„Nijednoj ženi, ni njenoj porodici ni 5.000 evra neće značiti ukoliko ona nema ekonomsku stabilnost i garantovanu naknadu svoje plate..." - Zelena učionica\n„Nijednoj ženi, ni njenoj porodici ni 5.000 evra neće značiti ukoliko ona nema ekonomsku stabilnost i garantovanu naknadu svoje plate…”\n„Jednokratne mere su uvek dobrodošle, jer naravno da se povećava trošak sa povećanjem dece u porodici. Ali to nije, strateški gledano, rešenje na duge staze“, ističe Soćaninova\nPosle alarmantnih podataka o natalitetu, Ministarstvo za brigu o porodici piše novi strateški dokument koji će Vladi Srbije predočiti početkom sledeće godine, saznaje Sputnjik. Među merama za podsticaj rađanja bila bi i ona da se umesto sadašnjih 100.000 dinara za svako novorođenče izdvoji suma od 5.000 evra.\nObelodanio ju je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kakao je sam rekao, to neće biti jedina koja finansijski treba da podstakne rađanje.\nDa nam je demografska slika loša nije nepoznanica, ali su lampicu za alarm upalili nikad gori podaci nego oni s kraja prošle godine. Kako je tada u intervjuu Sputnjiku izjavio ministar za brigu o porodici Ratko Dmitrović, koji priprema i novu strategiju, broj umrlih je povećan za 3,5 odsto, a broj novorođenih je smanjen za 1,5 odsto, što znači da je Srbija u 2020, kada samo gledamo odnos nataliteta i mortaliteta, izgubila 44.000 ljudi — grad veličine Požarevca ili Sombora.\nNova strategija za stari problem\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u januaru 2020. Srbija je imala manje od sedam miliona stanovnika i pala je ispod te cifre posle 52 godine. Zato ne čudi ni akcija Ministarstva na izradi nove strategije, ni predlog predsednika države da se jednokratna pomoć za svako novorođenče sa sadašnjih 100.000 dinara poveća na čak 5.000 evra.\nPrema nedavnoj najavi Dmitrovića, uskoro bi trebalo očekivati i izmene i dopune Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom koji je usvojen 2018. godine i već je bio na popravnom, ali ne u onoj meri u kojoj su očekivale organizacije koje se bave pitanjem roditeljstva. Prema šturim najavama, izmene će ići u pravcu pomoći trudnicama i porodiljama, a predviđeni su i veći iznosi za decu.\nČlanica Upravnog odbora udruženja „Roditelj“ Dragana Soćanin kaže za Sputnjik da 15 godina, koliko ono postoji, isto toliko i ukazuje na jednu istu stvar — da kategorija žena koje su u reproduktivnom periodu i planiraju trudnoću, trudnice su ili porodilje, mora da bude maksimalno zaštićena, ne nužno finansijski, nego na mnoge druge načine.\nŽmuri se na diskriminaciju žena\n„Dozvoljava se i žmuri se na to da žene budu diskriminisane već tokom razgovora za posao. Dozvoljava se i da poslodavci prolaze nekažnjeno kada pitaju žene da li planiraju porodicu, da li je imaju, da li će izostajati s posla. Onda žene dobiju neke ugovore koji nisu oni o radu, koji joj onemogućavaju da uopšte uzme porodiljsko, odnosno trudničko bolovanje“, ističe naša sagovornica.\nProblem je i što se najčešće polovina plate isplaćuje na ruke zaposlene, a polovina je regularno prijavljena, kao i to što se za obračun naknade za porodiljsko odsustvo uzima prosek u poslednjih 18 meseci. Tako se desi da ta naknada bude tek 20 odsto plate, pa čak i manje, ističe Soćaninova.\n„Nijednoj ženi, ni njenoj porodici ni 5.000 evra neće značiti ukoliko ona nema ekonomsku stabilnost i garantovanu naknadu svoje plate koju je stvarno i realno ranije imala. I neće joj značiti nikakva jednokratna pomoć ukoliko se država ne pobrine da žene generalno, a posebno one u reproduktivnom periodu, budu zaštićene od početka. To znači da ona ima punu platu, da je prijavljena od samog početka i tada nije bitno kada će ostati trudna. Tek onda će se natalitet povećati“, uverena je ona.\nKrevetac i kolica nisu odlučujući\nTo što će biti nabavljen krevetac, auto-sedište za bebe, kolica, neće biti odlučujuće da se žena lako opredeli da rodi i drugo dete. Tu mi padamo na natalitetu, ne na prvom detetu, nego na odluci da imamo drugo, jasna je predstavnica udruženja „Roditelj“.\nKada je 2018. godine doneta Strategija za podsticanje rađanja, prosečan broj rođene dece po ženi u Srbiji iznosio je 1,48, a da bismo se obnavljali kao narod i država, taj indeks bi trebalo da iznosi 2,1. Narodski rečeno, svaka žena bi trebalo da rodi najmanje dvoje dece da bismo imali prostu reprodukciju. Iznad tog broja je već reč o demografskom oporavku.\nDaleko od zelene grane\nNakon što je 2019. stopa rodnosti skočila sa 1,48 na 1,52, prošle godine, obeležene pandemijom, sklopljeno je 10.000 brakova manje i opet je smanjen prosečan broj dece po jednoj ženi, što je Srbiju udaljilo od rešavanja problema nataliteta. Zato Soćaninova kaže da je za odluku žene da ponovo rodi najbitnija ekonomska stabilnost.\n„Ako imamo negativno iskustvo sa prvim detetom — ostanemo bez posla, bez plate, naknade, realno, koja bi se žena odlučila da kroz taj pakao ponovo prođe. Mnoge žene se ne vraćaju na posao sa porodiljskog baš zbog takvih ugovora koji joj ne omogućavaju stabilnost“, objašnjava sagovornica Sputnjika, ali i dodaje da je osim toga neophodno i psihološko rasterećenje.\nZa odluku o rađanju, dugoročno gledano, bitni su potezi koji roditeljima omogućavaju lakše odgajanje deteta, od vrtića i školovanja, do fleksibilnijih uslova poslodavca kada je radno vreme u pitanju.\n„To je set mera koje nisu nužno vezane za finansije, ali je za snižavanje svakodnevne cene roditeljstva jako važno da vi ne morate da brinete o nekim osnovnim stvarima na dnevnom nivou. Onda ćemo se lako odlučiti i za dugo i za treće dete, jer znamo da sistem funkcioniše i da nas kao roditelje podržava“, ističe Soćaninova.\nPotrebno selo da se odgaji dete\nPo njenoj oceni, to sada ne vidimo i stalno se vrtimo u začaranom krugu. Kada se majka ne vrati na posao posle porodiljskog, ona ne može da upiše dete u vrtić jer ne radi i nije na listi prioriteta.\n„Isključivo finansijska podrška neće rešiti problem nataliteta, niti će rešiti neke probleme roditelja zbog kojih oni imaju sve manje kapaciteta za roditeljstvo, zato što je psihološka cena izuzetno visoka. Jednokratne mere su uvek dobrodošle, jer naravno da se povećava trošak sa povećanjem dece u porodici. Ali to nije, strateški gledano, rešenje na duge staze.“\nSvoje mesto, kako smatra, u tome imaju i lokalne samouprave koje moraju da prate potrebe svojih sugrađana, roditelja i da odgovaraju na njih.\nZajednica u to mora da bude uključena i nije dovoljno da država samo dâ pare. Ništa nije tačnije od afričke poslovice da je potrebno selo da se odgaji dete, zaključila je Soćaninova za Sputnjik.\nDigitalni udžbenici – kako će izgledati i na koji način će olakšati rad nastavnicima\nDržava tvrdi da postoje uslovi za rad škola na daljinu, nastavnici poručuju da su prepušteni sami sebi\nDirektor Petnice: Perspektiva školstva siva, u Srbiji će državne škole pohađati samo deca siromašnih\nNa završnom ispitu učenici ne mogu proizvoljno zauzimati mesto u ispitnoj sali ili učionici\nNe potcenjujte skriveni vapaj!\nMinistarstvo prosvete: Roditelji za sada nisu u obavezi da donose u vrtić potvrdu o obaveznom radu\nProdužen februarski raspust


Valjevska pivara, izgleda, našla kupca\n20/12/2018 | 21:09\nNa javni poziv za prikupljanje ponuda sa javnim nadmetanjem radi prodaje kapitala Valjevske pivare stigla je jedna prijava potencijalnog kupca, konzorcijuma koji čine tri firme, saznaje Politika iz pouzdanih izvora.\nPrema raspoloživim nezvaničnim informacijama, u utorak je nadležna komisija otvorila prispelu dokumentaciju i konstatovala da ona ispunjava formalne uslove za učešće u nadmetanju.\nSlede naknadne detaljne provere dokumenata i nakon toga, za nekoliko dana, trebalo bi da bude otvoren i koverat sa konkretnom novčanom ponudom za kapital najstarijeg valjevskog privrednog kolektiva, firme koja je u stopostotnom državnom vlasništvu.\nPodsećanja radi, Ministarstvo privrede je pre mesec dana objavilo javni poziv za prikupljanje ponuda sa javnim nadmetanjem radi prodaje kapitala Valjevske pivare po početnoj ceni od 3,523 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti. Na prodaju je ponuđen paket od nešto preko milion akcija u vlasništvu Republike Srbije, a depozit za učešće u postupku iznosio je 704.000 evra.\nZa razliku od prethodnog javnog poziva kada je početna cena bila dvostruko viša, oko sedam miliona evra, na koji se niko nije javio, sada je stigla jedna ponuda. Takođe, u novom pozivu predviđeno je da se kupac ugovorom obaveže da u naredne dve godine investira u pivaru najmanje pet miliona evra, dok je prvobitno ta obaveza iznosila dvostruko više..\nUkoliko predstojeće detaljne analize potvrde ispravnost prispele dokumentacije, Valjevska pivara bi uskoro trebalo da dobije novog vlasnika.\nTaj kolektiv je, inače, u poslednjih nekoliko godina uspešno poslovao, očuvao tekuću likvidnost, čak i investirao i zadržao relativno skroman, ali stabilan udeo na domaćem tržištu, uz realizaciju i nekih izvoznih poslova među kojima je vrlo interesantan plasman piva u SAD.\nU Valjevskoj pivari je zaposleno oko 200 radnika, a prosečna zarada iznosi oko 50.000 dinara.\nNajtraženiji polovnjaci do 2.000 evra


Lekovi za HIV i AIDS u Srbiji delotvorni, ali toksični – GayEcho\n“U Srbiji ulažemo dodatni napor da cenu naših lekova prilagodimo ekonomskoj situaciji u zemlji, uzimajući u obzir ograničenja u zdravstvenom budžetu. Naša kompanija je podnela zahtev da inovativna terapija za lečenje HIV-a, koja je trenutno u Srbiji dostupna sa ograničenjima, bude dostupna i za pacijenta koji započinju lečenje, uz sniženje cene, što podrazumeva da inovativna terapija ne bi uticala na povećanje troškova RFZO u odnosu na trenutnu potrošnju”, kažu iz GSK.\n“Iako je trenutno uglavnom dostupna stara terapija prve i druge generacije, ona ipak daje odlične rezultate jer smanjuje verovatnoću prenošenja (transmisije) virusa za 96 posto, produžava životni vek bez bolesti, čime osobe koje imaju HIV ostaju produktivne, ali uz mnogobrojne štetne i neželjene efekte i dugotrajne posledice po opšte zdravlje čoveka koji ih konzumira svakodnevno dugi niz godina. Pojedini lekovi za HIV se trenutno u Srbiji koriste iako više nisu u primeni”, navodi Stankov.\n« “Dejli mejl” zabranjen zbog “uredničkog stava o gej pravima”\nVersace porodica se ogradila od serije o ubistvu slavnog kreatora »


Kako firme rastu, administrativni teret uglavnom raste sa njima. Upravljanje velikim obimom transakcija može da predstavlja značajno opterećenje za resurse – posebno kada se to radi na tradicionalan način.\nNaša rešenja za dokumenta i komunikacije su razvijena sa posebnim fokusom na preduzeća koja upravljaju velikim obimom finansijskih transakcija\nPotpuno sertifikovano, i usaglašeno sa svim potrebnim propisima o privatnosti i bezbednosti, naše usluge identiteta pružaju bezbedne platforme za online identifikaciju i registraciju novih korisnika.\nKao jedan od evropskih vodećih pružalaca usluge plaćanja, mi možemo da učinimo celokupan finansijski lanac snabdevanja jednostavnijim, bilo da je klijent multinacionalna korporacija ili MSP koji posluje na lokalnom tržištu.\nNaša platforma omogućava lako dodavanje dodatnih usluga u raznolike ekosisteme da bi dodali, na primer, finansijska rešenja, rešenja procene kreditne sposobnosti ili upravljanje obavezama i potraživanjima.\nOtkrijte naša rešenja\nALD raste izvan granica konvencionalne lizing kompanije i ide u pravcu da postane istiniti pokretač promena na tržištu. Samim tim, naši proizvodi postaju složeniji. Ova promena je moguća samo uz moderan i potpuno digitalan pristup, i znamo da možemo da računamo na Unifiedpost Group-u da nam pomogne u postizanju ove kritične tranzicije.\nUspeli smo da smanjimo zavisnost od sporih i složenih ciklusa puštanja u rad novih verzija IT rešenja osnaživanjem naše firme da kreira efikasne, višekanalne komunikacije usmerene na korisnike.\nAutomatizacija administrativnog posla i ponavljajućih operacija je naša obaveza. Usluga koja može da se automatizuje putem nove tehnologije ima manju i, dugoročno, nema dodatu vrednost. Ona više ne može da se plasira na tržište. Ovako oslobođeni radnici mogu da pomognu u oblastima gde je dodata vrednost još uvek moguća.\nNaši korisnici takođe smatraju da je veoma pogodno da se svim njihovim dokumentima upravlja na jednom mestu.\nTo ispunjava njihovu želju da koriste sve manje papira.\nIme Prezime E-mail Broj telefona Kompanija Vaša poruka\nKlikom na Prosledi, dajete saglasnost da Unifiedpost Group može da čuva i obrađuje lične podatke koje su gore prosleđeni kako bi vam pružila zahtevani sadržaj. Više informacija potražite u našoj politici privatnosti.


Zaboravite na posao u javnoj upravi | Kruševac Info\nZaboravite na posao u javnoj upravi\n„Čvrst je stav Vlade da ne možemo da dozvolimo porast u zapošljavanju, jer za to nema stredstava“, rekla je Udovički novinarima nakon sastanka u Kruševcu sa predstavnicima lokalnih samouprava iz Rasinskog okruga.\nUdovički koja je i ministarka državne uprave i lokalne samouprave rekla je da je potrebno da se razvije mehanizam koji će omgućiti da se opštine reacionalizuju umesto što trenutno stoje „paralizovane“.\n„Niti mogu da zaposle ljude koji im trebaju niti se preduzimaju potrebne mere da stvore prostor koji im je potreban za unapređenje delovanja“, ocenila je ona i dodala da je zato potrebno razviti mehanizam koji će omogućiti da se taj problem reši.\n„To je proces na kome moramo zajedno da radimo jer postoji i problem kapaciteta da se veća autonomija realizuje i instrumenata nadzora nad tom većom autonomijom“, rekla je Udovički nakon sastanka.\nMinistarka je razgovorom sa načelnikom Rasinskog okruga, gradonačelnikom Kruševca i predsednicima opština Trstenik, Varvarin, Aleksandrovac, Ćićevac i Brus započela niz sastanaka koji će se u narednih nekoliko meseci održati u sedištima svih okruga u Srbiji.\nNačelnik Rasinskog okruga Branislav Vesić rekao je da je pozitivno što je resorna ministarka „sišla u bazu i čula sve probleme koji muče lokalne samouprave i da očeuje da će oni u primerenom roku biti razrešeni.\nPredstavinici lokalnih samouprava žalili su se i na nedorečenost Zakona o planiranju i izgradnji, ograničenja u delovanju oko preduzeća u restrukturiranju i nepotpunu primenu Zakona o javnoj svojini.\n« Uspešno polugođe FAM-a\nPomor ribe u jezeru Ćelije kod Kruševca »


POŽAR NA VODI POBEDNIK BERLINALA\nPobednik ovogodišnjeg 66. filmskog festivala u Berlinu je italijanski dokumentarni film Požar na moru (Fuocoammare/Fire at Sea). Žiri je danas, na čelu sa glumicom Meril Strip, uručio Zlatnog medveda reditelju filma Đanfranku Rosiju, a Požar na moru će svoja prva prikazivanja nakon Berlinala, u Srbiji i regionu imati posredstvom distributerske kuće Five Stars.\nŠesto dokumentarno ostvarenje Rosija, skida medijsko senzacionalističku masku sa, kako ističe "najveće tragedije u savremenoj istoriji od Holokausta" i otkriva ljudsko lice tekućeg izbegličkog problema. Film je sniman na najjužnijem italijanskom ostrvu Lampeduza koje, udaljeno od Severne Afrike svega 113 kilometara, od '90ih godina predstavlja metaforu najmasovnijeg i najsmrtonosnijeg tranzita stotine hiljada muškaraca, žena i dece ka Evropi. Bez predstavljanja ljudi kroz sumornu statistiku i semantičke konfuzije "migrant ili "izbeglica, film ostaje fokusiran na tematiku njihove borbe za pravo na slobodu i bolji život.\nNa mestu gde površna medijska izveštavanja zastaju, Požar na moru počinje i nastavlja. Istorija, kultura i svakodnevni život žitelja, meša se sa emotivnim slikama ljudi iz Afrike, Azije i Bliskog Istoka, koji na nedeljnom nivou, u talasima pristaju na obale sicilijanskog ostrva. Oni tragaju za izgubljenim mirom i srećom, a prečesto u tom putu, svoje živote ostave u moru. Već dve decenije u stalnom stanju uzbune i spremosti da pomognu, žitelji Lampeduze, svedoci su sudbine tih ljudi. I sam izbeglica iz Eritreje, Đanfranko Rosi nas - kroz slike svakodnevnog iz ugla dvanaestogodišnjeg dečaka Samjuela i njegovih sunarodnika - uvodi u realan, koliko i simboličan svet i posrnuće današnjice. U isto vreme, Vatra na moru objektivno sagledava kako se, čak i na tako malom ostrvu sa 6.000 stanovnika, dva različita sveta zapravo skoro i ne dotiču.\nĐanfranko Rosi je italijanski reditelj, snimatelj, producent i scenarista. Za svoj peti dokumentarni film, Sacro GRA, dobija Zlatnog lava 2013. godine, što je je ujedno i prvi dokumentarac u istoriji venecijanskog festivala koji je osvojio tu nagradu.\nRođen 1964. u Eritreji, tokom rata za nezavisnost, sa svega 13 godina odlazi u Italiju, živi u Rimu i Istanbulu, da bi se sa dvadeset preselio u SAD radi pohađanja filmske škole njujorškog univerziteta.\nNjegovo debitantsko ostvarenje, Čamdžija (Boatman), predstavljen je na brojnim međunarodnim filmskim festivalima, a Ispod nivoa mora (Bellow Sea Level) osvaja Orizzonti Doc nagradu 65. filmskog festivala u Veneciji.


Obeleženo 107 godina od Cerske bitke\nObeleženo 107 godina od Cerske bitke /foto/\nPolaganjem venaca i odavanjem počasti u spomen-kompleksu „Cerska bitka“, u mestu Tekeriš kod Loznice, obeleženo je 107 godina od Cerske bitke. 19.08.2021, Sputnik Srbija\nMinistarka za rad Darija Kisić Tepavčević, koja je predvodila državnu ceremoniju, istakla je da je na planini Cer, Gučevu i Mačkovom kamenu, srpska vojska, uz prisustvo najviših oficira u prvim redovima i kralja Petra i njegovih sinova, počela da ispisuje slavne stranice srpske vojne istorije.Napominjući da se vojnička hrabrost junaka sa Cera izučava i danas na vojnim akademijama širom sveta, kao remek delo strategijski izvedene vojne operacije i najsvetliji primer junaštva, herojstva i patriotizma, ministarka je poručila da su njihova dela besmrtna.Naglasila je da je tada Srbija uspela da porazi austrougarske trupe i da se suprotstavi vojnoj sili koja je u tom momentu imala šest puta veću teritoriju i jedanaest puta više stanovnika.„Zato danas, sa ovog mesta, gde su sahranjeni srpski vojnici, poručujemo da se prošlost ne zaboravi, a da se herojski podvizi cerskih junaka zauvek pamte. To je naše nasleđe i ponos“, navela je Tepavčevićeva.Ministarka je u Spomen knjigu u Muzeju u okviru kompleksa upisala: „Srbija će zauvek pamtiti vašu hrabrost. Živela Srbija!“, preneo je Tanjug.\npolitika, srbija, cerska bitka, srbija – društvo\n14:44 19.08.2021 (Osveženo: 18:37 24.08.2021)\n© Tanjug / TANJUG/MRZS/ DJORDJE KRSTICObeleženo 107 godina od Cerske bitke\n© Tanjug / TANJUG/MRZS/ DJORDJE KRSTIC\nPolaganjem venaca i odavanjem počasti u spomen-kompleksu „Cerska bitka“, u mestu Tekeriš kod Loznice, obeleženo je 107 godina od Cerske bitke.\nMinistarka za rad Darija Kisić Tepavčević, koja je predvodila državnu ceremoniju, istakla je da je na planini Cer, Gučevu i Mačkovom kamenu, srpska vojska, uz prisustvo najviših oficira u prvim redovima i kralja Petra i njegovih sinova, počela da ispisuje slavne stranice srpske vojne istorije.\nNapominjući da se vojnička hrabrost junaka sa Cera izučava i danas na vojnim akademijama širom sveta, kao remek delo strategijski izvedene vojne operacije i najsvetliji primer junaštva, herojstva i patriotizma, ministarka je poručila da su njihova dela besmrtna.\n„Današnja Srbija je isto toliko hrabra i posvećena slobodarskim idejama i očuvanju državnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta. Okrenuvši se budućnosti, s ponosom se sećajući naših predaka, mi potomci ovih velikih junaka živimo u zemlji u kojoj je reč sloboda najveća dužnost i obaveza“, poručila je ona.\nNaglasila je da je tada Srbija uspela da porazi austrougarske trupe i da se suprotstavi vojnoj sili koja je u tom momentu imala šest puta veću teritoriju i jedanaest puta više stanovnika.\n„Zato danas, sa ovog mesta, gde su sahranjeni srpski vojnici, poručujemo da se prošlost ne zaboravi, a da se herojski podvizi cerskih junaka zauvek pamte. To je naše nasleđe i ponos“, navela je Tepavčevićeva.\nMinistarka je u Spomen knjigu u Muzeju u okviru kompleksa upisala: „Srbija će zauvek pamtiti vašu hrabrost. Živela Srbija!“, preneo je Tanjug.


25 listopada, 2020 3:08 pm\nPočetna/AV Multimedija/Multimedija/Apple izbegao kaznu od 15 milijardi dolara\n17/07/2020\tMultimedija Ostavi komentar\nApple je pobedio u žalbi protiv odluke EU koja je naredila da kompanija plati Irskoj 15 milijardi dolara zaostalih poreza, nakon što je drugi po redu Evropski sud odbacio tvrdnje da su poreske olakšice bile ilegalna subvencija.Slučaj proizlazi iz presude Evropske komisije iz 2016. godine da je Irska prekršila pravila EU o državnoj pomoći jer je Apple-u omogućavala ilegalne poreske olakšice više od decenije. Opšti sud EU u sredu je poništio odluku.Opšti sud smatra da komisija nije, u alternativnom obrazloženju, dokazala da su osporena poreska rešenja rezultat slobodnog odlučivanja koje su vršile irske poreske vlasti“, rekao je sud u saopštenju za javnost.Irska vlada pridružila se kompaniji u žalbi na presudu,jer je njen režim niskog poreza privukao 250.000 multinacionalnih kompanija. „Irska je uvek jasno pokazivala da se ne pruža specijalan tretman za dve Apple kompanije. Tačan iznos naplaćen je u skladu s normalnim irskim poreskim pravilima“, navodi se u saopštenju ministarstva finansija.\nProšla Spotify stigao u Srbiju,dostupan je besplatno!\nSljedeća Punićemo pametne telefone za 20 minuta!


Mičel: SAD očekuju uspešan referendum u Makedoniji\nSjedinjene Američke Države očekuju uspešan referendum o imenu Makedonije i primeni Dogovora sa Grčkom, radi zaokruživanja procesa učlanjenja u NATO i EU, ponovio je danas u Skoplju visoki funkcioner Stejt departmenta Ves Mičel.\nMičel je na sastanku sa šefom makedonske diplomatije Nikolom Dimitrovim istakao snažnu podršku SAD punopravnom članstvu Makedonije u NATO i EU. Pomoćnik državnog sekretara SAD je "pozdravio napore Makedonije na tom putu, posebno konstruktivnu politiku sa susedima, kao i postizanje rešenja za spor oko imena sa Grčkom", navodi se u saopštenju makedonskog ministarstva spoljnih poslova.\nNikola Dimitrov je u razgovoru sa Mičelom potencirao važnost podrške SAD u severnoatlantskim integracijama Makedonije i saradnju dve zemlje zasnovanu na strateškom partnerstvu. "Naše zasluženo članstvo u Alijansi značajno će doprineti gradjenju prosperiteta i bezbednijoj Makedoniji, što će biti od značaja i za ceo region", rekao je makedonski ministar spoljnih poslova Nikola Dimitrov, prenosi Beta.\nVes Mičel će se posle podne sresti sa premijerom Makedonije Zoranom Zaevom, a planirani su i sastanci sa i predstavnicima parlamentarnih partija i poslovne zajednice, sa kojima će, kako je najavljeno razmeniti mišljenje i naglasiti podršku za priključivanje Makedonije "zapadnoj porodici".


Ovo će 46-godišnjem stručnjaku biti drugi put u trenerskoj karijeri da sa klupe predvodi klub iz Humske.\nPrvi put je strateg crno-belih bio od 2010 do 2012. godine. Osvojio je dve titule prvaka Srbije i jedan Kup, dok mu je osim titula u domaćem prvenstvu najveći uspeh to što je uspeo da uvede Partizan u Ligu šampiona u jesen 2010.\nNakon odlaska iz partizana uglavnom je radio u Kini. U najmnogoljudnijoj zemlji na svetu vodio je Dalijen Aerbin i tri Pekinga, bio je trener i Makabija Haife, PAOK-a i Al Kadisije.\nAleksandar Stanojević je novi trener Partizana/Foto: M.V.\nOd 2019. godine je bio bez posla nakon odlaska iz Peking Renea. Pominjalo se prethodnih dana da bi Stanojević mogao da sedne na klupu Redinga, ali tamo je otišao Veljko Paunović, a Stanojević se vratio među crno-bele.\nPred njim je težak zadatak jer Partizan posle šest kola zaostaje za vodećom Crvenom zvezdom šest bodova. Takođe, čekaju ga i kvalifikacije za ligu Evrope, gde klub iz Humske najpre igra protiv moldavskog Sfintula u gostima. Ukoliko preskoči tu prepreku ide na noge belgijskoj Šarlroi.\nIpak, novi trener Partizana će imati malo više vremena da se upozna sa ekipom, pošto se prvenstvo ne igra zbog reprezentativnih obaveza.\nFK Partizan fudbal Trener Aleksandar Stanojević


Odloženo Vlasinsko leto - juGmedia\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek izjavio je danas da se za sedam dana…\nUsled aktuelne epidemiološke situacije i u cilju sprečavanja širenja zaraze virusom COVID-19, organizacioni odbor manifestacije „Vlasinsko leto“ opštine Surdulica donelo je odluku o odlaganju predtakmičenja trubačkih orkestara jugoistočne Srbije za 35. „Vlasinsko leto“.\nZdravlje svih građana Surdulice i cele Srbije je najvažnije i na svima je da budemo odgovorni, strpljivi i istrajni, poručuju iz organizacionog odbora.\n„Da bismo u vremenu koje dolazi, svi zajedno mogli da se veselimo u čast života, doneli smo odluku o odlaganju ovog događaja. Opština Surdulica je u prethodnim mesecima pokazala kako se voli i brani grad i ljudi koji se vole i uspećemo i u narednom periodu da budemo bolji i jači od virusa. Kada zdravstvena situacija bude dozvoljavala Surdulica i svi njeni trubači i gosti će obeležiti jubilej Vlasinskog leta još lepše, veselije i glasnije“, navodi Novica Tončev, predsednik Skupštine opštine Surdulica.\nVlasinsko leto je tradicionalna i omiljena manifestacija koja već 35 godina slavi autentičnost trube i pesme.\na vlasinsko leto\nNova uredba o podršci preduzetnicima: Z...\nVlada Srbije donela je uredbu kojom podstiče preduzetništvo…


Džej Zi je prvi hip hop umetnik milijarder - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nŠon Karter, poznatiji kao Džej Zi, sada je zvanično postao prvi hip hop umetnik koji je postao milijarder, prema izveštaju magazina Forbs. U svojoj priči koju su objavili u ponedeljak, oni kažu: “Jasno je da je Džej Zi akumulirao bogatstvo koje prelazi milijardu dolara, što ga čini jednim od tek nekoliko zabavljača koji su dobili taj status, a ujedno je prvi hip hop umetnik koji je to postigao”.\nPrema pisanjima ove publikacije, nisu ga samo 13 solo albuma i pet saradničkih ploča doveli do ovog bogatstva, već kombinacija vrednog rada, posvećenosti i smislu za biznis, koji mu je dozvolio da prepozna vrednost u osnivanju sopstvene kompanije umesto podržavanja drugih. Njegov muzički katalog pokriva oko 75 miliona dolara iz njegovog velikog bogatstva, dok ostatak potiče od brojnih investicija i kompanija koje je osnovao.\nForbs magazin procenjuje da su investicije Džej Zija u drugim kompanijama vredne 220 miliona dolara, uključujući 70 miliona iz kompanije Uber. Dva poslovna poduhvata u svetu alkoholnih pića – Armand de Brignac šampanjac i D’Usee konjak, procenjuju se na 310 i 100 miliona dolara. Tidal striming servis, koji je Džej Zi osnovao sa drugim slavnim muzičarima, procenjuje se na 100 milion dolara, dok je Roc Nation muzička i sportska imperije vredna oko 75 miliona dolara. Magazin takođe kaže da je njegova kolekcija umetnina vredna oko 70 miliona dolara, dok su njegove nekretnine procenjene na oko 50 miliona.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Štrajk radnika u Luvru


15 ekipa u Kikindi “Izašlo na teglu” – TV Kikinda\n15 ekipa u Kikindi “Izašlo na teglu”\nKaravan Izađi mi na Teglu danas je bio u centru Kikinde. 15 ekipa je kuvalo na Gradskom trgu najpoznatiji srpski proizvod na svetu. Ovo je šesta sezona karavana, u okviru kog će se tokom septembra i oktobra takmičiti više od 30 gradova širom Srbije.\nLep dan u Kikindi upotpunjen i celodnevnom manifestacijom „Izađi mi na teglu“začinjen zabavom i takmičenem. Vrlo dobro prihvaćena gastro manifestacija, koja se bavi očuvanjem naše tradicije i kulture kućnog spremanja zimnice i čuvanjem starih srpskih recepata od zaborava.\nKako organizatori navode, u proteklih pet sezona karavana obezbeđeno je oko 65 tona paprike ili 130 000 komada. Dobro poznato lice Ljiljana Vukotić, ispred tima karavana „Izađi mi na teglu“objašnjava da Kikinda ima šta da ponudi, kad su najajvar -majstori u pitanju:\n-U Kikindi je divno kao i uvek, pre svega ovo je jedan od najlepših trgova na kojima radimo manifestaciju. Ekipe su raspoložene, mnogi su već ispekli papriku, sada je već u toku druga faza. Vidimo da su se baš potrudili kako bi im štand bio što lepši i zanimljiviji, a ove godine ćemo podeliti nagrade i za najlepši štand. Svi članovi ekipa imaju majice raspoznavanja, zatim poseban stajling, što je takođe vrlo zanimljivo i govori o pripremi za našu manifestaciju.\nPored takmičarskog dela na trgu je organizovan i Tegla bazar, kao i bogat celodnevi program za posetioce. Dobra atmosfera i vesele komšijske priče, uz kafu i dobar ritam, vladala je i ovoga puta već od prvog sata pripreme crvenog domaćeg specijaliteta:\n-Od ove sezone, karavan ima i podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija kao i podršku Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave uz čiju pomoć je pokrenut i putujući Edukativni centar koji ima cilj da kroz seriju predavanja koja obuhvataju različite teme, podstaknu razvoj preduzetništva i edukuju polaznike o načinima za pokretanje sopstvene proizvodnje. Organizovali smo 6 edukativnih centara, koji će obrađivati temu: “Pokretanje sopstvene proizvodnje i dobre preduzetničke prakse” . Šest gradova će imati tu mogućnost da gostujemo kod njih u okviru tog edukativnog karavana, a polaznici će imati privillegiju da uz pomoć predavača savladaju veštine za pokretanje sopstvenog biznisa.\nŠesta sezona karavana “Izađi mi na teglu”, nacionalnog takmičenja u pripremanju ajvara, počela je 19. avgusta i trajaće sve do 12. oktobra, a karavan će obići više od 30 gradova širom Srbije. U našem gradu, 15 ekipa je na trugu demonstriralo postupak pripreme, svako na svoj način. Gradovi koji su iznedrili apsolutne pobednike karavana i dali najbolje recepte do sada su Leskovac, Kovačica, Bela Palanka, Kanjiža i Brus, a ko će ove godine odneti titulu i sesti na pobednički tron i da li će to biti ekipa iz Kikinde, znaće se 12. oktobra kada je veliko finale u Beogradu. TV Rubin će rezultate ovogodišnjeg takmičenja i ko je poneo titulu najajvar majstora u Kikindi za ovu godinu, kao i pobedničku atmosferu preneti u sutrašnjem izdanju Dnevnika.\nseptembar 4, 2019 Rubin Rubin\n← “Krajiški višeboj” u Banatskom Velikom Selu će slaviti jubilej Mladi fudbaleri ŽAK-a prvi na Međunarodnom turniru →


Pevačica Aleksandra Mladenović na proslavi rođendana kod Soraje Vučelić u Beču, gde je pevala, uspela je da zaradi bakšiš u iznosu od čak 5.000 evra, što je dovoljno da se kupi jedan solidan polovni auto.\nOsvanuli su snimci na društvenim mrežama na kojima se vidi kako Aleksandra Mladenović, dok peva, u rukama drži neverovatnu sumu novca. Nakon rođendana, Aleksandra je otkrila da je zaista na ovom slavlju dobila veliku svotu novca.\n- Istina je da je bakšiš bio dobar, ali to mi nije na prvom mestu. Sve sam podelila sa muzičarima i bitno je da smo se dobro proveli i da su svi otišli zadovoljni - rekla je pevačica.


Priprema se atentat na Erdogana u Sarajevu?\nIzvor\tTanjug\tmaj 20, 2018\nErdogan u nedelju, 20. maja, dolazi u radnu posetu BiH\nTurske obaveštajne službe informaciju dobile iz Skoplja\nTurskim obaveštajnim agencijama dojavljeno je da osobe turskog porekla u narednom periodu pripremaju atentat na turskog predsednika\nTurske obaveštajne agencije dobile su informaciju o mogućem atentatu na predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, javila je agencija Anadolija.\nKako se navodi, turskim obaveštajnim agencijama dojavljeno je da osobe turskog porekla u narednom periodu pripremaju atentat na turskog predsednika.\nNavodno je dojava došla od grupe turskih državljana koji žive u Skoplju. Trenutno su u toku detaljne obaveštajne aktivnosti, a nema drugih detalja, navodi Anadolija.\nErdogan u nedelju, 20. maja, dolazi u radnu posetu BiH, gde će održati i predizborni skup u Zetri.\nMinistar sigurnosti BiH Dragan Mektić izjavio je, povodom navoda o mogućem atentatu na turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana koji sutra dolazi u posetu BiH, da to ministarstvo nema takvih informacija.\n- Ministarstvo bezbednosti nema takvih informacija, ne raspolaže takvim informacijama. Bilo bi realno očekivati ako turske bezbednosne službe imaju te informacije da nam proslede, da zajedno radimo na otklanjanju svake vrste opasnosti koja bi mogla predstavljati po fizički integritet predsednika Erdogana - izjavio je Mektić za N1 BiH.\nNa pitanje da li je kada su u pitanju sigurnosne informacije što se tiče BiH sve u redu, on je odgovorio potvrdno.\n« Princ Hari i Megan Markl izgovorili su sudbonosno "da" UŽAS NA HAVAJIMA: Lava guta kuće, kreće nova evakuacija! »


PANČEVO: Grad bez gradonačelnika? | Autonomija\nPančevačkom političkom čaršijom od formiranja nove gradske vlasti kruže priče da koaliciji nedostaje jedinstvo, kao i da prvi čovek grada planira da podnese ostavku. U takvoj političkoj atmosferi aktuelni budžet rebalansiran je nekoliko puta, a nedavno i sastavljen predlog za narednu godinu. Javna i komunalna preduzeće nisu najadekvatnije odreagovala kada je pao prvi sneg, dok su se uprkos najavljenim štednjama zapošljavali sigurni glasovi. Ipak, najjači utisak o (ne)funkcionisanju gradske uprave i vlasti ostavio je gradonačelnik Svetozar Gavrilović koji se u javnosti nije pojavljivao više od mesec dana, niti je prisustvovao sednicama skupštine, a ni – Gradskog veća!\nPoslednjih dana su obnovljene kuloarske priče o tome da se spremaju rotacije na političkim funkcijama u vrhu vlasti. Prema jednom od najnovijih scenarija, gradonačelnik Gavrilović (SPS) podneće ostavku, a na njegovo mesto će doći sadašnji predsednik Skupštine grada Predrag Živković (SNS). Umesto njega, lokalni parlament treba da vodi socijalista Mirko Nikolić, dok Saša Pavlov iz URS-a, aktuelni zamenik gradonačelnika, po jednoj verziji ostaje na tom mestu, a po drugoj važi kao ozbiljan kandidat za Gavrilovićevog naslednika.\nSvetozar Gavrilović, nevidljivi gradonačelnik\nSaša Pavlov, zamenik gradonačelnika, demantovao je priče o tome da je prvi čovek gradske vlasti Svetozar Gavrilović podneo ostavku. On je opovrgao i govorkanja o tome da će Gavrilović, koji je po profesiji lekar, preći na neku dužnost u Ministarstvo zdravlja. Takve priče kruže Pančevom i političkom čaršijom od izbora nove lokalne vlasti. – Gradonačelniku su upućene različite ponude koje su se odnosile na njegovu profesiju, ali prema poslednjim informacijama koje imam nakon razgovora s njim i nakon sastanka koordinacije vladajućih stranaka, on će se vratiti na svoju dužnost – rekao je Pavlov.\nGradska uprava: Ko su ljudi koji vode nekada najbogatiji grad u SFRJ?\nNenad Živković, novinar i aktivista Građanske akcije, ocenio je dobrim za demokratiju što je prethodna vlast otišla, ali je dodao da sastav ljudi koji ih je zamenio nikako nije dobar za demokratiju. On kaže i da je sa ljudima iz prethodne vlasti bilo lakše sarađivati jer im je bilo lakše ukazati na greške koje prave, odnosno da ne podižu kvalitet života sugrađana. Problem sa novom vlasću, navodi Živković, jeste to što njihovi kadrovi nisu poznati pančevačkoj javnosti. To ujedno govori o kriterijumima prilikom izbora funkcionere.\nŽivković navodi da nije smanjen broj članova Gradskog veća, čime nije ni smanjena javna potrošnja. Zadržani su skoro istovetni reosori, uz minimalne izmene. Loš potez, preme njegovim rečima, jeste to što u Gradskom veću nema nijedne žene, te se Živković pita da li u Pančevu ne postoji dama sposobna da obavlja neku javnu funkciju. – To samo govori da je upravljanje gradom u stvari samo podela izbornog plena, pošto je Jedinstvena Srbija dobila svog većnika u ovom sazivu, a da pritom nema ni funkcionalan gradski odbor – izričit je Živković.\nSneg pokazao nesposobnost gradskih vlasti\nNa listu zamerki novom sazivu pančevečke vlasti, Živković dodaje i manjak transparentnosti u radu, pošto na zvaničnom sajtu još uvek stoje izveštaji sa sednica koje su održane u maju ove godine. Nesposobnost da se izbori sa komunalnim problemima otkrio je ovogodišnji prvi sneg, a za Nenada Živkovića je nedopustivo da grad bude zatrpan nekoliko dana.\nIsti model trošenja budžetskih para, koji smo imali priliku da vidimo godinama unazad, promašene investicije, upumpavanje novca u propala javna preduzeća i nedovoljno korišćenje inostranih fondova i donacija, navodi naš sagovornik. Prema Živkovićevoj oceni, izgovor sadašnje vlasti da je prethodna potrošila sav novac iz gradske kase, kao i da su ostavljene velike rupe, samo govori o lošem budžetiranju prilikom rebalansa i ponavljanju istih grešaka. On zaključuje da ova koalicijia nema viziju, niti jasan plan kako i u kom pravcu Pančevo treba da se razvija.\nZa nju je problem i to što Pančevo praktično nema gradonačelnika iako formalno nije podneo ostavku, ali Martinovićevu zabrinjava i to ko će u tom slučaju doći na njegovo mesto. Ona navodi da sadašnji gradonačelnik ne dolazi na posao već mesec dana, što se videlo u nesinhronizovanom radu komunalnih službi tokom intenzivnih snežnih padavina. Iako uloga gradonačelnika nije presudna u funkcionisanju komunalnog sistema, posledice njegovog izostankA su se odmah primetile, kaže Martinovićeva.\nVesna Martinović naglašava da u trenutku primopredaje vlasti pančevački budžet nije imao deficit, međutim problemi su nastali ukidanjem taksi koje bile izvorni prihodi opština i gradovima. Stoga je po njenom mišljenju samo jeftin trik aktuelnih vlasti da je prethodna vlast potrošila novac.


Jedan od učesnika u ubistvu Brisa Tatona izašao iz zatvora - KRIK\nJedan od učesnika u ubistvu Brisa Tatona izašao iz zatvora\nObjavio/la KRIK.rs 08/07/2021\nĐorđe Prelić (foto: MUP)\nVođa navijača „Partizana“ Đorđe Prelić koji je zbog učestvovanja u ubistvu francuskog državljanina Brisa Tatona služio kaznu od 10 godina zatvora, pušten je na uslovnu slobodu. Prelić je najpre u odsustvu osuđen na 35 godina zatvora, ali je ova presuda ukinuta i u ponovljenom postupku osuđen je za blaže krivično delo i kazna mu je drastično smanjena – na 10 godina zatvora.\nPrelićevu molbu za uslovni otpust najpre je početkom juna odbio Viši sud u Beogradu. On se na ovu odluku žalio, a sudije Apelacionog suda u Beogradu uvažile su njegovu žalbu i pustile ga na slobodu.\nOn je tražio da, kako zakon predviđa, bude pušten ranije zbog dobrog vladanja pošto je odslužio dve trećine desetogodišnje kazne u koju se računa i vreme koje je proveo u pritvoru od 2014. godine kada je uhapšen u Španiji.\nZatvorsku kaznu za brutalno ubistvo francuskog navijača Brisa Tatona iz septembra 2009. godine služi još samo Dejan Puzigaća.\nTatona i druge francuske navijače koji su u Beograd došli na fudbalsku utakmicu „Partizana“ i francuskog „Tuluza“, grupa „Partizanovih“ navijača napala je u centru grada. Tatona su brutalno prebili, nakon čega su ga sa ograde iznad stepeništa na Obilićevom vencu, sa visine od preko četiri metra, bacili na beton, kako je utvrdio sud. Nedugo nakon ubistva, policija je uhapsila deset mladića, navijača „Partizana“, a osumnjičene vođe – Đorđe Prelić i Dejan Puzigaća bili su u bekstvu.\nTužilaštvo je naredne godine podiglo optužnicu u kojoj je detaljno opisalo napad, ali nije navelo ko je Tatona bacio sa vrha stepeništa, zbog čega je kasnije i preminuo. U optužnici je pisalo da su vođe „Partizanovih“ huliganskih grupa Ivan Grković, Dejan Puzigaća, Đorđe Prelić i Ljubomir Marković Kića pozvali pripadnike grupa da se okupe u Terazijskom parku, odakle su organizovali napad.\nTokom suđenja optuženi su negirali krivicu, a njihovi advokati isticali su da tužilaštvo nije jasno definisalo ko je od njih šta uradio, kao i da se optužnica zasniva na pretpostavkama.\nSudija Mirjana Ilić je u januaru 2011. godine optužene osudila na ukupno 240 godina zatvora, a vođe navijača su kao organizatori dobili najviše kazne – Prelić je osuđen na 35, Puzigaća na 32, a Marković i Grković na po 30 godina zatvora.\nDevet meseci kasnije sudije Apelacionog suda u Beogradu prepolovile su kazne, ali ovo nije bila konačna presuda za Prelića i Puzigaću. Oni su uhapšeni u inostranstvu, a zatim izručeni Srbiji, nakon čega su zahtevali da im se ponovo sudi.\nPrelić je u junu 2017. godine osuđen na 12 godina zatvora. Sudija Olivera Pajić utvrdila je da on nije bio organizator napada na francuske navijače, već da je bio učesnik. Apelacioni sud mu je kaznu smanjio na 10 godina, odnosno, na minimalnu propisanu za teško ubistvo.\nPuzigaća i dalje služi trinaestogodišnju kaznu na koju je osuđen u ponovljenom postupku.\nViše o slučaju pročitajte u našoj bazi Prosudi ko sudi.


MyCity » IT dešavanja u svetu » Apple i Google na vrhu rang-liste najpoželjnijih kompanija\nPoslao: 06 Mar 2011 23:18\nAMERIČKI ČASOPIS FORTUNE OBJAVIO je sredinom ove nedelje rang-listu najpoželjnijih kompanija za zapošljavanje na kojoj prvo mesto, četvrtu godinu zaredom, zauzima kompanija Apple.\nDrugo mesto zauzima kompanija Google, koja je poslednjih godina postala Appleov konkurent takoreći u svim oblastima – od softvera i mrežne prodaje muzike, do pametnih mobilnih telefona i tabličnih računara.\nIstraživanje je obuhvatilo 1000 najvećih svetskih kompanija sa najvećom zaradom, koje su razvrstane po oblastima, a potom je iz svake grupe izdvojeno po deset najuspešnijih. Nakon toga je od rukovodilaca tih kompanija, zatraženo da ocene ostale kompanije iz svoje oblasti na osnovu devet kriterijuma koji su obuhvatali kategorije od kvaliteta upravljanja i vrednosti investicija do inovativnosti i društvene odgovornosti.\nApple je zadržao prvo mesto na listi zahvaljujući svom “zadivljujućem ritmu kojim predstavlja nove uređaje”, stoji u obrazloženju autora rang-liste. U te nove uređaje ubrojani su tablični računar iPad2, modeli iz osvežene serije prenosivih računara MacBook Pro i predstojeća, peta po redu, verzija mobilnog telefona iPhone. “Apple nastavlja da ostvaruje odlične finansijske rezultate, uključujući skoro udvostručen tromesečni profit, i povlači odlične poslovne poteze, kao što je uključivanje iPhonea u mrežu kompanije Verizon”, navode autori rang-liste.\nIzvor i nastavak: http://www.mikro.rs/main/index.php?q=vest&ID=14591&rss=1\nUkupno su 704 korisnika na forumu :: 36 registrovanih, 9 sakrivenih i 659 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _commandos_, A.R.Chafee.Jr., Bogoslov, bojank, celeron, Cobi026, darkstar101, Dukelander, Dusko Nikolin, Filip Marinković, Georgius, gorozup, ivicasimo, jednoruki krstivoje, kuntalo, KUZMAR, Leonardo, MarKhan, Mercury, MikeHammer, Milan A. Nikolic, miljannis, mrmr, Sirius, Smd, StefanNBG90, stegonosa, Toni, trajkoni018, uhogrlonos, Vlada1389, vlvl, voja64, vojnik xxx, wizzardone, 223223


Iznenađenje na startu plej-ofa: Netsi utišali Filadelfiju, Bobi odličan - Admiral Bet SPORT\nIznenađenje na startu plej-ofa: Netsi utišali Filadelfiju, Bobi odličan\nNemanja Đorđević Posted on 13. aprila 2019. 23:18 13. aprila 2019. 23:24\nBruklin Netsi napravili su malo iznenađenje na startu ovogodišnjeg NBA plej-ofa, savladavši 76erse u Filadelfiji – 111:102.\nGosti iz Njujorka odigrali su odličan meč, a stečenu prednost krajem prve deonice nisu ispuštali do samog kraja za potpuno zaslužen brejk.\nFila je sredinom treće četvrtine uspela da se vrati na pet poena zaostatka, ali su Karis Levert i Dianđelo Rasel inicirali novu seriju Netsa i praktično rešili meč.\nNajefikasniji kod pobednika bili su upravo Rasel sa 26, odnosno Lavert sa 23 poena, a istakli su se još i rezervisti Spenser Dividi sa 18 poena i Ed Dejvis sa 12 poena i 16 uhvaćenih lopti.\nDomaćima nije pomogla ni fenomenalna partija Džimija Batlera, koji je ubacio rekord karijere u doigravanju sa 36 poena i devet skokova, dok je Žoel Embid imao 22 poena, 15 skokova, pet blokada i četiri asistencije, ali uz veoma loš šut iz igre (5/15).\nOdličan je bio i naš Boban Marjanović sa 13 poena (5/7 za dva), četiri asistencije, tri skoka, ukradenom i blokadom za nešto više od 15 minuta na parketu, posebno se istakavši u spomenutoj trećoj deonici, ali ga Bret Braun više nije uvodio u igru.\nU noći između subote i nedelje igraju se još tri susreta, od 23.00 Toronto Reptorsi ugostiće Orlando Medžik, Golden Stejt Voriorsi i Los Anđeles Klipersi igraju od 02.00 u Oklendu, dok prvo veče zatvaraju Denver Nagetsi i San Antonio Sparsi od 04.30.\nU nedelju program otvaraju Portland Trejlblejzersi i Oklahoma Siti Tanderi, a vi u međuvremenu pročitajte posebne najave i naše predikcije za Istok i Zapad.\nTagovi : bruklin nets, filadelfija 76ers, nba, nba liga, plej of\nFejnord uz dosta muke iskoristio kiks AZ Alkmara\nBreša slavila u Beogradu - 12. poraz Zvezde u Ligi šampiona


Ostali sportovi - Vaterpolo: Zapažen nastup Stavrevskog u reprezentaciji\nVaterpolo: Zapažen nastup Stavrevskog u reprezentaciji\nČetvrti po redu Memorijalni turnir „Darko Čukić“ održan je proteklog vikenda u Zrenjaninu. Ovaj turnir ujedno i predstavlja nezvanično Evropsko prvenstvo za vaterpoliste do 15 godina (rođenih 1995 godine). Ukupno je učestvovalo 12 timova, a Srbija je nastupila sa dve ekipe. Srbiju B predvodio je talentovani vaterpolista iz Pančeva Đorđe Stavrevski.\nTreba istaći i da je selektor Srbije bio Slobodan Stanču, trener mlađih selekcija u vaterpolo klubu Dinamo. Konačan plasman ekipa na turniru:\n1.Hrvatska, 2. Crna Gora, 3. Italija, 4. Mađarska, 5. Srbija A, 6. Srbija B, 7. Grčka, 8. Rumunija, 9. Nemačka, 10. Turska, 11. Slovenija i 12. Kanada, koja je bila jednina zemlja van Evropskog kontinenta.\nU finalu ovog turnira snage su odmerili Hrvatska i Crna Gora, a pobedu su slavili Hrvati rezultatom 11:8. Ekipe Srbija A i Srbija B izgubile su u četvrt finalu od Hrvatske, odnosno Crne Gore sa samo gol razlike. Najbolji igrač u ekipi Srbija B sa 11 golova bio je mladi pančevac i sada član VK Beograd, Đorđe Stavrevski, koji je izjavio:\n– „Takmičenje je bilo zaista teško, sa puno neizvesnih utakmica. Zadovoljan sam svojom igrom i igrom mojih saigrača i da smo imali malo više sreće u četvrtfinalu uspeh bi bio još bolji“.\nTrener Srbije, Slobodan Stančul rekao je:\n– „Rezultat na turniru je bio u drugom planu. Bitno je da se ovi mladi vaterpolisti uigraju za zvanično Evropsko prvenstvo koje ih očekuje za dve godine“.\nSelektor Stančul, je i pohvalio igru mladog pančevačkog vaterpolsite Đođrđa Stavrevskog:\n– „U pitanju je momak sa velikim potencijalom i sporstkim navikama kakve treba da poseduje pravi budući profesionalac. Već je kao mlad pokazao veliki potencijal i bio je pravi vođa svog tima. Njegova posvećenost na svakom treningu i utakmici je na maksimalnom nivou i zato će se na njega i u budućnosti računati. Takođe smatram da iz Pančeva ima još talentovanih momaka koji bi mogli da se nađu na širem spisku za reprezentaciju“.\nOva mlada vaterpolo selekcija prošla je duge i naporne pripreme, koje su obuhvatile nokoliko prijateljskih turnira. Vaterpolo savez Srbije obezbedio je odlične uslove tako da su mladi „orlovi“ boravili u Hrvatskoj, Nemačkoj, Makedoniji, Grčkoj. Inače, celokupni trenažni proces koji sprovodi selektor Slobodan Stančul odvija se po programu Nenada Manojlovića, jednog od najboljih vaterpolo trenera u Srbiji.


Pred sudom izneto da su nisandzije bosanskih Srba sejale granate po stambenim delovima grada.\nProtekle nedelje, na sudjenju generalu Stanislavu Galicu - optuzenom za zlocine pocinjene tokom opsade Sarajeva - vojni posmatrac UN opisao je pronalazenje tela mlade zene koju je prethodnog dana raznela granata.\nBivsi oficir RAF, Karl Harding, izjavio je da su u jednom trenutku ptice pocele da kljuju les koji se nalazio u blizini groblja Lav. Ubistvo se dogodilo kada je granatom pogodjeno skloniste u kome se poginula zena zajedno sa ostalim civilima skrivala od artiljerijske paljbe.\nNakon iznosenja dokaza o snajperskim napadima na civile, optuzba sada poziva svedoke da pokazu da su civili istovremeno bili ubijani i izlagani teroru u nasumicnim artiljerijskim napadima.\nHarding je posvedocio da su iz srpskog raketnog naoruzanja "granate padale po svim stambenim delovima Sarajeva", te da je on o tome izvestio komandanta UNPROFOR u Bosni, generala Filipa Morijona.\nUprkos isticanju lako uocljivih belih zastava, sarajevske bolnice cesto su bile meta Sarajevsko-romanijskog korpusa bosanskih Srba - izjavio je svedok.\nKoriscenjem artiljerijske vatre i za civilne, a ne samo vojne ciljeve, bosanski Srbi prekrsili su dva principa medjunarodnog ratnog prava: strogo razlikovanje ciljeva i njihovu proporcionalnost (broj civilnih zrtava bio je nesrazmeran bilo kakvim vojnim ciljevima).\nU odvojenom svedocenju, policijski istrazitelj Mirsad Kucanin opisao je napad na skolu u sarajevskom predgradju Alipasino polje, koji se dogodio u novembru 1993.\nKucanin je rekao da su od granate poginuli profesor i troje ucenika. On je utvrdio da su napad izveli bosanski Srbi iz regiona Nedzarica. Takodje se prisetio i ubistva jedne bebe, koja je bila pogodjena dok je spavala zajedno sa svojom sestrom bliznakinjom.\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/sudska-hronika-slucaj-sarajevo-17


source.ba | NSRS - Za autoput i gasovod Vukosavlje-Rača poseban postupak eksproprijacije\nSjednica Narodne skupštine Republike Srpske (RS) bit će nastavljena sutra razmatranjem izmjena i dopuna Zakona o metrologiji, po hitnom postupku.\nTokom večerašnjeg rada obavljena je rasprava o Prijedlogu zakona o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje autoputa i gasovoda dionice Vukosavlje - Brčko i Brčko – Rača, po hitnom postupku.\n- Ovaj projekat je od posebnog značaja za RS - rekla je direktorica Uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove RS-a Bosiljka Predragović.\nKaže da izgradnja autoputa i gasovoda na pomenutoj relaciji treba da riješi povezanost RS sa zemljama u okruženju i gasifikaciju dijela tog bh.entiteta, te stvori preduslove za bolji život građana i ekonomski i privredni napredak.\nEntitetska ministrica za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenka Golić rekla je da je bilo žalbi u općinama Šamac i Modriča uz zahtjeve da autoput i gasovod ne idu preko objekata i poljoprivrednog zemljišta, ali da je postignut dogovor.\n- Odabrali smo najsjeverniju varijantu od Garavice, gdje će najmanje objekata biti obuhvaćeno eksproprijacijom, a kod Donjeg Žabara najjužniju – rekla je ona i dodala da bi sada moglo biti sporno 12 objekata, umjesto prvobitno njih 300 na cijeloj toj dionici.\nŠef Kluba poslanika SDS-a Miladin Stanić smatra da je neophodno onemogućiti moguće zloupotrebe prilikom eksproprijacije.\nPoslanici su tokom današnjeg rada razmotrili Prijedlog zakona o Gradu Istočno Sarajevo, po hitnom postupku, a kojim se predviđa izbor gradonačelnika tog grada direktno na izborima.\nZakon je predložio Klub poslanika SNSD-a, kao i Prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona RS, kojim se uređuje način izbora i opoziva gradonačelnika grada koji se sastoji iz više opština, kao što je Istočno Sarajevo.\nTokom jučerašnjeg rada parlamentarci su raspravljali o Prijedlogu deklaracije o položaju srpskog naroda u Crnoj Gori, koju je predložio poslanik Nebojša Vukanović.\nNa dnevnom redu sjednice Narodne skupštine RS-a je još 13 tačaka, među kojima i prijedlozi zakona o inspekcijama i štrajku.


Sukob policije i 3.000 demonstranata u Albaniji: Pristalice opozicije htele da upadnu u parlament, ima povređenih (FOTO) (VIDEO) - Telegraf.rs\n18/12/17 | 13:05 ≫ 14:34\nSukob policije i 3.000 demonstranata u Albaniji: Pristalice opozicije htele da upadnu u parlament, ima povređenih (FOTO) (VIDEO)\nPolicija je odgurala demonstrante koji su bacali dimne bombe na policajce, a lokalni mediji su izvestili da je nekoliko ljudi povređeno u sukobima\nAlbanska policija sukobila se danas sa pristalicama opozicije koji su pokušali nasilnim putem da upadnu i prekinu sednicu parlamenta.\nDan nezavisnosti Albanije bez Haradinaja, otkazao učešće: Rama, Meta i Tači zajedno podigli zastavu na jarbol (VIDEO)\nKako prenosi AP, oko 3.000 demonstranata protestuje protiv glasanja za imenovanje privremenog državnog tužioca, koje oni smatraju neustavnim.\nDemonstranti su uspeli da probiju prvi red kordona, ali ih je policija odbila. Policija je odgurala demonstrante koji su bacali dimne bombe na policajce, a lokalni mediji su izvestili da je nekoliko ljudi povređeno u sukobima u Tirani.\nAP prenosi da su i opozicioni poslanici bacali dimne bombe u zgradi parlamenta, ali uprkos tome Arta Marku (41) je izabrana za privremenog državnog tužioca sa 69 glasova vladajuće Socijalističke partije.\nDva poslanika su bila protiv, dva su bila uzdržana, a poslanici opozicije su bojkotovali glasanje.\nAlbanski parlament danas je odlučivao o predlogu privremenog državnog tužioca, što je potez koji su podržale Evropska unija i SAD i koji je Albaniji pomogao u izradi pravosudnih reformi.\n- Ovo je početak narodnog ustanka - rekao je lider glavne opozicione Demokratske partije Ljuljzim Baša.\nKako podseća AP, Albanija je dobila status kandidata za clanstvo u EU 2014. godine i nada se da će naredne godine započeti pregovore.\nOpozicija, koju čine Demokratska partijal desnog centra i Socijalistički pokret za integraciju levog centra, tvrde da parlament nema pravo da bira privremenog državnog tužioca i da bi trebalo da se sačeka formiranje komisije koja bi to uradila.\nŠef poslaničke grupe socijalista Taulant Bala je izjavio da će komisija za nekoliko nedelja, ali i istakao da "tako važna institucija kao što je kancelarija državnog tužioca ne sme da ostane upražnjena ni jedan dan".\nZvanično počela kampanja za predsedničke izbore u Rusiji "teška" 256 miliona evra: Putin favorit, 23 kandidata želi da bude na čelu Kremlja\nSve o milijarderu koji je ponovo postao predsednik Čilea: Dok jedan deo zemlje slavi, drugi strada u ZONI KATASTROFE (FOTO) (VIDEO)


Evropljani žele da ostanu izvan hladnog rata - Javni servis\nNuklearne podmornica AUKUS-a. Foto: BETAPHOTO/CHINA GLOBAL TELEVISION NETWORK CORPORATION\nPišu: Ivan Krastev i Mark Lenard, Novi magazin\nNova indo-pacifička bezbednosna alijansa nazvana AUKUS, koju su nedavno najavile SAD, Velika Britanija i Australija, jasan je znak novog hladnog rata u kojem se slobodni svet suprotstavlja osovini autoritarizma u čijem je središtu Kina. Kao i u prethodnom hladnom ratu, evropske demokratije koordiniraju nastojanje da odgovore na konfrontaciju. Ovog puta, međutim, čini se da je evropski prioritet da ostane izvan svega, pokazuje novo istraživanje Evropskog saveta za inostrane odnose (ECFR), sprovedeno u 12 država članica EU.\nGotovo dve trećine ispitanika iznelo je stav da se razvija novi hladni rat između Kine i SAD, a suprotno misli samo 15 odsto njih. Ipak, ova nova konfrontacija ima zaokret – većina Evropljana ne oseća da su njihove države deo tog novog hladnog rata, što ukazuje na značajnu razliku u mišljenjima između političkih lidera i njihovih građana.\nU stvari, samo 15 odsto anketiranih u Evropi oseća da je njihova zemlja sigurno ili verovatno u hladnom ratu s Kinom, dok 59 odsto svoju državu smatra neumešanom. Postoje razlike među članicama, ali je šira slika ista – u svakoj državi u kojoj je sprovedeno istraživanje više ljudi ne misli da se između njihove zemlje i Kine odvija hladni rat u odnosu na one koji veruju da se to zbiva.\nPodjednako je upadljiva činjenica da, kada je reč o konfrontaciji sa Rusijom ili Kinom, Evropljani vide Brisel, a ne sopstvene države kao deo novog hladnog rata i samim tim ga potencijalno mogu smatrati saveznikom SAD u tom konfliktu. U EU kao celini 31 odsto ispitanika veruje da je blok verovatno ili sigurno u hladnom ratu s Kinom, što znači da dvostruko više ljudi smatra da je u hladnom ratu s Kinom EU, a ne njihova zemlja. Kada je reč o Rusiji, većina misli da je EU s njom u hladnom ratu – 44 odsto veruje da se to dešava, a samo 26 odsto da se ne dešava. Ostali nisu sigurni da li se odvija hladni rat između EU i Kine ili EU i Rusije.\nIako je prerano da se zna kakve će biti dugoročne posledice ovakvih kretanja, jasno je da kratkoročno svako prikazivanje odnosa SAD i EU kao donekle usklađenog prema Kini i Rusiji nije u skladu s javnim mnjenjem. Prema našem istraživanju, čini se da postoje četiri vidljiva razdora koji prave podele u Evropi i tradicionalnom transatlantskom savezu.\nPRIRODA REŽIMA NEBITNA: Prvi od njih je oblikovanje izazova koje za Vašington i Bajdenovu administraciju predstavljaju Kina i Rusija. Njihov prikaz scenarija za “hladni rat” u kojem je Zapad ujedinjen protiv autokratije ne odražava evropske poglede.\nKao prvo, podaci ECFR-a otkrivaju da većina Evropljana ne vidi Kinu kao pretnju svom načinu života. Godine 1948, pre borbe za moć između SAD i Sovjetskog Saveza, filozofkinja Hana Arent otkrila je “politički najvažniji aršin za prosuđivanje događaja našeg vremena – da li su u službi totalitarizma ili ne”. Evropljani danas ne ocenjuju političke događaje na taj način. Oni ne veruju da je razlika između demokratija i autokratija ona koja određuje svet. Najveći deo ispitanika misli da priroda nekog političkog režima ne objašnjava adekvatno uspeh ili neuspeh vlade u bavljenju pandemijom kovida-19 ili klimatskim promenama. Čak i kod pitanja doprinosa globalnoj bezbednosti samo se 50 odsto slaže da demokratije čine više od autokratija dok 36 odsto smatra da tip režima ne predstavlja razliku.\nSledeću podelu s kojom se suočavaju donosioci političkih odluka koji se nadaju podršci javnosti u slučaju konflikta predstavlja neslaganje među Evropljanima postoji li uopšte egzistencijalna pretnja. Tokom hladnog rata u 20. veku ljudi su bili spremni da preurede svoje prioritete radi zaštite od sovjetskih tenkova ili nuklearnog holokausta.\nMali broj Evropljana misli da je Kina toliko jaka da predstavlja takvu pretnju – samo pet odsto smatra da Kina “vlada svetom”. Možda je baš zato istraživanje koje je prošle godine sproveo ECFR pokazalo da samo jedan od deset građana u Nemačkoj i Francuskoj misli da njihova zemlja u velikoj meri zavisi od američke garancije bezbednosti, dok gotovo jedna trećina ljudi u ove dve zemlje misli da im garancije “uopšte” nisu potrebne.\nNajnovije istraživanje ECFR-a pruža sveže detalje o pokretačima takvih percepcija. Anketa pokazuje da kada evropski ispitanici odgovaraju na pitanje ko ima najveću moć na svetu, većina se ne fokusira na velike sile. U stvari, evropska javnost kao da je u potpunosti internalizovala ideju da je moć mnogo difuznija. Recimo, samo 13 odsto Evropljana smatra da američka vlada najviše utiče na upravljanje svetom, a samo šest odsto to pripisuje Kini. U osnovi, građani su skloni da veruju da nedržavni akteri, kompanije i superbogati pojedinci danas zajedno čine najuticajnije grupe u svetu.\nUDALJAVANJE OD AMERIKE: Treća stavka u takvoj borbi potiče pre iz geografije nego iz istorije i govori nam da Evropljani smatraju da je realniji konflikt sa Rusijom nego s Kinom. Kao što smo već primetili, samo 31 odsto ispitanika misli da se između EU i Kine odvija hladni rat, ali 44 odsto veruje da on postoji između EU i Rusije.\nOvaj određeni geografski fokus ukazuje na značajnu razliku u poređenju sa prethodnim hladnim ratom. Sukob SAD i Kine ima globalne dimenzije, ali nije lokalan za Evropu, a glavna pozornica sukoba verovatno će biti u Aziji. Prema novom scenariju, Evropa ima položaj uporediv sa onim koji je imao Japan 1989. – pouzdan američki saveznik, ali izvan glavnog polja konfrontacija.\nAko se uzme odsustvo utreniranog ideološkog jedinstva između SAD i Evrope, kao i egzistencijalne pretnje u susedstvu Evrope, nije iznenađenje da Evropljani razmišljaju drugačije o savezima, što je četvrta oblast razdvajanja.\nTokom hladnog rata i odmah posle njega suverenitet – naročito za istočne Evropljane – značio je mogućnost za pridruživanje svakoj političkoj i vojnoj alijansi kojoj se želelo. Ali u današnjem svetu bar deo članica EU pokušava da dokaže svoj kapacitet za suverenu moć tako što se izdvaja od svojih partnera u EU ili NATO, a ne sledeći istu liniju s njima. Neki evropski građani sada nalaze da je primamljivije držati se po strani od zajedničkih aktivnosti sa SAD i drugim saveznicima nego se svrstati sa Amerikancima, kao što je pokazalo prethodno istraživanje ECFR-a.\nU panevropskom istraživanju ECFR-a 2019. velika većina ispitanika rekla je da bi više voleli da ostanu neutralni (nego što bi podržali Vašington) u konfliktu između SAD i Kine ili Rusije. Od izbora Džoa Bajdena za predsednika najmanje polovina glasača u svakoj anketiranoj državi i dalje bi želela da njihova zemlja ostane neutralna u sukobu između SAD i Kine. Kao dokaz ove nespremnosti naše istraživanje u aprilu je pokazalo da Evropljani pre vide svet “nezaobilaznih partnera” nego utvrđenih alijansi.\nAko je ovo novo istraživanje zabeležilo trajan trend, on pokazuje rizik svojstven svakom nastojanju kreatora spoljne politike u Vašingtonu i Briselu da se pripreme za generacijsku borbu “čitavog društva” protiv autokratija u Pekingu i Moskvi. Evropski i američki lideri mogu se naći u problemu kada otkriju da nemaju društveni konsenzus iza sebe.


Nakon prvog dana takmičenja na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore u švedskom gradu Jevleu, preponašice Anja i Milica su se plasirale u polufinale, Elzan Bibić u finale, dok kuglaši Veljko i Bogdan, troskokašica Marija Stojadinović i Zorana Grujić na 3.000 sa preprekama nisu ...\nNovi veliki uspeh za srpskog atletičara Srpski atletičar Elzan Bibić uspeo je da izbori svoje mesto u finalu Evropskog prvenstva za mlađe seniore. On je trku na 1500m istrčao za 3:47,61 minut i pobedio u svojoj grupi, dok je u ukupnom plasmanu njegov rezultat osmi.\nReprezentativac Srbije plasirao se u završnu trku na 1.500 metara na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore u Jevleu (Švedska). Dvadesetogodišnji Novopazarac bio je najbrži među 14 atletičara iz prve od dve kvalifikacione grupe.\nEP ZA MLAĐE SENIORE U ATLETICI: Elzan Bibić POBEDOM u finale\nSrpski atletičar Elzan Bibić uspeo je da izbori svoje mesto u finalu Evropskog prvenstva za mladje seniore u Švedskoj. On je trku na 1500m istrčao za 3:47,61 minut i pobedio u svojoj grupi, dok je u ukupnom plasmanu njegov rezultat osmi.\nMilica Gardašević pokušaće da posle osvojenog juniorskog prvenstva Evrope osvoji i mlađe seniorsko * Pored nje Elzan Bibić je u mogućnosti da se čak u dve discipline popne na krov starog kontinenta U Švedskoj će se od 11. do 14. jula održati mlađe seniorsko prvenstvo Evrope.\nElzan Bibić na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore napada dve zahtevne discipline. Reprezentativac Srbije u atletici Elzan Bibić rekao je da je zdrav i spreman da nastupi u dve discipline na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore u švedskom gradu Jevleu, gde ga u četvrtak očekuju ...\nReprezentativac Srbije u atletici Elzan Bibić rekao je da je zdrav i spreman da nastupi u dve discipline na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore. EP za mlađe seniore održava se u švedskom gradu Jevleu, a Bibića u četvrtak očekuju kvalifikacije na 1.500 metara.


Sergej Trifunović o fizičkom napadu: Borimo se protiv onih koji ljude guraju u nasilje | Novosti | Pokret slobodnih građana\nSergej Trifunović o fizičkom napadu: Borimo se protiv onih koji ljude guraju u nasilje\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović danas je fizički napadnut s leđa u Knez Mihailovoj ulici od strane nepoznatog provokatora. Sergej Trifunović je danas, kao i prethodnih dana bio na ulici zbog prikupljanja potpisa za izlazak na izbore.\nOvim povodom, Sergej Trifunović je izjavio: „Svih ovih dana držimo veoma pozitivnu energiju, srećni smo što imamo priliku da pričamo sa ljudima, da im lično objasnimo svoje političke ideje, stvari za koje se borimo. Moram da kažem da su nam ovi dani vrlo dragoceni i da uvek najviše volimo da razgovaramo sa ljudima. Tu smo svi, članovi Pokreta, Predsedništvo, članovi Političkog saveta, sa nama je skupljala potpise profesorka Srbijanka Turajlić, došli su nam Ratko Božović, Goran Marković, i moja tviter muza gospođa Vesna Pešić. Naravno da nam je krivo kad se dogodi ovako neka situacija, čovek koji me je napao je danima dolazio tu i pokušavao nešto da isprovocira i da napravi incident. Srećom, sve je brzo rešeno, mi nastavljamo dalje, tu smo za ljude, danas planiramo i turnir u PES-u, tako da pozivam sve da dođu do Kneza, ne moraju da daju potpis, mogu da se raspitaju o našim stavovima ili jednostavno da provedu lepo nedeljno popodne u jednoj dobroj ekipi“.\nPokret slobodnih građana najstrože osuđuje ovakvo ponašanje, kao i političku praksu koja tendenciozno ljude gura van granica razumnog ponašanja u nasilje. Naš je cilj da se borimo za ozdravljenje politike u Srbiji, kao i za pravno procesuiranje onih koji su odgovorni za ovakvo stanje u društvu.


aerodrom - Sputnjik Srbija\n04:13 20 April 2021\nRaketni napad u Iraku, eksplozije u blizini američke i turske vojne baze /video, foto/\nViše ekslozija odjeknulo je u blizini aerodroma Erbil u Iraku, blizu kog je i američka vojna baza, a pojedini izvori navode da su gađane i obližnje baze turske vojske.\nŠta Srbija dobija sa dva nova međunarodna aerodroma\nBeogradu kao investicionoj destinaciji svakako će biti potreban još jedan aerodrom, a za koliko godina bi to moglo da bude realizovano zavisi od ekonomskih projekcija. One su sigurno rađene pre nego što je u nacrt prostornog plana Srbije do 2035. godine ucrtan novi aerodrom u blizini surčinskog.\nNovi beogradski aerodrom gradiće se kod Dobanovaca, i Novi Sad dobija novu vazdušnu luku\nPrema Prostornom planu Srbije od 2021. do 2035. godine, koju je objavilo Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, naša zemlja dobiće dva nova međunarodna aerodroma – jedan kod Dobanovaca, a drugi kod Novog Sada.\nHiljade sveća u Bagdadu: Godišnjica ubistva generala zbog koga su Iran i SAD bile na ivici rata\nNa godišnjicu ubistva generala iranske Revolucionarne garde Kasema Sulejmanija, veliki broj ljudi okupio se na međunarodnom aerodromu u Bagdadu.\nNajmanji aerodrom na svetu: Pista duga svega 400 metara - ko može tu da sleti /video/\nZa aerodrom Juancho E. Yrausquin na Sabi kažu da ima najkraću komercijalnu pistu na svetu jer se proteže na samo 400 metara zbog čega uopšte nije lako sleteti na to ostrvo na Malim Antilima.\nSlepi putnik na krilu aviona: Popeo se na letelicu, pa gađao policajce cipelama /video, foto/\nPolicija Las Vegasa uhapsila je čoveka koji se popeo na krilo aviona pred poletanje sa aerodroma u tom gradu za Portland.\nHaos na šangajskom aerodromu zbog naredbe da se sprovede masovno testiranje /video/\nNa aerodromu „Nikola Tesla“ pronađeno beživotno telo muškarca\nŠifra: Hiton je na bezbednom! Srbe i Ruse približila i božija čestica\nReporteri Sputnjika poslednji su u Srbiji celivali deo odežde Isusa Hrista u kojoj je raspet na Golgoti. Kada smo se požalili da to nismo uspeli da uradimo u crkvi, jer se narod tiskao sa svih strana da se pozdravi sa svetinjom, monah Valentin izvadio je danas Hiton iz platnene torbe i stavio ga pred nas - na aerodromu „Nikola Tesla“.\nMasovno bekstvo iz Hrvatske: Britanci u stampedu, gužve na aerodromima, lete dodatni avioni\nHrvatsku poslednjih dana masovno napuštaju turisti, a prema navodima tamošnjih medija na delu je pravi egzodus. U finišu, ionako slabe turustičke sezone zbog pandemije virusa korona, Hrvatsku napušta na hiljade stranaca. Najviše Britanaca jer je njihova zemlja stavila Hrvatsku na rizičnu listu.\nPodgorica: Izašli Srbi, ostao prazan aerodrom\nNa aerodrom u Podgorici, drugog dana otkako su obnovljeni letovi između Crne Gore i Srbije, sleteo je još jedan avion sa putnicima iz Beograda.\nGužva na aerodromu u Beogradu za let za Podgoricu /foto/\nNa aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu od jutros su gužve u redu u kom se putnici čekiraju za let za Podgoricu.\nSrbija bi do 2025. godine trebalo da ima najmanje pet novih aerodroma i da vazdušnim lukama premreži celu teritoriju zemlje. Ni jedan od ovih projekata nema ekonomsku isplativost, ali treba da doprinese razvoju privrede, najviše turizma, a s druge strane je i podrška razvoju vazduhoplovstva.\nIzgradnja aerodroma „Srebrno jezero“ u tri faze: Doprineće turističkom razvoju\nBudući kompleks aerodroma Srebrno jezero u Opštini Veliko Gradište prostiraće se na 215 hektara.\nRuski robot „Promobot“ ima novi posao: pomaže turistima u Turskoj\nPutnici na istanbulskom aerodromu „Sabihi Gekčen“ će od sada, pored zemljaskog osoblja, imati na raspolaganju još jednu pomoć – savete i informacije će im davati i ruski robot.\nNaučnici ustanovili gde je najčistiji vazduh na svetu\nZaključak naučnika je da se najčistiji vazduh na svetu, bez čestica uzrokovanih ljudskom aktivnošću, nalazi iznad Južnog okeana koji okružuje Antarktik. Ovo je prvo istraživanje ovog tipa u pomenutoj regiji, a proveli su ga istraživači s Univerziteta Kolorado.\nGrčki ministar turizma izjavio je da svi turisti koji planiraju ovog leta da posete Grčku, nakon što sezona počne 1. jula, moraju da budu testirani na virus korona pre nego što se ukrcaju u avion.


Poslovna konferencija - Srbija i dijaspora | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Poslovna konferencija – Srbija i dijaspora\nSa zadovoljstvom Vas pozivamo na veliki skup poslovne dijaspore i Srbije pod nazivom Poslovna konferencija – Srbija i dijaspora, koji će se održati u ponedeljak, 23. decembra 2013. godine, u Beogradu.\nBila bi nam izuzetna čast i zadovoljstvo da prisustvujete Svečanom delu Konferencije, 23. decembra 2013. godine u konferencijskoj sali Centra „Sava“, sa početkom u 10 časova. Takođe, budite slobodni da na ovaj skup pozovete i Vaše poslovne prijatelje – ugledne biznismene u zemlji u kojoj živite.\nSkup na koji vas pozivamo biće susret za konkretne dogovore kroz direktnu razmenu poslovnih mišljenja, ideja i iskustava. Pored privrednika iz zemalja u kojima živi značajan broj pripadnika srpske dijaspore poput Amerike, Rusije, Australije, Velike Britanije, Nemačke i Austrije, na skupu će učestvovati i resorni ministri Vlade Srbije, i najviši predstavnici privrednih institucija Srbije.\nPoseban deo konferencije biće posvećen projektima opština i gradova, koji će izneti konkretne predloge i projekte, uz prisustvo gradonačelnika i predsednika lokalnih samouprava iz svih krajeva Srbije. Ovaj deo skupa osim projekata mogućih investicionih prilika u Srbiji pokriće i tematiku ekonomskog ambijenta koji će biti povoljan za investiranje i stvaranje profita.\nBiće predstavljen novi Zakon o ulaganjima, kao i projekat „Banka srpske dijaspore“ i projekat „Zaposlimo Srbiju“.\nUkoliko ste zainteresovani za učešće na predstojećem skupu, najljubaznije Vas molimo da popunite obrazac za prijavu ispod.\nKancelarija za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu\nNakon registracije biće vam omogućeno da popunite i preliminarni upitnik za konferenciju.


Mogu li zidovi da spasu EU od migranata? - 17.06.2015, Sputnik Srbija\nGrađenje zidova kako bi se predupredile migracije nisu nepoznate u ljudskoj istoriji. Međutim, oni nisu spasli ni Kinu, pa tako neće ni Mađarsku. Evropska unija... 17.06.2015, Sputnik Srbija\n17:04 17.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nMađarska ne može da čeka EU da definiše politiku prema migrantima i zato podiže ogradu na granici sa Srbijom. Ovakva praksa biće kritikovana od strane institucija EU, smatraju sagovornici Sputnjika.\nZa vreme Hladnog rata, ograda visoka nekoliko metara protezala se duž mađarsko-austrijske granice u cilju sprečavanja migranata iz Mađarske da pređu u Zapadnu Evropu. Danas, mađarska Vlada postavlja sličnu ogradu na granicu sa Srbijom u cilju sprečavanja migranata da uđu u Evropsku uniju.\nMađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto smatra da je imigracija jedan od najozbiljnijih problema sa kojima se suočava Evropska unija i dodaje da članice EU tragaju za rešenjem, ali da Mađarska „ne može da priušti da još čeka“.\nRadoš Đurović iz Centra za zaštitu i pomoć tražilaca azila za Sputnjik kaže da hermetičko zatvaranje granice nije moguće. Bilo kakvo zatvaranje granice, pa i podizanje zida, ne bi sprečilo ljude da pokušaju da pređu i nastave put dalje.\n„Ukoliko bi se granica fizički zatvorila, to bi podrazumevalo da ljudi duže borave u Srbiji u nadi da će preći dalje. Samo će se povećati cene trgovaca i krijumčara ljudima, ali ovaj proces se nikako ne može zaustaviti na način koji je predložen“, rekao je Đurović.\nPrema rečima analitičara iz Centra za međunarodnu politiku i održivi razvoj Nikole Jovanovića, namera Mađarske predstavlja presedan i uvoz sličnog proizvoda sa Bliskog istoka.\nOn smatra da je to dokaz da Balkan i Bliski istok postaju, u velikoj meri, slični teatri i da su dve strane istog ogledala, dodajući da će ovakva praksa biti kritikovana od strane zvaničnih institucija EU.\nJovanović kaže da ovo nije prvi pokušaj te vrste i da su sličnu ogradu gradili i Bugari prema Turskoj.\nOgrade i zidovi koji bi štitili države od spoljnih „uljeza“ nisu nepoznati u istoriji čovečanstva. Treba se setiti samo najstarijeg takvog objekta, Velikog kineskog zida. Međutim, ni ovo monumentalno zdanje, jedina tvorevina ljudskih ruku koja je vidljiva iz svemira, nije uspešno sprečilo migracije u Kinu. Sličan je slučaj i sa ogradom koju je Amerika podigla na granici sa Meksikom.\nRimsko carstvo pred migrante nije postavljalo prepreke, već je pokušavalo da ih asimiluje, ali ni to ga nije spaslo od propasti; propalo je onoga trenutka kada je pritisak migranata bio preveliki za kapacitete carstva.\nPritisak migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike, sa teritorija u kojima se vode krvavi građanski sukobi za čije raspaljivanje i Evropska unija snosi deo odgovornosti, postaje neizdrživ. Lideri članica „evropske porodice“ stoga što pre moraju da osmisle politiku koja će prihvatiti nesrećne ljude koji na svaki način pokušavaju da se domognu evropskih „država blagostanja“ kao ljudska bića sa pravima i obavezama koje krase svakog čoveka.


Petrović: Deficit Srbije 300 milijardi dinara\nOdržana konferencija za novinare Fiskalnog saveta na kojoj je bilo reči o deficitu Srbije.\nNi novac od prodaje Telekoma ne bi bio rešenje za smanjenje deficita, izjavio je danas predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović i istakao da je stvarni deficit u budžetu Srbije oko 300 milijardi dinara.\nStvarni fiskalni deficit srpskog budžeta je 300 milijardi dinara, umesto 225 milijardi, koliko je prikazano rebalansom budžeta, izjavio je danas predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović.\nNa konferenciji za novinare, Petrović je objasnio da u rebalans sa kojim je izašla Vlada nisu uključeni svi troškovi koje Srbija ima usled lošeg poslovanja državnih i javnih preduzeća, banaka, kao i nekih rashoda koji se finansiraju iz pro-jektnih zajmova.\nPo njegovoj oceni , umanjenje penzija i plata je bilo neizbežno, ali to je samo 400 miliona evra od nephodne dve milijarde u naredne tri godine.\n"Izdaci na penzije i plate su najveći izdaci u budžetu Srbije i nije moguće napraviti ozdravljenje javnih finansija na srednji rok bez njihovog smanjivanja. Oni su potreban uslov, ali nisu dovoljan", rekao je Petrović.\nOn je kritikovao oštru progresivnost u smanjenju penzija, s obzirom da je Vlada zaštitila najsiromašnije penzionere, ali je fond penzija time umanjen samo za pet odsto. Postavlja se pitanje da li je onda bilo pravednije da su sve penzije smanjene za pet odsto, upitao je Petrović i i upozorio da ako se ne reši pitanje neefikasnosti javnih preduzeća, smanje-nje plata i penzija biće uzaludna žrtva.\n"Rashodi u budžetu su samo na prvi pogled pod kontrolom. Naime, ono što se vidi da je sa rebalansom učinjeno jeste značajan pad rashoda. Ali, slikovito rečeno, bolje da te uštede nisu ni pravljene. Bolje da taj pad rashoda nije ni ostvaren."\nNa pitanje da li bi se prodajom Telekoma obezbedio potreban novac, Petrović je rekao da to nije rešenje, jer je to jednokratno zaustavljanje deficita. Javni dug bi se za iznos Telekoma jedno vreme smanjivao, ali bi i dalje nastavio da raste neodrživim tempom, objasnio je Petrović.


Ministar pravde i državne uprave Nikola Selaković sastao se sa generalnim direktorom Direkcije za proširenje EU Stefanom Saninom i šefom delegacije Evropske unije u Srbiji Vensanom Dežerom. Glavna tema sastanka bila je izrada strategija - za reformu pravosuđa i za borbu protiv korupcije, koje će se u martu naći u skupštinskoj proceduri, ali i direktno uticati na novi izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u oblasti pravosuđa.\nMinistar Selaković je upoznao gospodina Sanina i gospodina Dežera sa glavnim smernicama obe nacionalne strategije, napominjući da je Strategija za borbu protiv korupcija horizontalna strategija koja uključuje veliki borj sektora i interesnih grupa, dok je sa druge strane Strategija za reformu pravosuđa fokusirana na jednu oblast, a to je pravosudni sistem Srbije. Takođe, Selaković je informisao sagovornike da su u izradu strategija uključeni mnogi državni organi, institucije, nevladine organizacije, odnosno svi oni koji mogu da doprinesu njihovoj izradi i stvaranju efikasne i jake osnove za vladavinu prava i dobro funkcionisanje, ne samo provosudnog sistema, već i svakog sektora u Srbiji.\nGospodin Sanino je rekao da je nedavni sastanak ministra Selakovića sa evropskom kancelarkom za pravosuđe Vivijan Reding jaka poruka od strane evropskih zvaničnika da se ceni svaki napor Srbije, koji ona preduzima na rešavanju svojih problema, kao i da takvi sastanci doprinose da se predstavnici EU podrobno informišu o merama i koracima koji se čine kako bi se dobio datum za početak pregovora o priključenju EU.\nU toku sastanka Selaković je naglasio da je radna grupa za izradu Startegije za reformu pravosuđa, paralelno otpočela i rad na Akcionom planu, koji kontroliše sprovodivost i realnost ciljeva i mera sadržanih u strategiji i dirketno je koriguje u onim delovima koji nisu dovoljno dobro definisani. U toku meseca marta, dodao je ministar, očekuje se i početak rada na Akcinom planu za Strategiju za borbu protiv korupcije.\nGospodin Sanino i gospodin Dežer istakli su zadovoljstvo dosadašnjim radom Ministarstva pravde i dražavne uprave, posebno podržavajući sistemski pristup pri sprovođenju neophodnih mera kako bi se ispravile negativne posledice reforme pravosuđa. Oni su posebno naglasili značaj borbe protiv korupcije i kriminala, ističući da je potrebna jaka saradnja među državnim organima, kao i jasna institucionalna podela nadležnosti u toj borbi. Takođe, oni su dodali da ministarstvo uvek može da računa na svu neophodnu ekspertsku podršku od strane EU u izradi relevantnih dokumenata, koje Srbija donosi u cilju poboljšanja života svojih građana, kao i u cilju napretka na putu ka EU.


e-novine.com - Predizborna pljačka javnih fondova\n12.01.2012 - 16:14\nPredizborna pljačka javnih fondova\nUprkos upozorenjima i protivljenjima stručne javnosti, građanskog društva, Evropske komisije, SIGME, OEBS-a i drugih međunarodnih institucija, Vlada Republike Srbije je na telefonskoj sednici 30. decembra 2011. godine utvrdila predlog izmena i dopuna Zakona o javnim nabavkama. Koalicija za nadzor javnih finansija upozorava da je u pitanju pseudozakonski projekat koji je u suštini i nadasve instrument za još jedno brutalno i besprizorno obijanje državne kase. S tim u vezi, Koalicija i Transparentnost Srbija pismom su se obratili i svim poslanicima Evropskog parlamenta\nPredlog koji ne sadrži rešenja ni za jedan od gorućih problema u ovoj oblasti, ne predviđa odgovarajuće kontrolne mehanizme koji bi doveli do sprečavanja zloupotreba, ne dovodi kaznene odredbe u sklad sa visinom pričenjene štete i kojim se ukida Uprava za javne nabavke kao samostalan organ, dodatno podriva sistem javnih finansija i široko otvara vrata za još veću korupciju u javnim nabavkama.\nUtvrđivanje Predloga izmena i dopuna zakona o javnim nabavakama neposerdno pred raspisivanje izbora, uprkos argumentima stručne javnosti, građanskog drustva i međunarodnih organizacija, jasno ukazuje na prave motive autora predloženih rešenja. Očigledno je, naime, da je ovaj projekat koji će imati tragične posledice po srpske javne finansije, osmišljen u nameri da se stvori zakonodavna platforma za veliku i nekontrolisanu predizbornu pljačku javnih fondova od strane većinskog partnera u aktuelnoj vladajućoj koaliciji.\nZa Koaliciju za nadzor javnih finansija je nesporno da je ovaj pseudozakonski projekat po svojoj suštini instrument za još jedno brutalno i besprizorno obijanje državne kase. Zbog toga podsećamo narodne poslanike pred kojima će se ovaj tekst naći krajem januara da svoj mandat nisu dobili od neodgovorne i dezorijentisane Vlade i korumpiranih ministara, već od građana Srbije čije su interese dužni da štite. Upozoravamo izabrane predstavnike građana da će svako ko u parlamentu podigne ruku za ovakav štetočinski predlog dići ruku za korupciju i uništavanje srpskih javnih finansija. Glas za ovakav zakon je glas za korupciju, navodi se u saopštenju Koalicije za nadzor javnih finansija povodom utvrđivanja predloga izmena i dopuna Zakona o javnim nabavkama od strane Vlade Republike Srbije.\nKoalicija za nadzor javnih finansija i Transparentnost Srbija pismom su se obratili i svim poslanicima Evropskog parlamenta u kojem, pored ostalog, ističu važnost ovog zakona kao nesumnjivo jednog od najvažnijih sistematskih i antikorpucijski zakona u zemlji čije bi izmene, stoga, trebalo da budu pažljivo osmišljene u cilju olakašavanja rešavanja gorućih problema u ovoj oblasti.


Smanjena zadržavanja na Terminalu Beograd - Pluton Logistics\n20. maja 2015. 24. aprila 2017. marko\tcarina, carinjenje, carinska ispostava za poslove carinskog nadzora Beograd, Luka Beograd, referat Luka, skladišta, Terminal Beograd, Uprava carina\nOd ponedeljka 18. maja 2015. godine u blizini carinske ispostave Terminal Beograd u funkciji je još jedan parking prostor namenjen za smeštaj kamiona sa robom za carinjenje. Uprava carina je u cilju rasterećenja te ispostave odobrila da se kamioni sa robom smeštaju i na novi parking koji drži javno preduzeće “Veletržnica“, čime je sprečeno gomilanje teretnih vozila koja su počela da ugrožavaju bezbednost saobraćaja.\nNa deonici autoputa koja vodi ka carinskoj ispostavi Terminal sve češće su se mogle videti kolone kamiona koje čekaju da se oslobodi prostor za pristup ovoj robnoj ispostavi kako bi ocarinili robu i nastavili put ka krajnjem odredištu. Te kolone počele su da ugrožavaju bezbednost drugih učesnika u saobraćaju i Uprava carina je odlučila da preduzme nešto u vezi sa tim problemom.\nKada je u ponedeljak doneta odluka da se dozvoli smeštanje kamiona i na obližnji novootvoreni parking Veletržnice, to je odmah dovelo do značajnog rasterećenja i kraćeg zadržavanja teretnih vozila.\nDa bi carinski postupak učinila još efikasnijim, a pritom ujednačila opterećenost pojedinih ispostava u Beogradu, Uprava carina je pokrenula inicijativu da se carinjenje zbirnih pošiljaka (roba za više primalaca) vrši samo na određenim ispostavama (Luka Beograd, Skladišta, Pančevo, carinska ispostava za poslove carinskog nadzora – Beograd, referat Luka).\nOčekuje se da Ministarstvo finansija usvoji pomenutu inicijativu Uprave carina do petka 22. maja 2015. godine o čemu će javnost biti blagovremeno obaveštena.\n← Nova Uredba o zaštiti prava intelektualne svojine od 1. septembra\nPola proizvodnji ide u izvoz – „Marbo“ slavi 20 godina rada →\nPriprema za uvođenje automatizovanog uvoznog i izvoznog carinskog postupka\n22. februara 2018. 22. februara 2018. marko


Bezbednosna situacija u regionu stabilna\nBeta 5. februara 2016. 16:20\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije (VS) Ljubiša Diković i komandant Savezničke komande za operacije i Evropske komande Oružanih snaga NATO Filip Bridlav ocenili su danas u Beogradu da je bezbednosna situacija u regionu stabilna ali i da postoje odredjeni izazovi koji mogu dovesti do nestabilnosti.\nKako je saopštilo Ministarstvo odbrane, Diković je tokom razgovora sa Bridlavom ocenio da je saradnja VS i NATO-a u okviru Programa Partnerstvo za mir, kao i saradnja sa snagama misije KFOR-a na Kosovu i Metohiji, izvanredna, kao i da je rezultirala relaksacijom vazdušne zone bezbednosti.\nGovoreći o izazovima migracija, Diković i Bridlav su ocenili da se samo zajedničkim delovanjem mogu preduprediti svi dogadjaji koji mogu ugroziti bezbednost.\nPrema rečima komandanta snaga NATO-a u Evropi, od kako se Srbija 2006. godine priključila Programu Partnerstvo za mir i Evroatlanskom savetu, NATO i Srbija su postepeno, ali konstantno, gradili saradnju i dijalog, kako na političkom, tako i na vojnom planu.\n„Danas Srbija igra veoma važnu ulogu u izgradnji i održavanju stabilnosti na Zapadnom Balkanu i u celoj Evropi i, zaista, srdačno pozdravljamo važne korake koje ste preduzeli kako bi izgradili odnose sa svojim balkanskim susedima“, kazao je Bridlav, dodajući da NATO u potpunosti poštuje vojnu neutralnost Srbije.\nOn je posebno istakao saradnju sa Centrom atomsko-biološko-hemijske odbrane VS, koji je dobio status partnerskog centra za obrazovanje i obuku 2013. godine, čime je otvorio svoje aktivnosti i za ostale saveznike i partnere, navodi se u saopštenju ministarstva odbrane Srbije.\n„Tokom protekle godine, NATO i Srbija su se saglasili da prodube saradnju potpisivanjem Individualnog akcionog plana partnerstva, koji je pružio novu priliku za jačanje našeg dijaloga, medjusobnog razumevanja i saradnje“, ocenio je Bridlav dodajući da ta saradnja koristi i NATO-u i Srbiji.


Privreda TK se vraća na zenični sajam ZEPS\nU Kantonalnoj privednoj komori Tuzla je upriličen sastanak na kojem su razmatrane mogućnosti povratka “Privrede TK” na sajam Zeps. Do sastanka je došlo na inicijativu Kasima Selimović vlasnika firme “Piemonte” Tuzla i MI “Prima VIP” Orašje i predsjednika Odbora Udruženja za trgovinu, turizam i ugostiteljstvo Kantonalne privredne komore Tuzla.\nNedret Kikanović, predsjednik Komore, je sa saradnicima ugostio Vedada Šestića, generalnog direktora Zeničkog privrednog sajam “Zeps”. Razgovaralo se o aktuelnom momentu bh privrede, poteškoćama sa kojima se privrednici susreću, ulozi države u otklanjanju tih problema, kao i o industrijskim kretanjima na području Tuzlanskog i Zeničko-Dobojskog kantona, te Tuzle i Zenice.\nNeizostavno, tema razgovora je bio i pojačan odliv mladih iz Bosne i Hercegovine u zemlje zapadne Evrope, napori koje treba poduzeti kako bi mladi ostali u BiH, te nedostatak adekvatnih kadrova, što predstavlja problem sa kojim se poslodavci već godinama bore.\nDirektor Šestić je, izrazivši zadovoljstvo zbog upriličenog sastanka, predstavio sajam Zeps. Govorio je o istorijatu prvu bh sajma, aktivnostima i rezultatima iz prethodnih godina, vlasničkoj strukturi sajma čiji je organizator Poslovni sistem RMK Zenica.\n“Finansiranje sajmova u Bosni i Hercegovini je složen problem, a s tim u vezi je uvijek aktuelna tema i finansijska konstrukcija sajma Zeps za čije održavanje se ulažnu veliki napori. Nastojima uspostaviti saradnju sa brojnim istitucijama, pa je s tim u vezi ponuđena platforma za saradnju sa privrednim komorama kako bi se zajednički radilo na jačanju komorskog sistema, ujedno, doprinijelo razvoju zeničkog sajma. Uspostavilo se i niz kontakata sa stranim ambasadama u našoj zemlji s ciljem da se ponovo obezbijedio zemlja koja će imati status zemlje-partnera, što nije bio slučaj u posljednjih nekoliko godina. Nastojimo prateće sadržaje Sajma učiniti kvalitetnijima i boljima iz godine u godinu”, rekao je direktor Šestić.\nIstakao je dobro pripremljenu platformu za saradnju sa Privrednom komorom USK Bihać, projekat koji u konačnici nije podržalo resorno ministarstvo, ali koji je vlastitim naporima zaživio pa se privrednici Zenice i Bihaća, na bazi uzajamnog ustupanja sajamskog prostora, predstavljaju na dvije veoma značajne sajamske manifestacije u našoj zemlji, Ekobis i Zeps. Želja je, ističe generalni direktor Šestić, istu platformu primijeniti i sa Kantonalnom privrednom komorom Tuzla, naravno, sa svim drugim zainteresovanim komorama i institucijama.\nUpućen je danas poziv Komori Tuzla za nastup na Zepsu: “Bilo bi nam veoma drago da obje strane učine maksimalne napore, predstave Privredu TK na sajmu Zeps, čime se učini prvi korak da dugoročnoj, nadamo se, obostrano uspješnoj saradnji. Želja je da otvorimo mogućnosti privrednim subjektima za nove kontakte, a njihovo zadovoljstvo i uspješan nastup, temelj su njihovog ponovonog i stalnog dolaska u Zenicu koja je sajamski grad, grad dobar domaćin i grad iz kojeg se, oni koji dolaze da otvore nova tržišta, tradicionalno vraćaju zadovoljni”, izjavio je Vedad Šestić, generalni direktor Zeničkog privrednog sajam “Zeps”.\nPredsjednik Kikanović je prezentovao ovom prilikom bogato iskustvo Komore u organizovanju zajedničkih sajamskih nastupa u posljednjih petnaestak godina.\n“Mi imamo iskustvo, imamo ljude koji već niz godina organizuju postavke na kojima se predstavljaju privredni subjekti, firme članice Komroe. Godišnje smo prisutni na 10 do 12 sajmova u zemlji i inostranstvu, u skladu sa mogućnostima, i bilježimo zapažene nastupe na sajmovima u Gradačcu, Gračanici, Lukavcu, Bihaću, Zenici, Mostaru, Brčko Distriktu, Banjaluci Bijeljini, Osijeku, Splitu, Zagrebu, Virovitici, Bjelovaru, Zrenjaninu, Novom Sadu, Zaječaru. Naše firme se vraćaju zadovolje, uspostavljaju saradnju, otvaraju nova tržišta, dogovaraju značajne poslove, nerijetko se vraćaju sa značajnim priznanjima i možemo reći na osnovu svega do sada učinjenog, da su prilično zadovoljni konceptom sajamskom nastupa koji gaji i za njih organizuje Kantonalna privredna komora Tuzla. Komora je spremna biti partner sajma Zeps, ponovo doći i nastupiti u Zenici gdje smo ranijih godina imali zapažene nastupa a gdje nas nije bilo u posljednje 3-4 godine, onako kao bismo mi to željeli i kao žele naše članice”, rekao je predsjednik Kikanović.\nNa kraju, istakao je kako će se učiniti makismalni napori da se u najboljem svjetlu predstave, promovišu firme članice Komore, da se na najbolji način prezentuju njihovi proizvodi i aktivnosti, da se i sa ovog sajma svi vrate zadovoljni. Prvi je ovo korak ka povratku Privrede TK na sajam Zeps u Zenici, a obje strane su stava da je dobar dio dogovora već postignut i da će se storiti platforma za saradnju na obostrano zadovoljstvo i godine koje dolaze.


UN: Od 15. avgusta talibani ubijaju političke protivnike\nTanjug 30. januara 2022. 20:42\nVAŠINGTON – U najnovijem izveštaju generalnog sekretara UN Antonija Gutereša navodi se da su talibani i njihovi saveznici od povlačenja vojnih snaga predvođenih SAD, ubili desetine bivših avganistanskih zvaničnika, pripadnika bezbednosnih snaga i ljudi koji su radili sa međunarodnim vojnim kontingentom.\nIzveštaj generalnog sekretara Gutereša podnet Savetu bezbednosti UN u koji je Rojters imao uvid, daje sliku pogoršanja životnih uslova za 39 miliona građana Avganistana uprkos prestanku borbi nakon talibanskog preuzimanja vlasti u avgustu.\n„Gasi se čitav složeni društveni i ekonomski sistemi“, upozorio je Gutereš u svom izveštaju koji je intoniran kao poslednje u nizu upozorenja koje je šef UN izdao poslednjih meseci o ubrzanoj humanitarnoj i ekonomskoj krizi u Avganistanu nakon što su talibani preuzeli vlast.\nGutereš je preporučio Savetu bezbednosti da odobri restruktuiranje misije UN s ciljem da se ona osposobi za rad u stvarnim uslovima, što podrazumeva i stvaranje nove jedinice za praćenje stanja ljudskih prava.\nDo misije UN „stižu i dalje verodostojne optužbe o ubistvima, otmicama i drugim kršenjima ljudskih prava nad bivšim zvaničnicima, pripadnicima bezbednosnih snaga i ljudima koji su radili za međunarodni vojni kontingent predvođen SAD uprkos opštoj amnestiji koju su objavili talibani“, navodi se u izveštaju.\nNa osnovu „verodostojnih izveštaja“ misija UN je utvrdila da je od 15. avgusta više od 100 pojedinaca ubijeno, a smatra se da su talibani ili njihove filijale odgovorni za dve trečhine tih ubistava, navodi se u saopštenju.\nPostoje i verodostojne tvrdnje o vansudskim ubistvima najmanje 50 ljudi osumnjičenih da pripadaju lokalnom ogranku militantne grupe Islamska država.\n„Aktivisti organizacija za praćenje stanja ljudskih prava i medijski radnici i dalje su izloženi napadima, zastrašivanju, uznemiravanju, proizvoljnim hapšenjima, zlostavljanju i ubistvima“, navodi se u saopštenju.