejednakosti. Vakcinalni nacionalizam može da posluži kratkoročnim političkim ciljevima, ali će to na kraju biti kratkovido i samopobeđujuće, rekao je Tedros, prenosi Gardijan.\nOn je rekao da je cilj da postrojenje programa KOVAKS, koje vodi SZO, u narednih nekoliko nedelja otpočne isoruka prvih doza, a da je cilj da u prvih 100 dana ove godine počne vakcinacija medicinskih radnika i starije populacije u svim zemljama.\nOn je pozvao svet da ne ponovi greške iz krize sa HIV infekcijom, kada su bogate zemlje nabavile lekove decenijama pre nego što su oni postal dostupni u siromašnijim državama.\nSZO: Mislite na medicinare\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) pozvala je danas zemlje koje se bore oko zaliha vakcina protiv korona virusa da razmisle u kakvoj su situaciji zdravstveni radnici u manje razvijenim zemljama.\n- Svi moramo da se stavimo na njihovo mesto, tamo gde se danas bore, na prvoj liniji - rekao je direktor SZO za hitne situacije Majk Rajan, prenosi Rojters.\nOn je borbu za vakcine uporedio sa borbom oko torte, navodeći da zdravstveni radnici u manje razvijenim zemjama još nisu dobili ni mrvice.


Skriveni identitet: Avionske karte za ljubavnicu i predsjednika Suda BiH - Portal 072info\nOve navode, na osnovu krivične prijave, već istražuje i Tužilaštvo BiH. Debevec je u martu prošle godine prijavljen da ima dvojni identitet u Španiji, navodno i brojne nekretnine, kao i da je mimo zakona zapošljavao u Sud BiH… Sve ove nepravilnosti polako izlaze na vidjelo.\nNaime, karte su rezervirane u aviokompaniji “Lufthansa“, a plaćene su 532 eura. Debevec je, pod imenom Ranko Debevec Kaveson, za Malagu odletio s aerodroma u Zagrebu, u društvu Alme Ć., uposlenice Suda BiH s kojom je tada bio u emotivnoj vezi. Presjeli su na aerodromu u Frankfurtu, a zatim su u kasnim satima avionom stigli u Malagu, odnosno na odredište – mjesto Toremelinos, gdje Debevec ima stan.\n– Riječ je o službenoj korespondenciji koja u skladu sa zakonskim propisima BiH i ne može biti predmet ustupanja trećim licima – stoji u odgovoru iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nPrethodni članakEpidemiološka situacija u ZDK-u se stabilizira\nSljedeći članakVažan pokazatelj stanja organizma


Na Kopaoniku održana GSS ski trka (FOTO)\nTRКA КOJA SPAJA GORSКE SLUŽBE SPASAVANJA\nU subotu 2. Marta, prvi put na stazi Кaraman Greben, održana je ski trka, Gorske službe spasavanja Srbije. Spasioci su pokazali svoje umeće u Dual Slalom trci, u kojoj se po dva spasioca takmiče jedan protiv drugog i po sistemu, “ko prvi prođe kroz cilj” od dva takmičara, ide u sledeće kolo.\nOrganizovanjem ove trke, Gorska služba spasavanja Srbije je želela da promoviše bezbednost, skrene pažnju na svoje prisustvo na skijaškim centrima. značaj nošenja zaštitne opreme i da ukaže na pravila ponašanja na skijaškim stazama, kako u skijaškom centru Кopaonik, tako i na ostalim skijalištima u zemlji.\nPobednik GSS Trke 2019. je Vladan Кomatović dok je drugo mesto odneo Ognjen Puzović, trece mesto Borko Miladinović, a četrvrti je bio Srđan Golubović.\nVeliku zahvalnost dugujemo JP Skijalištu Srbije bez kojih ne bi mogli da sprovedemo jedno ovakvu trku u delo dok su nagrade za takmičare obezbedili “Imlek“, “Salto”. “Red Bull“, “GoPro“, “Telenor”. “Renault Srbija“, “Outdoor sports“, “Eft”, “Skibus”, “Jegermeister”, “Airwaves” i “Gora” na podršci i pomoći u realizaciji ove tradicionalne manifestacije.


14.02.2017 u 15:05\nLed koji je oko mesec dana pod okovima santi držao Dunav nestao je kao rukom odnesen pa se reka, druga po svojoj dužini u Evropi, plavi kao usred proleća. Led je otplovio, ali štete načinjene za vreme njegovog boravaka tek treba da se izračunaju i dođu na naplatu. Procene nisu još urađene, ali „odokativno” se računa koliko nas je ovogodišnji ledostoj koštao. Prema tim proračunima, u najmanju ruku više od dva miliona evra. – Od ulaza Dunava u Srbiju pa do Đerdapa oštećeno je, može se reći, sve što je bilo u vodi – veliki broj, uglavnom privatnih plovnih objekata, marina, sidrišta, pristana, pristupnih mostova... više od stotinu objekata. Kako će se šteta naplatiti ne znam, mislim da će privatnici to morati sve da plate iz svog džepa, ako imaju, jer osiguravajuća društva ne žele da osiguraju\n01.02.2017 u 12:37\nLedolomci se i dalje bore sa ledom na Dunavu\nNa delu Dunava od Zemuna do Novog Sada i dalje je formiran ledostaj, saopštilo je danas vodoprivredno preduzeće Vojvodina vode. Prioritetan zadatak dva mađarska ledolomca - „Sečenji i „Sedmica”, je da se na ovoj deonici formira koridor za transport leda nizvodno. U toku jučerašnjeg dana ledolomci su stigli do Surduka i preostalo im je još četrdesetak kilometara do kraja ledostaja, odnosno, do Novog Sada. Potiskivač „Sloga” radiće između novosadskih mostova samo ukoliko za tim bude bilo potrebe. Redovna odbrana od zagušenja ledom sprovodi se na 554 kilometra Dunava, Tise i banatskih vodotoka, dok je vanredna odbrana i dalje na snazi na 89 kilometara Dunava. Od daljske krivine do Novog Sada procenat pokrivenosti ledom iznosi između pet i 30 procenata, dok je u daljskoj krivini\n31.01.2017 u 20:26\nOtopljenje ne bi trebalo da izazove ledene poplave\nKako meteorolozi najavljuju, u narednih nekoliko dana temperatura bi konačno mogla da pređe u plus, a živa u termometru da dostigne i 12. podeljak. Vlasnici splavova i brodova čija su plovila i dalje zarobljena u ledu strahuju da bi ovo otopljenje moglo da donese nove nevolje – da se sante izlome, krenu i oštete im imovinu. Šteta bi ipak bila mnogo veća kada bi led naleteo na važne infrastrukturne objekte na vodi poput mostova i brodskih prevodnica (one omogućavaju izravnavanje plovnog puta). Stručnjaci, ipak, kažu da povećanje temperature ne bi trebalo da prouzrokuje promene koje bi mogle da izazovu naglo pokretanje leda. – Glavno otopljenje krenuće iz zapadne Vojvodine, ali ono neće izazvati veće probleme. Još je dan kratak, a jutarnje temperature će i dalje biti niske pa će\n30.01.2017 u 20:56\nLed malo „odstupio”\nLedene sante koje su danima pritiskale zemunsku obalu uz Kej oslobođenja izgleda da su malo „odstupile” i ostavile prostora da preostali brodići i čamci „udahnu vazduh”. Jedan broj vlasnika uspeo je da iz ledenih čeljusti uz pomoć velikih dizalica izvuče svoje brodiće, ali ipak i dalje ima onih koji to nisu uradili. Oni i dalje strahuju da se ledene sante ne pokrenu i unište im imovinu. Na Dunavu, Savi i Tisi, kako kažu u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, još važi zabrana plovidbe koja je uvedena početkom meseca. – Situacija na rekama je poboljšana u odnosu na prethodnu sedmicu. Trenutno u Srbiji deluje šest ledolomaca, od kojih su dva uzvodno od Novog Sada, dva uzvodno od mosta Mihajla Pupina, kao i dva uzvodno od Đerdapa. Kroz ledeni čep koji je formiran od


Rušenje vlasti u Rumuniji — sprečavanje zaokreta ka Rusiji - 09.02.2017, Sputnik Srbija\nProtesti u Rumuniji, iako su bili usmereni protiv uredbe kojom se dekriminalizuju mnogi slučajevi korupcije, mogli bi da imaju i dublji smisao sa ciljem da se... 09.02.2017, Sputnik Srbija\nsvet sa sputnjikom, radio, rumunija, džordž soroš\n15:49 09.02.2017 (Osveženo: 13:30 09.03.2017)\nSvet sa Sputnjikom 08.02.\nProtesti u Rumuniji, iako su bili usmereni protiv uredbe kojom se dekriminalizuju mnogi slučajevi korupcije, mogli bi da imaju i dublji smisao sa ciljem da se uruši novoizabrana socijaldemokratska vlada koja bi potencijalno mogla da se okrene saradnji sa Rusijom, smatraju analitičari u emisiji „Svet sa Sputnjikom“.\nU Rumuniji protesti traju i dalje, uprkos tome što je tamošnja vlast povukla spornu uredbu, doduše njihov intenzitet više nije kao prvih dana, kada je na ulice u jednom trenutku izašlo preko pola miliona građana. Iako su ti protesti bili najveći od vremena svrgavanja komunizma u toj zemlji, danas se na trgovima rumunskih gradova okupilo svega nekoliko desetina građana.\nKriza u Rumuniji se produbljuje — male šanse za pad vlade\n6 Februar 2017, 18:50\nMeđutim, priču o rumunskim protestima treba početi sa situacijom još od pre poslednjih parlamentarnih izbora. Nekadašnji dopisnik Tanjuga iz Rumunije Dragoslav Marković tvrdi da je Zapad bio uplašen time što je levica imala najviše izgleda da dođe na vlast, smatrajući da bi upravo oni bili ti koji bi zemlju mogli da okrenu ka Rusiji, pogotovu ako se uzme u obzir nedavno razmeštanje protivraketnog štita u toj zemlji.\n„Celokupna situacija — donošenje sporne uredbe, podrška desničarskog predsednika narodu… Sve to liči kao da je neko umešao prste, a ne sme se zaboraviti kakav faktor predstavlja milijarder Džordž Soroš na Balkanu, koji bi takođe mogao da bude umešan u celokupnu priču“, kaže on.\nPolitikolog Stefan Surlić smatra da je Rumunija za Zapad važna zbog geostrateškog položaja, kao i da je taj faktor bio presudan prilikom njenog pristupanja Evropskoj uniji. Time se EU teritorijalno spojila sa Grčkom, preko Bugarske, iako realni standardi za njen ulazak u Uniju nisu bili ispunjeni.\nMarković taj geostrateški značaj vidi i kao liniju prema Rusiji, u suprotnom postavlja se pitanje zašto bi se NATO i SAD bilo čega i plašili. Zapad je smatrao da je uvlačenjem Rumunije u NATO i razmeštanjem protivraketnog štita taj posao urađen, međutim dolaskom levice na vlast taj strah je ponovo zavladao, a ovo je bio jedan od načina da se on eliminiše, dodaje Marković.\nRumuni ne veruju premijeru, protesti nastavljeni\n5 Februar 2017, 19:37\nMeđutim, otkuda Zapadu takvo mišljenje kada tek izabrana vlast nije povukla nijedan potez kojim bi se naslutio zaokret ka Rusiji, zapitali su se i Marković i Surlić, budući da su, kako tvrde, i levica i desnica u Rumuniji proevropski i pronatovski nastrojeni.\nŠtaviše, Marković kaže da, iako je Rumunija istorijski povezana sa Rusijom, budući da ih je upravo ona oslobodila od Turaka, Rumuni se te činjenice stide, pa su čak i dekretom ukinuli ćirilicu još 1860. godine.\nSa druge strane, spoljnopolitički analitičar Branislav Popović kaže da se ovde ne radi samo o tome koga podržavaju političke partije, bilo Ruse ili Amerikance, već da je poenta bila izvući ljude na ulice, što je u Rumuniji izuzetno teško izvodljivo.\nS obzirom da su protesti danas drastično izgubili na intenzitetu, sagovornici Sputnjika smatraju da do novih izbora najverovatnije neće doći. Surlić tvrdi da to ne odgovara nijednoj političkoj opciji, s obzirom da su izbori održani svega pre dva meseca, te da bi to bio jasan znak nestabilnosti u zemlji. Popović takođe tvrdi da će rasplet ovog skandala proći bez većih posledica po tamošnju vlast, iako Marković smatra da bi cela ova priča mogla da bude samo šlagvort za rušenje socijaldemokratske vlade.


Zauzeće dela javne površine - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Zauzeće dela javne površine\nZauzeće dela javne površine\nJKP „Prostor“ Sombor obaveštava da od 15.01.2020. godine, prima zahteve za zauzeće dela javne površine u Somboru (deo javne površine ispred hale “Mostonga”), a radi postavljlanja tezgi za prodaju proizvoda u okviru manifestacije „44. Međunarodni sajam peradarstva u Somboru“.\nZahtevi se podnose u prostorijama JKP „Prostor“ Sombor, Venac vojvode Radomira Putnika, kancelarija br. 1 u Somboru.\nTags: javna površina, JKP Prostor, zauzeće


Kovačević: Saradnja sa NATO prihvatljiva, ali bez članstva - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Kovačević: Saradnja sa NATO prihvatljiva, ali bez članstva\n18. Maja 2019. Istinito153Leave a Comment on Kovačević: Saradnja sa NATO prihvatljiva, ali bez članstva\nSNSD nema ništa protiv da postoji saradnja BiH sa NATO i da se dogovara na godišnjem nivou, ali da u bilo kojoj vrsti sporazuma o tome mora jasno biti naznačeno da to ne podrazumijeva MAP, niti put za članstvo u NATO, rekao je portparol SNSD Radovan Kovačević.\n– To je SNSD prijedlog i način na koji je saradnja sa NATO prihvatljiva. Podrazumijeva da saradnja sa NATO bude na onom nivou na kojem trenutno sa NATO sarađuje Srbija i to je nešto sa čim nemamo problem – rekao je Kovačević.\n– BiH već sarađuje sa NATO na nivou IPAP, s tim što taj sporazum ističe u decembru ove godine. Naš stav je poznat, mi nemamo ništa protiv saradnje sa NATO, ali smatramo da ta saradnja ne treba da ide u pravcu da mi postanemo član NATO – rekao je Kovačević za N1 televiziju.\n– Postojeća saradnja sa NATO može da bude produžena i dogovarana na godišnjem nivou, ali to ne može biti članstvo u NATO – ponovio je Kovačević.\n– Ne mogu konkretno da govorim, vjerovatno bi u toku sljedeće sedmice trebao da bude novi sastanak Bakira Izetbegovića, Dragana Čovića i Milorada Dodika. Pretpostavljam da će se na tom sastanku vjerovatno razgovarati o ovoj temi – rekao je Kovačević.\nTagged istinito nato saradnja snsd\nRazbijen lanac trgovine ljudskim organima\nCrnadak: Dogovor o delegaciji BiH u Savjetu Evrope važan i za RS


Američki potpredsednički kandidati republikanka Sara Pejlin (Sarah Palini) i demokrata Džo Bajden (Joe Biden) sukobili su se oko ekonomije i rata u Iraku tokom prvog dela debate održane u Sent Luisu u Misuriju. Na sinoćnoj debati, njih dvoje su razgovarali o pitanjima spoljne politike i ulozi potpredsednika. Govoreći o Iraku, Bajden je izjavio da republikanci "nisu u pravu". "SAD baca 10 milijardi dolara mesečno na Irak, dok istovremeno ignoriše pravi centar terorizma - Avganistan". On je rekao da "ne razume na koji bi se način politika republikanaca (predvođenih Mekejnom) prema Bliskom istoku, Avganistanu i Pakistanu razlikovala od aktuelne politike" kako je ocenio "nepopularnog američkog predsednika Džordža Buša (George Buš)". Pejlin je kritikovala Obamin negativan stav prema povećanju broja američkih snaga u Iraku. Ona je takođe nazvala "naivnim" jer je rekao da je voljan da sarađuje sa liderima Irana, Severne Koreje i Kube. Nova istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je demokratski predsednički kandidat Barak Obama u značajnoj prednosti u odnosu na Džona Mekejna. Najmanje tri nezavisne nacionalne ankete pokazuju da Obama vodi sa sedam do devet procenata u odnosu na republikanskog senatora.


Na panelu posvećenom aktuelnim političkim dešavanjima u regionu Zapadnog Balkana i procesu integracije u EU, Nikolić je kazao da Brisel treba da demonstrira odlučniji pristup u nastavku politike proširenja, uz jasniju politiku prema Zapadnom Balkanu. On je takođe naglasio da vjeruje da će oktobarsko zasijedanje Evropskog savjeta dati signal za otvaranje pregovora za Sjevernom Makedonijom i Albanijom, te otvaranje posljednjeg pregovaračkog poglavlja sa Crnom Gorom, što bi, kako je rekao, obnovilo poljuljani optimizam zemalja kandidata.\nU radu interparlamentarne konferencije, pored poslanika Nikolića, delegaciju Skupštine Crne Gore činili su i članovi Odbora za bezbjednost i odbranu Luiđ Škrelja i Boris Mugoša i član Odbora za međunarodne odnose i iseljenike mr Ervin Ibrahimović.\nInterparlamentarnu konferenciju otvorili su predsjedavajući odbora za vanjske poslove i odbranu Parlamenta Finske, Mika Niko i Ilka Kanerva, a učesnicima su se u uvodnom dijelu obratili: predsjednik Republike Finske Sauli Ninisto, predsjednik Odbora za vanjske poslove Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister, dok je putem video linka svoje obraćanje imala i visoka predstavnica EU za vanjske poslove i bezbjednosnu politiku Federika Mogerini.\nNa konferenciji se u prisustvu parlamentaraca iz zemalja članica EU i zemalja kandidata za članstvo, u okviru odvojenih sesija i panela razgovaralo na teme: „Snažnija Evropa za evropsku bezbjednost“, „Obnavljanje transatlantskog jedinstva u globalnim odnosima“, „Razmjena viđenja o prioritetima EU u oblasti CFSP-CSDP“, i „Kuda ide EU odbrana: Snaga za mir ili vojna snaga?“.


Veljko Popović | 30. avg 2019.\nZbog čega je to urađeno u tajnosti, zašto drugi nisu imali priliku da konkurišu za kupovinu Novosti, koje namere ima novi vlasnik i da li je vladajuća struktura ovim dodatno ojačava i sebi garantuje kontrolu nad medijima kroz kupovinu medija, pitanja su koja postavljaju sagovornici Glasa Amerike.\nPrvobitna pivatizacija Kompanije Novosti, nakon koje je ona postala vlasništvo biznismena Milana Beka sa 98 odsto udela, dovela je ime kompanije na spisak potencijalno sporne 24 privatizacije, a u javnosti se postavlja pitanje da li je sada ta privatizacija postala još spornija.\nTokom svoje 66 godina duge istorije, Novosti su prešle dug put – od lista koji je otkrivao međuanrodne afere, bio najčitaniji u nekadašnjoj Jugoslaviji, preko pretvaranja u bitan šraf propagandne ratne mašinerije režima Slobodana Mioševića 90-ih godina, do 2000-ih, kada je vlasništvo nad tom kućom postalo više ili manje misteriozno.\nBoban Rajić iz naselja Vučak kraj Smedereva, postao je novi vlasnik nekadašnjeg medijskog giganta za oko 2,5 miliona evra. Rajićevo ime, prema pisanju beogradske štampe, pojavilo se u javnosti kad je kao vlasnik smeredervskog preduzeća „Coka“ kompaniji „Merkator“ izdavalo 20 objekata u zakup. BRIN-ov portal „Javno“ piše da se u poslovnom sistemu Rajićeve firme Coka Smederevo nalazi i beogradska firma Pensulo, u čijem je vlasništvu poznata beogradska kafana u samom centru grada, „Ruski car“.\nBoban Rajić je izjavio za portal Udruženja novinara Srbije da je njegova kompanija porodična, da je osnovana 1985. godine i da se bavi različitim delatnostima ugostiteljstva, trgovine, proizvodnje i nekretninama, da zapošljava više od 600 ljudi i ostvaruje godišnji profit iznad 40 miliona evra.\nZa kupovinu Novosti su se odlučili, kaže, zbog potencijala te medijske kuće da se„posle više godina poslovanja sa gubitkom, uz kvalitetan biznis plan ono unapredi“.\nU prvim reakcijama, Sindikat novinara Srbije (SINOS) pozvao je Vladu Srbije kao većinskog vlasnika štamparije, da obelodani sve detalje o preprodaji kompanije „Novosti“ i odgovori kako je moguće da poznati nacionalni brend za 300 miliona dinara kupi firma osnovana prošle godine bez ijednog zaposlenog. Takođe, SINOS pita i da li iza vlasnika Bobana Rajića stoje ljudi kojima su potrebne novine za širenje kontrole i uticaja.\nSindikat i zaposleni su, kako kažu, iznenađeni prodajom „Novosti“ u ovom trenutku, utoliko više jer je predstavnik SINOS-a u Radnoj grupi za izradu Medijske strategije Aneksom predložio izmenu zakona, kako bi kroz uvođenje javno-privatnog partnerstva bilo rešeno pitanje Tanjuga, Politike i Novosti.\nMađarski recept za Novosti\nSrđan Škoro, nekadašnji šef deska u Večernjim novostima, ocenjuje da je ovakav vid prodaje „skandalozan“ i „nešto što do sada nije zabeležeo“.\nNajčudnije od svega je da same Večenje novosti ne objave biografiju svog novog vlasnika“, primećuje Škoro. Normalno bi bilo čuti ko je on, na koji je način stekao imovinu ako može da izdvoji 2,5 miliona evra za Novosti, čuti šta planira da radi, šta će biti sa zaposlenima, koje je obaveze preuzeo, da li će poštovati kolektivni ugovor…\nŠkoro pita zbog čega prodaja nije bila objavljena, jer „možda bi neko dao više“.\nUpitan da li vidi sličnosti u mehanizmu prodaje kablovskog operatera „Kopernikus“ i kasnije, od tog novca, kupovine televizija O2 i Prva, Škoro kaže da je „sve ovo potpuno prepisano“ mehanizmu na koji premijer Mađarske Viktor Orban stavlja medije pod kontrolu u toj zemlji.\n„Njima više nije dovoljno da imaju svoje ljude na čelu medija i da oni kao sluge rade za vlast i partiju, nego je potrebno da imaju i svoje vlasnike. Jer u nekom trenutku će se promeniti nešto, pa ćete promeniti glavne urednike ili uredništvo – ali šta ćete sa vlasnicima da radite? To je dug proces, imaćete problem sa EU… Mislim da oni sad idu tako“, rekao je Škoro za Glas Amerike.\nNino Brajović, generalni sekretar Udruženja novinara Srbije, smatra da „ovaj poslovni manervar nosi značajan reputacioni rizik“, pošto su Večernje novosti „ozbiljan brend srpskog novinarstva“ koji sada prelazi u ruke firme koja se nikad nije bavila medijima niti u tom poslu ima bilo kakva značajna iskustva.\nBrajović smatra da bi, s obzirom na to da je vlasnik bila država, bilo normalno da se raspisao tender za prodaju Novosti. On, međutim, smatra da nema dovoljno elemenata da bi se tvrdilo da prodaja Novosti „ide u pravcu nekog državnog ili uticaja vlasti na budućnost kompanije Novosti“.\n„U svakom slučaju, ne radi se o dobrom načinu na koji se država odredila prema jednoj kompaniji koja je silom prilika našla u državnom vlasništvu od 98 odsto tako što su se dugovi štampariji konvertovali u udeo u kompaniji Novosti. Na taj način je država ušla u vlasništvo i sad se oslobađa njega na loš način“, zaključio je Brajović za Glas Amerike.\nSlede Politika i Tanjug?\n„Prodaja nekada najtiražnijeg dnevnog lista i jednog od najstarijih u Srbiji, Večernjih novosti, dogodila se neočekivano. Bilo je potpuno nemoguće u sadašnoj političko-medijskoj situaciji u Srbiji nadati se da će se ovaj list ili bilo koji dugi medij, promeniti vlasnika transparentno i sa nadom da će posle toga više ostvarivati javni interes“, izjavio je za Glas Amerike Rade Veljanovski, medijski stručnjak i profesor Fakulteta političkih nauka, danas i potpredsednik opozicionog Građanskog demokratskog foruma.\n„Večernje novosti imaju tradiciju državnog, danas je adekvatnije reći režimskog medija, i vlastodršci sigurno nemaju nameru da ispuste takvu promotivnu mogućnost iz svojih ruku. Prodaja anonimnoj firmi i nepoznatom vlasniku, koji sa medijskim poslovima do danas nije imao nikakve veze, dokaz je da će ove novine ostati pod kontrolom vlasti i raditi u njihovom interesu, a domaćoj i stranoj javnosti će se mahati informacijom da je prema zakonu dovršena vlasnička transformacija i da se ‘postupilo po evropskom iskustvu'“, kaže Veljanovski.\nOn procenjuje da ovakva medijska transakcija nagoveštava da će se uskoro, „sasvim sigurno“, slični epilog dogoditi i u slučajevima „Politike“ i „Tanjuga“, čije je vlasničke transformacije najavio ministar Vukosavljević.\n„Pošto se i u tim slučajevima ne može očekivati ništa drugo sem prodaje firmama i pojedincima bliskim Vučićevom režimu, jasno je da će time vlast zaokružiti svoj medijski arsenal i ojačati propagandnu mašineriju pred predstojeće izbore“, izjavio je Rade Veljanovski.\nBoban Rajić Kompanija Novosti Media 026\n← Avžner o slučaju Dajrekt medije i RTS: Nema razlike od prodaje paprika na pijaci\nPočeo sastanak Maje Pavlović s predsednikom Vučićem →


» Univerzitet „Džon Nezbit“ partner u organizovanju međunarodne konferencije „Determinante regionalnog razvoja”\nUniverzitet „Džon Nezbit“ partner u organizovanju međunarodne konferencije „Determinante regionalnog razvoja”\nU poljskom gradu Pili, 20. i 21. aprila sa uspehom je održana VI međunarodna naučna konferencija „Determinante regionalnog razvoja”. Ova konferencija je od posebnog značaja u nizu uspeha koje Univerzitet „Džon Nezbit” postiže na međunarodnom planu, jer je realizovana kroz program zajedničke saradnje našeg Univerziteta, Univerziteta primenjenih nauka Stanisław Staszic iz Pile i rumunskog Univerziteta „1. Decembar 1918” iz Alba Julije.\nU ime direktorke Odeljenja za međunarodnu saradnju doc. dr Ane Jurčić, konferenciju je zajedno sa inostranim partnerima otvorila Aleksandra Tošović Stevanović, profesorka Fakulteta za poslovne studije, istovremeno predstavivši potencijale univerziteta „Džon Nezbit” svim učesnicima konferencije.\nNastavak aktivnosti sa međunarodnim partnerima očekujemo već krajem maja, jer će kolege iz Poljske i Rumunije biti partneri Međunarodnog simpozijuma o upravljanju prirodnim resursima koji organizuje Fakultet za menadžment iz Zaječara.


RS nikada neće priznati nezavisnost Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » RS nikada neće priznati nezavisnost Kosova\nŠef srpske diplomatije Vuk Jeremić u poseti BiH\nRS nikada neće priznati nezavisnost Kosova\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić završio je u petak posetu Bosni i Hercegovini suretom sa premijerom Republike Srpske Miloradom Dodikom. Tokom posete BiH, Jeremićje rekao da je zajednički cilj i Srbije i BiH članstvo u EU i da će Srbija podržati kandidaturu BiH za nestalnog člana Saveta bezbednosti UN.\n0Piše: R. D. i agencije 27. decembra 2008. 01.04\nJeremić je u Banjaluci razgovarao i sa predsednikom RS Rajkom Kuzmanovićem, a u Sarajevu sa ministrom spoljnim poslova BiH Svenom Alkalajem i sa potpredsednikom Federacije BiH Mirsadom Kebom. Premijer RS Milorad Dodik, posle razgovora sa Jeremićem, istakao je da RS nikada neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova. Dodik je izjavio da je proglašenje nezavisnosti Kosova za Republiku Srpsku secesija i da će tako i ostati. Dodik je naveo da je za RS uvek veliki dan kada neko dođe iz Srbije, ističući da je sa Jeremićem razgovarao o svim važnim pitanjima u Bosni i Hercegovini, uključujući i primenu Sporazuma o specijalnim, paralelnim vezama RS i Srbije.\n„Zadovoljan sam saradnjom sa Vladom Srbije“, rekao je Dodik. Premijer RS je rekao da je šefu srpske diplomatije preneo da je Republika Srpska usmerena da ispoštuje dogovore postignute sa partnerima u BiH. Ministar Jeremićje rekao da je jaka i stabilna Republika Srpska preduslov za jaku i stabilnu BiH. On je dodao da se Srbija zalaže za stabilnu i prosperitetnu RS u okviru stabilne i prosperitetne BiH, precizirajući da je zajednički cilj i Srbije i BiH članstvo u EU.\n„Ceo zapadni Balkan u EU doprineće dukotrajnom i održivom miru i stabilnosti u regionu“, rekao je Jeremić. Kuzmanovići Jeremićsu razgovarali i o ekonomskoj saradnji u okviru sporazuma o specijalnim i paralelnim vezama između RS i Srbije, kao i o ubrzanja procesa regulisanja dvojnog državljanstva. Jeremićje, obaćajući se novinarima u Banjaluci, izjavio da su ga domaćini u Sarajevu izuzetno dobro primili.