BOJKOT JE "TUP" INSTRUMENT Fajon: Brinem da će odsustvo pro-EU glasova u narednom sazivu parlamenta oslabiti odnose EU i Srbije\nPostoji mogućnost da se evroparlamentarci vrate u Srbiju krajem januara, ili početkom februara, 2020. godine kako bi procenili tempo sprovođenja zaključaka i 17 obaveza usaglašenih tokom tri runde dijaloga, kaže predsednica Odbora Evropskog parlamenta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije EU Tanja Fajon.\n- Ali, ostavljamo konačnu ocenu o napretku u ispunjavanju obaveza o unapređenju uslova za održavanje parlamentarnih izbora posmatračkoj misiji OEBS/ODIHR i drugim međunarodnim posmatračima, uključujući Posmatračku delegaciju Evropskog parlamenta - rekla je Fajon za "Danas".\nFajon, koja je posredovala u međustranačkom dijalogu o unapređenju izbornih uslova u Srbiji, naglasila je da su evroparlamentarci spremni da u svakom trenutku obezbede dodatnu podršku narodu Srbije tokom ovog važnog izbornog perioda.\nFajon o Brnabić: Nemam vremena i ne želim da se ljutim\nOna je istakla da su evroparlamentarci od početka pričali da bi sproveli i drugu fazu dijaloga u srpskom parlamentu.\nKako je objasnila, ta faza bi se fokusirala na "unapređenje političkog dijaloga i parlamentarne kulture u Skupštini, što je suštinski uslov za napredak Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji".\nPovodom najave predstavnika Saveza za Srbiju (SzS) da će bojkotovati predstojeće izbore, uprkos obećanjima o unapređenju izbornog okruženja, Fajon je rekla da pokušava da shvati i posreduje, ali da nije na njoj da sudi, niti da se meša u bilo čiju odluku.\nPosrednici međustranačkog dijaloga u Srbiji\n- Ali, ja slušam i razgovaram sa svim političkim akterima. Sačinili smo javni izveštaj o napretku u važnim segmentima, uključujući one koje je tražila opozicija. Takođe, rekli smo da smo mogli da postignemo i više da se uključila opozicija koja bojkotuje i da je u potpunosti iskoristila šansu koju smo ponudili u dijalogu - navela je ona.\nBojkot - poslednje pribežište u demokratiji\nFajon je naglasila da je za demokrate dijalog uvek najbolji instrument za postizanje ciljeva, a da bojkoti predstavljaju "tup" instrument, koji retko donosi dobre rezultate.\nUpitana da li predstojeći izbori mogu da budu smatrani "fer i regularnim" ukoliko na njima ne bude učestvovao najveći opozicioni blok, Fajon je rekla da bojkot treba da bude smatran poslednjim pribežištem u demokratiji koja ne funkcioniše onako kako bi trebalo. Upozorila je da je izbor da se bude izvan izvornog procesa veoma rizična politička taktika i da može imati veliki ceh.\n- Bojkoti se retko završavaju istinskim dobitima, a postoji rizik da će na gubitku biti sve strane koje žele demokratske izbore i dalje reforme kako bi se država približila EU - rekla je ona.\nFajon je naglasila da evroparlamentarci čine sve što je u njihovoj moći da bez odlaganja sprovedu konačni koraci kako bi se unapredili uslovi za održavanje parlamentarnih izbora.\n- Insistiramo na tome da konkretno sprovođenje mora da bude u fokusu sada, kao i tokom izborne kampanje, kako bi se ostvarili opipljivi uslovi na terenu, naročito u domenu slobode medija - rekla je Fajon i apelovala na sve političke snage da učine sve što mogu da izbegnu bojkot izbora.\nIstakla je i da nije tačno da će EP da prestane da komunicira sa SzS-om ukoliko budu bojkotovali izbore.\n- Ne vidim nijedan razlog za što ne bismo dalje komunicirali, to je njihova legitimna odluka. Mogu da ih savetujem da to ne cine i da žalim zbog bojkota, što se tice Saveza, da budem precizna, a govorim i o svim drugim proevropskim snagama, ali nema razloga da prestanemo da komuniciramo - rekla je Fajon.\nOna je poručila da bi žalila da u Srbiji demokratske i napredne snage, koje imaju dugu i snanu tradiciju, ne budu naš partner u narednom sazivu Skupštine.\n- Ne samo da žalim, već sam i veoma zabrinuta da će odsustvo tih pro-EU glasova u narednom sazivu parlamenta oslabiti demokratske temelje odnosa EU i Srbije, i postati prepreka na vanom putu ka članstvu u EU - rekla je Fajon, dodajući da je njen "glavni cilj i san" demokratska, otvorena i moderna Srbija, unutar EU, koja se bori za dostojanstvo i bolji život svih svojih građana.\nFajon je rekla i da je, svaki put kad poseti Beograd, zapanjena "niskim nivoom političke kulture", navodeći da su dijalog i uzajamno razumevanje zamenjeni govorom mržnje, dezinformacijama i zastrašivanjem. Ona je pozvala sve odgovorne političare, kao i medije, da se uzdre od, kako kaže, verbalnih napada, zastrašivanja, lažnih vesti, govora mžrnje.\nFajon: Ne treba oklevati da se otvore vrata Zapadnom Balkanu


U KINO SALI OPĆINE NOVI GRAD PREMIJERNO PRIKAZAN FILM “DOBRINJA, OPSADA U OPSADI” – Miruh Bosne\nJuni 8, 2015 August 7, 2016\nU prepunoj kino sali Općine Novi Grad Sarajevo sinoć je premijerno prikazan novi dokumentarni film autora Avde Huseinovića „Dobrinja, opsada u opsadi“.\nOvaj historijski važan dokument, koji govori o preteškim godinama opsade Dobrinje kroz koje su prošli branioci i stanovnici ovog naselja, premijerno je prikazan pred oko tri stotine posjetilaca, a u sklopu manifestacije“ Novogradski dani 2015“ i uoči obilježavanja 8. juna – Dana odbrane Općine Novi Grad i bitke za brdo Žuč.\nRiječ je novom autorskom ostvarenju Avde Huseinovića, koje je relizirano u koprodukciji Općine Novi Grad Sarajevo i produkcije „Pravda“. Ovaj film kroz autentične video snimke, dokumentaciju koja je korištena i pred Haškim tribunalom i svjedočenje živih svjedoka, prezentira mnoštvo potresnih scana, koje su doživljavali i preživljavali naši građani u periodu opsade sarajevskog naselja Dobrinja tokom odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992.-1995.godine. Film govori o strahotama kroz koje su prošli Dobrinjci, koji su tokom opsade bili odsječeni i bez komunikacije sa ostatkom grada, prikazuje vapaje ucvijeljenih majki nad ubijenom djecom, grčevitu borbu ljekara i medicinskog osoblja za spašavanjem ranjenih osoba, ali i izgradnju Tunela spasa, koja je počela upravo sa Dobrnje, te mnoštvo drugih zapisa iz ratne Dobrinje.\nU njemu su prikazane originalne naredbe od strane zločinca Ratka Mladića i Tomislava Šipčića, prvog komandanta Sarajevsko-romanijskog korpusa ‘VRS’ za operaciju totalne okupacije Dobrinje u junu 1992. godine, koja je slomljena nadherojskim otporom bosanskih branilaca.\nPrije prikazivanja filma prisutnima se obratio načelnik Općine Novi Grad Semir Efendić, koji je kazao da je ovaj film veoma važan, jer se može pokazati onima koji su to preživjeli da se prisjete ratnih dešavanja i svima nama zajedno da znamo kroz šta smo prošli kako bi nam to bila jedna pouka. „To je jedna posebna priča o ratnom herojstvu, o snalaženju u ratnim godinama, kada smo imali na Dobrinji ratnu bolnicu, formiranu školu-Dobrinjsku gimnaziju i tunel koji je povezivao Sarajevo sa ostatkom svijeta. Puno je stvari koje trebaju da se ispričaju o Dobrinji, a naš Avdo Huseinović to radi sa jednom velikom energijom i posvećenošću svim našim ratnim događajima“, istakao je načelnik Efedić.\nGovoreći o teškim ratnim danima na Dobrinji, ratni komandant Dobrinjske brigade Armije Republike Bosne i Hercegovine, general Ismet Hadžić kazao je da su ključnu ulogu u odbrani Dobrinje i Sarajeva od agresorskih snaga imali rahmetli predsjednik Alija Izetbegović, Ramiz Salčin i Mustafa Hajrulahović Talijan. „ Dobrinja je priča koja se ne može ispričati. Svaki dan je posebna priča, svaki dan je događaj tokom sve četiri godine koliko je trajala agresija na BiH“, naglasio je general Hadžić.\nAutor filma „Dobrinja, opsada u opsadi“ Avdo Huseinović zahvalio je Općini Novi Grad na čelu sa načelnikom Semirom Efendićem i svim ljudima koji su učestvovali u filmu i kreirali priču o Dobrinji što su doprinjeli da imamo još jedan historijski „dragulj“ koji će ostati da svjedoči i služi kao opomena budućim generacijama i podsjećati ih na ono što nam se dešavalo u periodu agresije na BiH od 1992. do 1995. godine.\nPosebno je istakao činjenicu da su milioni ljudi pogledali njegove filmove koji govore o genocidu, opsadi, herojskoj borbi i otporu bosanskog naroda agresiji na našu zemlju.\nPremijeri filma prisustvovali su Šemsudin Mehmedović, zastupnik u Parlamentarnoj skupštini BiH, predsjedavajuća Općinskog vijeća Novi Grad Edina Gabela, predsjednica Udruženja „Žena žrtva rata“ Bakira Hasečić, porodice šehida i poginulih boraca Armije RBiH, predstavnici boračkih udruženja, obrazovnih ustanova, vijećnici Općinskog vijeća Novi Grad i građani.\n← Sutra Dan odbrane Općine Novi Grad Sarajevo i bitke za brdo Žuč\nVINKO ŠAMARLIĆ: Heroj i Olimpijac →


TotalCar.rs » “Centar izvrsnosti” u ravnici\n“Centar izvrsnosti” u ravnici\nFoto, Mercedes-Benz, novo, Srbija, TOP\n1 komentara 4789 pregleda\nAutoLogija Totalcar ekipa je imala priliku da poseti Centar komercijalnih vozila Mercedes-Benz Krnješevci. Kako je to rekao generalni direktor Mercedes-Benz Srbija i Crna Gora Rolf – Juergen Seyerle, ideja je bila da predstavnici medija zavire „iza scene“ i vide kako funkcioniše jedan deo ovog velikog sistema.\nOvaj „environmental friendly“ objekat površine 4.210 m² izgrađen je na prostoru od 25.000 m² i nalazi se u industrijskoj zoni Krnješevci, na 25 km od Beograda, na auto-putu Beograd-Zagreb. Otvoren je 24. oktobra 2008. godine, i predstavlja najveći i najmoderniji Centar komercijalnih vozila Mercedes-Benz u ovom delu Evrope. Objekat je višenamenski i u njemu su objedinjeni:\nprodaja novih teretnih, dostavnih i kombi vozila\nservis teretnih, dostavnih i kombi vozila\nprodaja polovnih teretnih, dostavnih i kombi vozila\nregionalni logistički i distributivni centar\nregionalni centar za obuku\nPoseta ovom centru, na način na koji je to nama bilo omogućeno, zaista je privilegija. Jedini ispravan način da vidite ono što smo mi videli je – da budete deo kompanije Mercedes-Benz. Ovaj trening centar, jedini takvog tipa, kapaciteta i stručnosti koji postoji u regionu, svojevrsna je škola za sve prodavce, mehaničare i druge zaposlene ove kompanije.\nProsto, postoji čitav niz procedura koje garantuju da „MB lice“ pred vama, ko god to bio, iz koje god službe dolazio (prodavac vozila, prodavac rezervnih delova, mehaničar, dijagnostičar ili neko na koga još niste ni pomislili) poseduje „sertifikat o izvrsnosti“, odnosno – zna tačno o čemu priča.\nTrening centar se prostire na blizu 540 m² i sastoji se od dve učionice za teoretsku nastavu opremljene video projektorima i ostalim neophodnim tehničkim uređajima, i tri prostorije za praktičnu nastavu, kompletno opremljene dizalicama odnosno kanalom za dostavna vozila, kamione i autobuse, dijagnostičkim uređajima i ostalom servisnom opremom neophodnom za izvođenje praktične obuke. Na trenutak, seli smo u te klupe, a potom videli i praktičnu demonstraciju obuke na nekoliko modela. U tu školu biste rado išli, verujte nam na reč.\nNaši domaćini su se takođe potrudili da nam prikažu funkcionalnost i kapacitete radionice i magacina rezervnih delova. Ukupna povrsina radionice je 1.340 m² i ona je, naravno, opremljena kompletnim standardnim i specijalnim alatima, potrebnom dijagnostikom i najsavremenijom opremom po standardima Daimler-a za sve aktuelne modele iz komercijalnog programa Mercedes-Benz kao i Fuso Canter.\nBroj radnih mesta radionice Centra komercijalnih vozila je 9 za kamione i 8 za transportere. U okviru servisa postoje i dva radna mesta za podešavanje geometrije donjeg postroja na teretnim, dostavnim i kombi vozilima, sa uređajima koji su u skladu sa poslednjim zahtevima standarda Mercedes-Benz. Poseban deo servisa opremljen je mašinama i alatima za rad sa pneumaticima za sve vrste komercijalnih vozila, uključujući i specijalne alate za rad sa pneumaticima za sve vrste Mercedes-Benz blindiranih vozila. Servis je u mogućnosti da otkloni i sve vrste oštećenja na vozilima, počev od najjednostavnijih kao što je zamena vetrobranskog stakla, pa zaključno sa opravkama teških havarija na svim vrstama komercijalnih vozila.\nTo što je servis bio „pun kao oko” tokom naše posete, ne govori o tome da se ova vozila često „šalju kod doktora”, već upravo suprotno. To je priča o udelu na tržištu od 46%. Praktično, svaki drugi kamion na našim putevima nosi „zvezdu”.\nDa bi ona uvek sjajno sijala, servis poseduje i mobilnu ekipu sa vozilom Službe SERVICE24H, koja omogućava pomoć na putu 365 dana u godini. Sem pomoći na putu, mobilna ekipa može izvršiti i određene radove na terenu kod korisnika vozila, čime se znatno olakšava korišćenje vozila od strane korisnika.\nLogističko-distributivni centar koji se takođe nalazi na ovoj lokaciji, Mercedes-Benz Srbija i Crna Gora ističe kao svoju veliku prednost. Da biste shvatili koliko su ozbiljni kada to kažu, uzmite u obzir sledeće fakte:\nLogističko–distributivni centar povezan je direktnom kompjuterskom vezom kako sa magacinom rezervnih delova u Centru komercijalnih vozila, tako i sa centralnim skladištem rezervnih delova Global Logistic Center u Nemačkoj, odakle se isporučuju rezervni delovi i dodatna oprema u ceo svet.\nPostoji 23 000 raspoloživih lokacija za rezervne delove.\nPreko 20 500 ovih lokacija je trenutno zauzeto.\nNivo isporučivosti je veći od 84%\nAutor: Miloš Maksimović, Foto: Miloš Maksimović, Mercedes-Benz\nBioplastika u automobilima – čuvajte se svinja\nIzvestaj autora Milosa Maksimovica iz Mercedesovog Centra komercijalnih vozila u Krnjesevcima,zaista moze uci u sve udzbenike novinarstva.Vodeci nas svojim kazivanjem i vise nego vernim opisivanjem stvarnog cinjenicnog stanja,citalac stice utisak da se u tom trenutku zaista nalazi u pogonima renomirane svetske firme.Nacin autorovog reflektovanja ostavlja impresivan utisak i privilegiju na nas citaoce,jer je mali broj onih srecnika koji mogu za relativno kratko vreme citajuci ovaj tekst da dozive filmsku storiju,protkanu izvanrednim fotografijama.Prosto se stice utisak,da se sve navedeno i vidjeno na fotografijama nalazi u nasim kucama,tik pored nas,i da nam je na dohvat ruku,pa cak i da je nase vlasnistvo.Osim toga,sve ovo uliva ogromno poverenje krajnjim korisnicima i garanciju kvaliteta i usluga pomenutog Centra.Autor ove prezentacije nam je otklonio strah,zebnju,i kamen sa vrata,ulio sigurnost,ukazao najkraci put do neceg dobrog,sigurnog i zadovoljnog.


Mediji u Srbiji u 2015. godini\nDatum kreiranja: subota, 02 maj 2015\nTransparentnost Srbija analizirala je stanje u medijima u 2015. godini u okviru šireg istraživanja o antikorupcijskom potencijalu društva. To je nastavak istraživanja koje smo sproveli 2011. godine. Za te četiri godine registrovali smo napredak u pravnom okviru, ali i veoma loše stanje u primeni propisa, odnosno u praksi. Povodom Svetskog dana slobode medija prenosimo neke od ocena iz nacrta istraživanja.\nBroj medija sa nezavisnom uređivačkom politikom i raznovrsnom produkcijom u stalnom je opadanju, dok se istovremeno povećavao broj registrovanih medija. Uređivačke politike velikog broja glasila usklađene su sa političkim prioritetima vlasti ili centara moći. Veoma mali broj medija, koji su očuvali integritet i kredibilitet, uglavnom su na ivici egzistencije.\nPrisutan je snažan politički i ekonomski uticaj i pritisak na medije, od strane vlasti i centara moći koji su povezani sa političarima. Autocenzura je dosegla neslućene nivoe, do te mere da većina medija samo prenosi izjave političara, ne postavljajući pitanja.\nNa medije i novinare se vrši konstantan pritisak kroz optužbe ili aluzije da su “neprijatelji”, da rade u tuđem interesu, da su u sukobu sa interesom države i naroda. Ovo za posledicu ima minimiziranje kritike, kako bi mediji, odnosno novinari i urednici, time dokazali da su neutralni, a ne neprijatelji ili opozicionari.\nMedijski zakoni koji su usvojeni 2014. godine predstavljaju napredak u pravnom okviru. Postavljen je su osnov za ukidanje državnog vlasništva u medijima i za projektno finansiranje. I transparentnost je povećana usvajanjem novih propisa, koji su postavili pravila u vezi sa objavljivanjem podataka o vlasništvu nad medijima.\nIzostavljena je, međutim, obaveza objavljivanja podataka o finansijerima (donatorima) medija i najznačajnijim oglašivačima. Preporuka da se ta odredba nađe u zakonu nalazila se u nacrtu Antikorupcijske strategije. U konačnoj verziji, koju je usvojila Vlada, ta preporuka je izmenjena i odnosi se samo na javne servise, ali je zanimljivo da je u engleskoj verziji ostao prvobitni tekst.\nŠto se tiče odnosa prema korupciji, u medijima se može naći veoma malo tekstova ili priloga koji su rezultat istraživačkog rada novinara, bilo da su otkrili dokumente koji ukazuju na moguću korupciju ili da su preneli navode svedoka, žrtava ili učesnika u slučajevima korupcije.\nO korupciji se, međutim, može naći ogroman broj priloga, ali su to u najvećem broju informacije o aktivnostima policije, tužilaštva ili Vlade, bez tragova analitičkog ili istraživačkog.pristupa.\nNapomena: Transparentnost Srbija će kompletno istraživanje koje, pored medija, obuhvata analizu stanja i antikorupcijskog potencijala u još 15 segmenata društva, objaviti u drugoj polovini ove godine.


ISO 45001:2018 – sistemi menadžmenta zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu – obuka za internog proveravača | SGS Srbija\nUsluge obuke ISO 45001:2018 – sistemi menadžmenta zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu – obuka za internog proveravača\nSGS-ova obuka za internog proveravača primene standarda ISO 45001:2018 za sisteme upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu – saznajte kako da obavljate interne provere OHS sistema upravljanje prema standardu ISO 45001:2018.\nOvaj kurs će vam obezbediti znanje i veštine koji su potrebni za obavljanje internih provera OHS sistema upravljanja prema standardu ISO 45001:2018, u skladu sa standardima ISO 19011 i ISO/IEC 17021, kao što je primenjivo.\nobjasnite svrhu OHS sistema upravljanja i prednosti po preduzeće i društvo od poboljšanja učinka OHS;\nobjasnite ulogu proveravača u planiranju, sprovođenju, izveštavanju i naknadnoj proveri kontrole OHS sistema upravljanja u skladu sa standardima ISO 19011 i ISO 17021-1, gde je to prikladno;\nplanirate, sprovodite, izveštavate i vršite naknadne provere OHS sistema upravljanja radi uspostavljanja usklađenosti (ili drugog) sa standardom ISO 45001:2018 i u skladu sa standardom ISO 19011 (i ISO/IEC 17021-1, gde je to prikladno.)\nOvo je kurs sertifikovan od strane Instituta za ovlašćenu kontrolu kvaliteta i Međunarodnog registra sertifikovanih revizora (CQI/IRCA). Polaznici koji uspešno prođu ispit i kontinuiranu procenu, primiće sertifikat postignuća koji zadovoljava formalne zahteve za obukom kao CQI/IRCA interni proveravač. Sertifikat postignuća važi pet godina od datuma poslednjeg dana kursa u svrhe sertifikacije proveravača za CQI/IRCA.\nPolaznici koji ne prođu ispit i kontinuiranu procenu, ali su prisustvovali tokom punog trajanja kursa, dobiće sertifikat o pohađanju.\nPre započinjanja ovog kursa, polaznici bi trebalo da razumeju zahteve standarda ISO 45001:2018, što mogu postići dovršetkom CQI/IRCA sertifikovanog OHS osnovnog kursa obuke ili sličnog njemu.\nPolaznici bi trebalo da poseduju i sledeće prethodno znanje:\nPoznavanje sledećih glavnih principa i koncepata OHS upravljanja:\nkoncepta održivog razvoja OHS, pri čemu organizacija mora da osigura da današnje radnje ne degradiraju životnu sredinu budućnosti;\nsvrhe početne procene kao osnove za uspostavljanje OHS sistema upravljanja kada on trenutno ne postoji;\nprocene aktivnosti, proizvoda i usluga kako biste utvrdili rizike i opasnosti povezane sa normalnim uslovima rada, neobičnim uslovima kao što su pokretanje i gašenje i vanredne situacije i nezgode.\nRazumevanje kako da razmotre rizike i opasnosti imajući u vidu:\nlokacije radnog mesta;\naktivnosti na radnom mestu;\naktivnosti povezane sa poslom koje se obavljaju van uobičajenog mesta rada ili sedišta;\nzaposlene, posetioce i druge zainteresovane strane u prostorima u kojima organizacija ima kontrolu i uticaj nad zaštitom zdravlja i bezbednošću;\nranjive pojedince u okviru radnog mesta ili pod kontrolom organizacije.\nZnanje o OHS zakonodavstvu i kako pravna usaglašenost formira deo OHS sistema upravljanja.\nDobro razumevanje tipičnih metoda za procenu rizika i opasnosti i identifikovanje kako oni mogu biti ublaženi, npr. kroz procene rizika i izjave o metodama.\nMetodologija predavanja: licem u lice\nAkreditacija: CQI/IRCA sertifikovan kurs obuke\nObratite nam se još danas da biste rezervisali mesto na kursu obuke za internog proveravača prema standardu ISO 45001:2018.


Brnabić: Za sada nema razloga za obaveznu vakcinaciju - Virus korona - Region\nBrnabić: Za sada nema razloga za obaveznu vakcinaciju\nFoto: Tanjug/Arhiva | Brnabić: Za sada nema razloga za obaveznu vakcinaciju\nSrna 08.04.2021 15:00\nBEOGRAD - Premijer Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da za sada ne postoji nijedan razlog da država Srbija razmišlja o uvođenju obavezne vakcinacije protiv virusa korona.\nUpitana da komentariše današnju presudu Evropskog suda za ljudska prava u kojoj je naveo da je obavezna vakcinacija legalna, Brnabićeva je rekla da je interesovanje u Srbiji za vakcinaciju protiv virusa korona odlično i mnogo bolje nego u nekim evropskim, naprednijim društvima.\nBrnabićeva je istakla da građani Srbije ne vjeruju u teoriju zavjere, već u medicinu, nauku i nacionalni zdravstveni sistem, te da joj se čini da srpsko društvo dobija bitku protiv virusa korona.\n"Za sada ne postoji baš nijedan razglog da razmišljamo o uvođenju obavezne vakcinacije, pogotovo što imamo između 10.000 i 12.0000 svakodnevno prijavljenih preko e-uprave, a sa druge je veliki broj ljudi koji dolaze na punktove za vakcinaciju bez prijave", rekla je Brnabićeva novinarima u Vladi Srbije.\nEvropski sud za ljudska prava donio je danas presudu u kojoj navodi da je obavezna vakcinacija legalna i da je možda potrebna u demokratskim društvima.\nPresuda je donijeta povodom žalbi nekoliko čeških porodica sudu zbog obavezne vakcinacije djece.\n"Cilj mora da bude da svako dijete bude zaštićeno od ozbiljnih bolesti, vakcinacijom ili imunitetom stada", navodi se u presudi.\nIako se presuda ne odnosi direktno na vakcine protiv virusa korona, stručnjaci vjeruju da bi ona mogla da ima implikacije i na tu vakcinaciju, naročito među ljudima koji su je dosad odbijali, prenio je RTL.\n"Razbijena" korona žurka u Nišu, u jednom lokalu bilo više od 20\nOštrije mjere u četiri hrvatske županije\nU Hrvatskoj 2.535 novozaraženih koronom, preminule još 34 osobe\nU Srbiji do sada 755 neželjenih reakcija na vakcine protiv koron\nTurska turistička agencija nudi "vakcina-ekskurziju" u Srbiju?\nU autu pronađeno tijelo muškarca, sumnja se da je bio član kotorskog klana\nKrivokapić: Te godine i ta proljeća su prošla\nIguman Sava:Laži i uvrede na moj račun u prištinskim medijima\nU Srbiji preminulo 35 osoba, zaraženo još 2.732


Delegacija Narodne skupštine u kojoj su bile Donka Banović, Snežana Stojanović-Plavšić, Elvira Kovač i Tatjana Paskaš razgovarala je danas sa predstavnicom Vlade Mađarske zaduženom za realizaciju Programa podrške obrazovanju siromašne dece Agneš Kende. U razgovoru su učestvovali i predstavnici Tima potpredsednika Vlade Srbije za implementaciju Strategije za smanjenje siromaštva. Učesnici sastanka razmenili su mišljenja na temu obrazovanja siromašne dece.<?xml:namespace>\nPredsednica Odbora za zdravlje i porodicu Snežana Stojanović-Plavšić istakla je da su se u realizaciju Strategije za smanjenje siromaštva, koju je Vlada usvojila 2003. godine, uključili skupštinski odbori za smanjenje siromaštva, prosvetu, poljoprivedu, zdravlje i porodicu, ravnopravnost polova, lokalnu samoupravu i za rad, boračka i socijalna pitanja, kao i da se preduzimaju zajedničke aktivnosti na tom planu. Pritom je ocenila jda su promene u obrazovnom sistemu i prilagođavanje obrazovne strukture savremenim privrednim tokovima i potrebama društva ključni uslovi za smanjenje siromaštva. Takođe je naglasila da bi sistemskim merama posebno trebalo podržati obrazovanje siromašne dece.\nPredstavnica mađarske Vlade Agneš Kende upoznala je narodne poslanike sa iskustvima u rešavanju problema obrazovanja siromašne dece u Mađarskoj u periodu tranzicije. Ona je istakla da se Odeljenje za ljudske resurse, koje postoji u okviru Nacionalnog razvojnog plana, posebno bavi pitanjima dece predškolskog uzrasta i njihovim uključivanjem u predškolske ustanove, bez obzira na socijalni status, kako bi se sprečile pojave diskriminicije u obrazovanju dece.


5G nastavlja rast uprkos pandemiji | PC Press\n5G nastavlja rast uprkos pandemiji\n18. decembar 2020. 18. decembar 2020. Tijana Barašević\nIako je globalna pandemija mogla da je uspori, 5G tehnologija ne nastavlja samo stalni hod ka sveprisutnosti – ona se zapravo usvaja mnogo bržim tempom od prethodne generacije 4G LTE.\nRast višestruko brži od prethodne generacije 4G LTE\nU decembru 2020. godine postoji 143 komercijalne 5G mreže širom sveta, 303 komercijalno dostupna 5G uređaja i 229 miliona 5G pretplata, sa 225 miliona samo u prošloj godini. To znači da se usvajanje 5G odvija brzinom četiri puta bržom od 4G, napominje 5G Amerika, čineći je „najbrže rastućom mobilnom tehnologijom u istoriji“. Brzi tempo usvajanja 5G važan je za donosioce tehničkih odluka, jer bežična tehnologija postavlja scenu za masovno povećanje količine podataka koje će preduzeća obrađivati tokom ove decenije. 5G mreže obećavaju da će poboljšati brzinu podataka za faktor od 10 do 100 puta u poređenju sa 4G, omogućavajući uređajima da dele i veće delove i kontinuiranije tokove podataka, dok istovremeno podstiču preduzeća da usvoje edge servere za obradu i podataka sa malim kašnjenjem.\nZnačajni nedavni preokreti u globalnom usvajanju sugerišu da je vreme da preduzeća prihvate 5G sada, a ne kasnije. Pored potrošačkih aplikacija na pametnim telefonima, koje uključuju sve, od komercijalnih podataka i podataka o lokaciji do live video zapisa i augmented reality feedova, 5G mreže biće kanali za bežičnu industrijsku automatizaciju, povezana autonomna vozila i pametne gradove. Američki, azijski, evropski i bliskoistočni lideri zalagali su se za brzo usvajanje 5G-a u nastojanju da ubrzaju digitalizaciju svojih društava, kao i za podršku lokalnom razvoju proizvoda i usluga uz pomoć AI.\nNapredak širom sveta\nZa razliku od prošle godine, napredak 5G više nije ograničen samo na nekoliko ključnih zemalja – usvajanje se nastavlja širom sveta. Samo u poslednjem kvartalu pušteno je u rad 29 novih 5G mreža, a očekuje se da će ukupan broj mreža porasti na 180 širom sveta do kraja 2020. Slično tome, 5G America predviđa da će do 31. decembra biti 236 miliona pretplata na 5G, s tim da se rast ne događa nužno ravnomerno na celoj mapi.\nSamo 20 današnjih 5G mreža nalazi se u Severnoj Americi, Latinskoj Americi i na Karibima, brojevi koji su i dalje zaostali za 4G LTE, koji se trenutno koristi u 145 mreža samo u tim regionima. Severna Amerika objavila je 3,4 miliona pretplata na 5G, što je porast od 47% u poslednjem kalendarskom kvartalu, koji se završio pre puštanja popularnih iPhone 12 kompatibilnih modela. Ali 5G Amerika kaže da najnoviji standard „tek počinje da se pojavljuje“ u Latinskoj Americi i na Karibima, sa manje od 5.000 pretplata širom tog regiona – znatno ispod prethodnih prognoza. Pozitivno je to što je Brazil povećao dostupnost 5G usluga u urbanim sredinama, a spektar 5G se dodeljuje za proširenja u Čileu, Dominikanskoj Republici i Peruu.\nEkspanzija 5G-a nastavljena je odličnim tempom u Aziji, gde su Južna Koreja i Kina predvodile region po brzini i širini primene, dok su neke zemlje na Bliskom istoku imale impresivno brzu stopu preuzimanja u manjim geografskim oblastima. Evropske prestonice nastavile su da unapređuju svoje uvođenje 5G mreže, donekle odložene potrebom da se ograniči ili ukine oprema koju pruža kineski dobavljač mreža Huawei, a koju su Sjedinjene Države označile kao međunarodni bezbednosni rizik – tvrdnju koju je Huawei više puta demantovao.\nTagovi: 4g, 5G, LTE\n← Novi Fujitsu PRIMERGY Server postigao svetski rekord u performansama\nRazvijen ultrasenzibilni mikrotalasni detektor →


POMAHNITALI MUŠKARAC PUCAO NA KOGA JE STIGAO Amerikanka srpskog porekla ubijena u pucnjavi u bolnici u Čikagu\nU pucnjavi u bolnici "Mersi" u Čikagu ubijene su tri osobe, među kojima je i Dejna Les (25), devojka srpskog porekla iz Čikaga, javlja RTS. Kako javljaju lokalni mediji, pronađeno je i telo napadača.\n"Čikago tribjun" naveo je, pozivajući se na očevice, da je policija pozvana u bolnicu nakon što se napadač sukobio sa svojom devojkom doktorkom Tamarom O'Nil, zbog raskida veridbe, prenosi RTS.\nOn je nju više puta pogodio iz vatrenog oružja.\nNapadač je potom nasumice otvorio vatru na hodniku bolnice usmrtivši farmaceutkinju koja je u tom trenutku izlazila iz lifta nesvesna drame koja se u tom trenutku događala oko nje i policajca na dužnosti koji mu se suprotstavio.\nAP navodi da nije precizirano da li je napadač izvršio samoubistvo ili je ubijen.\nKako nezvanično saznaje RTS, među ubijenima je 25-godišnja devojka srpskog porekla iz Čikaga Dejna Les. Ona je letos doktorirala farmaciju na poznatom Pjurdju univerzitetu u Indijani, koji je na oko dva sata južno od Čikaga.\nPrijatelji Dejne Les na društvenim medijima objavljuju da je ona u julu dobila posao u bolnici i da je imala zakazano venčanje za početak juna sledeće godine.\nPortparol gradonačelnika Čikaga Rama Emanuela objavio je da gradonačelnik i šef čikaške policije Edi Džonson prate razvoj situacije.\nPucnjava u bolnici\n"UMESTO ZA SVADBU, SPREMAM GOVOR ZA NJENU SAHRANU" Potresna ispovest oca Amerikanke srpskog porekla UPUCANE U BOLNICI\n"ZA NJU NEMAM NIJEDNU LOŠU REČ" Prijatelji Srpkinje koju je u Australiji nasred ulice UBIO POMAHNITALI RAGBISTA u šoku\nNa pirotskoj televoziji Pi kanal, gde je radila Svetlana Rančić koja je poginula sa ćerkom Anđelom u teškom sudaru u Bugarskoj, svi su u šoku i žalosti nakon vesti o tragediji.\nJovan Šešelj, bratanac lidera radikala Vojislava Šešelja, priveden je na utakmici Crvena zvezda - Kopenhagen nakon što je vređao policajce i pretio im da će pozvati strica!\nStefan Vilotijević (23), zvani Mali Kićun, koji je povređen u pucnjavi u Beču u kojoj je likvidiran Vladimir Roganović, iz pritvora u Klisi je prebačen u kućni pritvor, i u svom domu čeka kaznu zbog nezakonitog držanja oružja.\nTelo devojčice stare 14 godina nađeno je večeras u reci Savi, saznaje "Blic".\nN. S. (33) i S. P. (23), obe bugarske državljanke, uhapšene su u Beogradu zbog krađe novčanika iz kolica jedne bebe juče u Knez Mihailovoj ulici.\nPOŽAR U NOVOM SADU U vatrenoj stihiji nastradao muškarac\nBalkanski narko-bosovi u poslednjih nekoliko godina uspeli su ono što mnogo poznatije i veće mafijaške organizacije nisu. Srpski, crnogorski i hrvatski vladari kokainskog podzemlja ne samo da su uspostavili odlične kontakte sa samim vrhom kolumbijskih kartela, nego i da robu, odnosno kokain, i to meren u tonama, dobijaju na odloženo plaćanje, odnosno na deljenje zarade pola-pola, i to posle prodaje.


Talas vrućine u Japanu, umrlo 15 ljudi\nOd vrućine je umrlo najmanje 15 ljudi u Japanu prve dve nedelje jula.\n12.000 ljudi primljeno u bolnicu, pokazuju zvanični podaci objavljeni danas, kada je temperatura dostigla blizu 40 stepeni Celzijusa u mnogim japanskim gradovima.\nU nedelji koja se završila 15. jula umrlo je 12 ljudi, a više od 9.900 je hospitalizovano dok je troje umrlo prethodne nedelje a 2.700 se javilo u bolnicu, navela japanska agencija za upravljanje katastrofama. Međutim i dalje se ne najavljuje osveženje.\nJapanska meteorološka agencija javila je da su temperature danas prešle 35 stepeni Celzijusa na 233 mesta u Japanu.\nU mestu Gugo u centru Japana zabeleženo je 39,8 stepeni, a u više kvartova u Tokiju temperatura je prelazila 37 stepeni. Agencija je upozorila na jake vrućine u većini oblasti na glavnom ostrvu arhipelaga. Stanovnici se pozivaju da piju puno tečnosti i da koriste klime.


Prirodnjački muzej u Beogradu neće biti ugašen - MediaSfera\nSastanak rukovodstva Prirodnjačkog muzeja u Beogradu i potpredsednika Vlade Srbije i ministra kulture i informisanja Maje Gojković na kome je razmatrana nastala konfuzija oko statusa i kontinuiteta Prirodnjačkog muzeja održan je danas, 24. februara 2021. godine.\nPrirodnjački muzej saopštava sledeće zaklјučke:\nPrirodnjački muzej u Beogradu je akter svih relevantnih zakonskih propisa iz oblasti kulture, uklјučujući i budući Zakon o muzejskoj delatnosti, čiji je nacrt nedavno razmatran.\nDirektor Prirodnjačkog muzeja dr Milan Paunović zahvalјuje se na podršci i istovremeno izvinjava zbog nastalih turbulentnih zbivanja, građanima Srbije, akademskoj javnosti, institucijama i pojedincima, naročito Ministarstvu kulture i informisanja i potpredsedniku Vlade i ministru kulture gospođi Maji Gojković.\nNakon razrešenja nesporazuma vođen je konstruktivan razgovor o aktuelnim i hroničnim problemima smeštaja Prirodnjačkog muzeja u Beogradu, kao i dalјim planovima za rad i razvoj ove stare srpske institucije kulture.\nRukovodstvo Prirodnjačkog muzeja pozvalo je Ministra kulture da ostvari ranije najavlјenu posetu i detalјno se upozna sa procesom rada, vrednom i bogatom kulturnom baštinom iz prirode koja se tu čuva i proučava, kao i budućim planovima i novoj zgradi.\nŠta je saopštilo Ministarstvo kulture\nU saopštenju Ministarstva navodi se da je ministarka kulture i informisanja Maja Gojković danas održala sastanak sa direktorom Prirodnjačkog muzeja Milanom Paunovićem, „povodom lažnih vesti koje su u toku jučerašnjeg dana plasirane, a vezano za dalji status ove republičke ustanove kulture“.\n„Na sastanku je istaknuto da je Nacrt zakona o muzejskoj delatnosti, koji će se uskoro naći pred Narodnom skupštinom Republike Srbije, definisao između ostalog i status Prirodnjačkog muzeja. Iz teksta Nacrta zakona je potpuno jasno da je to republička ustanova kulture i da će i nakon usvajanja ovog zakona nastaviti da radi u ovakvom statusu“, piše u saopštenju.\nDodaje se da su „tako na sastanku razjašnjenje sve izmišljotine koje su juče provejavale u delu javnosti“.\nDirektor Muzeja i ministarka kulture i informisanja su razgovarali i o daljim planovima rada sa posebnim osvrtom na planove u vezi sa izgradnjom zgrade Muzeja.\nMinistarstvo kulture i informisanja za ovu godinu opredelilo je sredstva za raspisivanje konkursa za idejno rešenje za zgradu Muzeja koja je predviđeno da bude na Novom Beogradu odlukom Skupštine grada Beograda, dodaje se u saopštenju.\nJuče je Prirodnjački muzej objavio saopštenje navodeći da Vlada Srbije „ima nameru da 125-godišnju instituciju sa bogatom istorijom i ogromnim nacionalnim značajem, pretvori u radnu jedinicu Zavoda za zaštitu prirode Srbije“.\nNekoliko sati posle saopštenja dobili su poziv na razgovor, za danas, u kabinetu ministarke kulture Maje Gojković.\nTagoviMinistsrstvo kulture i informisanja Prirodnjački muzej


Subvencije poljoprivrednicima u iznosu od 18,6 milijardi dinara – Radio Televizija Novi Pazar\nSubvencije poljoprivrednicima u iznosu od 18,6 milijardi dinara\nApril 7, 2017 April 7, 2017 rtvnp 434 Views\nVlada Srbije donijela je Uredbu prema kojoj će za direktnu isplatu subvencija u poljoprivredi biti izdvojeno 18,6 milijardi dinara.\nPoljoprivredna stručna i savjetodvana služba Novi Pazar započela je aktivnosti u cilju upoznavanja poljoprivrednika sa subvencijama Ministarstva poljoiprivrede i zaštite životne sredine za ovu godinu, potrebnoj dokumentaciji i načinima da se do subvencija dođe.\nPoljoprivrednici već od sada mogu da se prijave na konkurse za subvencije i bespovratna sredstva koja dodjeljuje Ministarstvo poljoprivrede. Na raspolaganju je 18,6 milijardi dinara dinara koje će kroz subvencije biti dodjeljene poljoprivrednim proizvodjačima. Odziv na sastanak koji je organizovala Poljoprivredna stručna i savjetodvana služba Novi Pazar pokazuje da su poljoprivrednici zainteresovani za davanja, te povećanje proizvodnje.\nSamo za subvencije u oblasti nabavke mehanizacije obezbjeđeno je pet puta više novca nego lani, tako da će poljoprivrednici moći da dobiju povraćaj od 50 pa do 75 odsto sredstava uloženih u nabavku mehanizacije, prije svega traktora.\nZa prvi novac iz IPARD fondova poljoprivrednici će moći da konkurišu u jesen ove godine – kažu iz ministarstva.\n← Ministarstvo finansira izgradnju sale i rekonstrukciju škole u Deževi\nGradonačelnik i na internetu →


Bilt: Za avion pomoći iz Kine "fanfare", a o pomoći iz EU gotovo niko ne govori\nBilt: Za avion pomoći iz Kine “fanfare”, a o pomoći iz EU gotovo niko ne govori\nNa aerodrom „Nikola Tesla“ u Beogradu u petak, 27. marta sleteo je teretni „Boeing 747“, uz podršku Evropske unije, koji je dopremio više od 40 tona hitne medicinske opreme i opreme za borbu protiv COVID-19 koju je nabavila Srbija. Pomenuta pomoć, prema mišljenju stranih zvaničnika prošla je neopaženo, za razliku od pomoći iz Kine od koje je srpski državni vrh napravio “veliku predstavu”.\nReagujući na tvit ambasadora EU u Srbiji Sema Fabricija o pomoći koja je iz Brisela stigla u Beograd, švedski političar i diplomata i kopredsedavajući Saveta Evrope za spoljnu politiku Karl Bilt je napisao da je, kada je Kina poslala avion sa stručnjacima i medicinskom opremom, predsednik Srbije Aleksandar Vučić od toga „napravio veliku predstavu“.\n“Ali, kada je stigla daleko bitnija pomoć od Evropske unije, nigde niste mogli da vidite ni fanfare ni predsednika“, napisao je Bilt.\nOvaj let je prvi vidljivi rezultat pomoći iz ukupnog paketa od 93 miliona evra koliko je Evropska unija juče najavila kao hitnu, kratkoročnu i srednjoročnu pomoć Srbiji u borbi protiv COVID-19, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji, ambassador Sem Fabrici.\n“Virus ne poznaje granice i svi smo suočeni sa istim izazovom i zajedno se moramo boriti protiv ovog neprijatelja. Kada je virus bio na vrhuncu, u Aziji, Evropska unija isporučila je 65 miliona tona zaliha i medicinske opreme Kini kako bi spasila živote i pomogla tamošnjem zdravstvenom sistemu”, rekao je Fabrici.\nPrema njegovim rečima EU je takođe poslala avione kojima su se vratili evropski i srpski državljani koji su se nalazili u Vuhanu i drugim pogođenim regionima tokom krize u Kini.\n“Sada kada je virus stigao do Evrope, EU je poboljšala svoj mehanizam reakcije. Dok oplakujemo smrt hiljade građana u EU, rešeni smo da stanemo uz Srbiju i njene građane u punoj i konkretnoj solidarnosti, odgovarajući na trenutne i dugoročne potrebe. Pred nama su teška vremena. Potrebna nam je podrška i solidarnost. Zajedno ćemo pobediti u ovoj borbi”, kaže Fabrici.\n“Vidimo koliko života se gubi svakodnevno u EU. Hvala im što su pomogli da se nekako svi zajedno, i Kina, i Evropska unija i Ujedinjene nacije i mi iz Republike Srbije, koji smo iz svog budžeta i uz diplomatske napore omogućili da večeras dočekamo još jedan avion“, rekla je predsednica Vlade, Ana Brnabić.\nPaket od 93 miliona evra za borbu protiv COVID-19, koji je u sredu 25. marta predstavio komesar Varheji, uključuje finansijsku pomoć do 15 miliona evra za hitne potrebe u zdravstvenom sistemu i 78 miliona evra za ekonomski oporavak, posebno za mala i srednja preduzeća.\nOvaj prvi avion finansiran od EU koji je danas stigao iz Kine predstavlja prvi deo ovog velikog paketa koji sadrži sveobuhvatan set mera za rešavanje različitih potreba Srbije tokom ove krize.\nTroškove avio prevoza finansira Evropska unija i deo su troškova hitnog paketa mera. Ovim letom, organizovan kroz partnerski Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), omogućava se hitno snabdevanje i isporuka medicinske opreme i zaliha. Umesto redovne komercijalne linije, angažovan je ogroman teretni avion kako bi se maksimalno iskoristio prostor i uštedeli dragoceno vreme i troškovi.\nEvropska unija je snažan partner Srbije, najveći investitor, trgovinski partner i donator. Od početka pregovora o pristupanju Srbije 2014. godine, EU je donirala Srbiji gotovo dve milijarde evra bespovratnih sredstava za podršku modernizaciji zemlje.\navion pomoći iz EU evropska unija korona virus pomoć srbiji vanredno stanje


Zaplenjeno 117 kilograma duvana\nCarinici su na auto putu kod Vranja zaplenili 117 kilograma duvana, saopštila je u ponedeljak Uprava carina.\nNiš: Sprečen šverc 110 kilograma duvana\nCarinici kod naplatne rampe "Nais" otkrili u vozilu kurirske službe 110 kilograma rezanog duvana, za koji se sumnja da je ilegalno ušao u Srbiju.\nDnevno popušimo 4,1 milion evra\nBroj pušača u Srbiji u poslednjih 10 godina smanjen je za sedam odsto, ali podaci pokazuju da svako drugo domaćinstvo ima najmanje jednog člana pušača, rečeno je u Beogradu.\nMUP Srbije zaplenio pola tone duvana\nNiška policija zaplenila je vise od pola tone rezanog duvana na autoputu Beograd-Niš, saopšteno je danas iz Policijske uprave u tom gradu.\nSrbija će trpeti zbog uvoza iz Hrvatske\nPrihvatanje zahteva Evropske komisije da Srbija ponovo odobri uvoz cigareta iz Hrvatske po povlašćenim carinama imaće negativne posledice po srpsku industriju duvana, ocenili su danas predstavnici...\nProdavačica duvana tužila prodavca elektronskih cigareta\nEU traži povlašćenu prodaju hrvatskih cigareta\nMinistar trgovine Srbije Rasim Ljajić izjavio je da razgovori Srbije i Evropske unije (EU) o zahtevanom povlašćenom uvozu 1.600 tona cigareta iz Hrvatske po carinskoj stopio od 15 odsto nisu...\nSrbija gubi 100 miliona evra godišnje zbog šverca duvana\nDržava Srbija zbog šverca duvana gubi 100 miliona evra, a svaka peta cigareta u prometu je sa crnog tržišta, procenili su u petak članovi Grupacije proizvođača i prerađivača duvana Privredne...\nDSS: Da li je File hrvatski lobista?\nDemokratska stranka Srbije pitala je danas Vladu Srbije da li je tačno da je evropski komesar za proširenje Štefan File tokom posete Beogradu zaista tražio da se hrvatskim proizvođačima...\nDuvan iz Hrvatske "pali" srpsko tržište\nNije prošlo mnogo od vatrometa u Zagrebu povodom ulaska Hrvatske u EU i čvrstog stezanja ruku predsednika Hrvatske i Srbije, a balkanski komšiluk je već uspeo da uđe u carinske sukobe.


MUP o nemirima u Sarajevu: Sedmorica policajaca povrijeđena u sukobima s borcima – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMUP o nemirima u Sarajevu: Sedmorica policajaca povrijeđena u sukobima s borcima\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova KS oglasili su se saopštenjem nakon današnjih protesta demobilisanih boraca tokom kojeg je došlo do upotrebe suzavca i fizičkog sukoba. Naveli su da su povrijeđena sedmorica policajaca, a da su uhapšene četiri osobe.\n– Policijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo su osiguravali proteste demobilisanih boraca, koji su se održavali ispred zgrade Parlamenta Federacije BiH u ulici Hamdije Kreševljakovića, opština Centar Sarajevo. Učesnici protesta su oko 13 sati krenuli ulicom Obala Kulina bana u pravcu starog dijela grada te je došlo do narušavanja javnog reda i mira i napada na policijske službenike Uprave policije ovog ministarstva. Tom prilikom policijski službenici su upotrebili sredstva sile prema određenom broju učesnika protesta – istaknuli su iz MUP-a.\nNavedeno je da je došlo do povređivanja sedmero policijskih službenika.\nZbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo iz člana 359. KZFBiH (napad na službenu osobu u vršenju poslova sigurnosti), uhapšena su trojica učesnika protesta, dok je jedna osoba uhapšena zbog počinjenog prekršaja te je, nakon provedenog postupka, otpuštena iz službenih prostorija – naveli su iz policije.\nO navedenom je obaviješten tužilac Tužilaštva Kantona Sarajevo, a policijski službenici nastavljaju rad na rasvjetljavanju i dokumentiranju navedenog događaja, kao i počinjenih krivičnih djela, javlja Fena.\nĐokić: Opozicija djeluje tako da nanosi štetu Srpskoj\nEvropske šampionke u Banjaluci: Odbojkašice Srbije na završim pripremama za Svjetsko prvenstvo


„Crveni đavola“ posle 0:2 slavili trijumf protiv Atalante\nNema dileme, najsrećniji fudbalski radnik večeras je Ole Gunar Solskjer. Norveški strateg verovatno je u glavi počeo da sprema oproštajni govor od Mančester junajteda, ali su se njegovi igrači u drugom poluvremenu protiv Atalante izdigli kao Feniks i na "Old Trafordu" slavili veliku pobedu u trećem kolu Lige šampiona - 3:2 (0:2).\nVelikim kritikama je poslednjih nedelja bio izložen Solskjerov Junajted. Sve glasnije se spekulisalo o smeni Norvežanina, koji je ovim trijumfom, verovatno, kupio nekoliko nedelja mira na "Teatru snova".\nA posle posle sata igre apsolutno ništa nije nagoveštavalo srećan kraj. Pašalić u 15. i Demiral u 28. minutu zaledili su tribine kultnog mančesterskog stadiona, koji je krenuo da "ključa" u 53. minutu, kada je Rašford prepolovio prednost gostiju.\nRano postignut gol dao je velika krila "đavolima", koji su svim silama jurnuli ka kaznenom prostoru rivala, gde je apsolutni gospodar bio Huan Muso, ispravljajući na gol liniji sve propuste svojih saigrača u polju.\nIpak, u 75. minutu, posle šuta Megvajera nije mogao ništa da učini, kao ni šest minuta kasnije, kada je Kristijano Ronaldo, u svom stilu, glavom zatresao mrežu Atalante i izazvao erupciju oduševljenja u crvenom delu Mančestera.\nZa razliku od tog meča, u Malmeu nije bilo ni najmanje drame, pošto je Čelsi rutinski odradio posao - 4:0, kao i Bajern, koji me istim rezutatom slavio u Lisabonu. Ipak, nemački šampion je dugo lomio otpor Benfike, koja je potpuno poklekla u poslednjih dvadeset minuta meča, kada je primila sva četiri pogotka.\nViljarela je bio više nego siguran na gostovanju Jang Bojsu (4:1), dok je Juventus teškom mukom, golom Kuluševskog u 86. minutu, došao do pobede u Sankt Peterburgu protiv Zenita - 1:0.\nSalcburg - Volfsburg 3:1\nKristijano je Solskjerov „anđeo čuvar“, poznati prvi učesnici osmine finala Lige šampiona\nliga šampiona Mančester junajted atalanta Čelsi Malme FK Bajern Minhen Benfika


Luksuzni hotel i stanovi umesto fabrike „Beko“ - Gradjevinarstvo.rs\nLuksuzni hotel i stanovi umesto fabrike „Beko“\n21.07.2014. | Politika\nPoslednja prepreka za gradnju poslovno-stambenog kompleksa na mestu nekadašnje fabrike „Beko“ u podnožju Beogradske tvrđave srušena je presudom Privrednog apelacionog suda kojom je investitoru „Lamda divelopment“ pripao hektar zemljišta nužan da bi mogao da počne da zida 140.000 kvadrata.\nPosle sedam godina, koliko je trajao spor oko dela parcele koju je, uverava investitor, stekao kupujući zgrade fabrike „Beko“ u stečaju za 55,8 miliona evra, projekat sa potpisom londonskog arhitektonskog studija čuvene Zahe Hadid počeće da se ostvaruje najkasnije 2016. godine.\nIako investicija od 280 miliona evra godinama kaska, „Lamda divelopment“ nije sedeo skrštenih ruku. Da bi se iz kompjuterske animacije kompleks Zahe Hadid preselio podno zidina tvrđave, „Lamda“ je inicirala izmene plana detaljne regulacije za taj kvart.\nPotom je izradila urbanistički projekat i lokacijsku dozvolu dobila početkom godine, pre sudske presude. Na leto 2015. godine trebalo bi da bude završen glavni projekat multifunkcionalnog centra površine 3,4 hektara između ulica Tadeuša Košćuška, Dunavske i Bulevara vojvode Bojovića.\n- Presuda nam je omogućila da uđemo u posed koji smo kupili od države 2007. godine. Spor se vodio oko jedne od tri parcele, i to pre našeg dolaska u Srbiju, jer ona, kako se ispostavilo, nije pripadala „Beku“ nego Vojsci Srbije. U dokumentaciji koju smo dobili od države pre aukcije nije bilo upozorenja na taj problem. Osim 55,8 miliona evra, koliko smo platili parcele, do sada smo uložili 10 miliona evra u izradu projekta, planove i raščišćavanje placeva. Za nas je lokacija bivšeg „Beka“ neprocenjive vrednosti i zato smo angažovali Zahu Hadid da kreira jedinstven kompleks u jugoistočnoj Evropi – kažu u kompaniji „Lamda divelopment“.\nInvestitor prethodnih godina istina nije ustuknuo ni pred sudskim sporom ni pred oštrim kritikama stručne javnosti koja smatra da će izgradnja 140.000 kvadrata zatvoriti pogled na tvrđavu sa reke.\nNajglasniji protivnik gradnje bila je Aleksandra Banović, arhitekta i autor plana detaljne regulacije za taj blok iz 1969. godine. Ona smatra da je nedopustivo da se bilo šta zida na toj lokaciji jer ona prirodno pripada Beogradskoj tvrđavi, spomeniku kulture od izuzetnog značaja.\n- Prostor tvrđave mora dobiti rešenje koje će biti jedinstveno, a ne prilagođeno zahtevima pojedinačnih investitora – izričita je svojevremeno bila Banovićeva.\nNjene mlađe kolege pozdravljaju angažovanje arhitekte Zahe Hadid, ali su skeptični da se građevine kakve su projektovane mogu uklopiti u postojeći ambijent. Zamerke su bile upućene i urbanistima koji su dozvolili da se menja Generalni plan Beograda iz 2003. godine.\nNadležni za taj planski „ustav“ prestonice smatrali su tada, kao što misle i danas, da industriji na toj lokaciji više nije mesto. Namenu bloka promenili su tako da ubuduće tu mogu biti sadržaji poput ugostiteljstva, poslovanja, kulture.\nNa te napade investitor je u nekoliko navrata uzvraćao podsećajući da je projekat u svim fazama dobio saglasnost nadležnih republičkih i gradskih zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nPre Zahe Hadid, prve žene dobitnice Prickerove nagrade („Most paviljon“ u Saragosi) za najveća dostignuća u arhitekturi, priliku da osmisle uređenje atraktivne lokacije podno Beogradske tvrđave imali su arhitekta iz Beča Boris Podreka, inače rođeni Beograđanin, Džon Eliot, britanski arhitekta, i grčka arhitektonska kuća „Tobazis“, ali se investitor odlučio za Hadidovu.\nNeka od njenih najpoznatijih zdanja su Vodeni centar u Londonu, izgrađen za Letnje olimpijske igre 2012, skijaška skakaonica na planini Bergisel kod Inzbruka, MAXXI Centar moderne umetnosti u Rimu i škola u Londonu za koje joj je dve godine uzastopno Kraljevski britanski arhitektonski institut dodeljivao Stirlingovu nagradu. Britanska kraljica odlikovala ju je 2012. godine za zasluge u arhitekturi titulom dame.\nPodreka nije dobio posao na Dorćolu jer, kako kaže za „Politiku“, nije našao zajednički jezik sa investitorom.\n- Na više od 100.000 kvadrata, na koliko je investitor zamislio kompleks, bilo je teško napraviti kvalitetnu arhitekturu. Zaha drugačije radi i uspela je da dobro i šarmantno osmisli taj objekat. Ali, ona govori esperanto u arhitekturi i takva zgrada bi mogla da se nađe u bilo kojem gradu na svetu. Ja pravim odelo po meri, a to znači da kada projektujem u nekom gradu uvažavam njegov identitet, mentalitet, kulturu – naglašava Podreka.\nNajbogatiji Grk gradi u Beogradu\nGrčka „Lamda divelopment“ je akcionarsko društvo i postoji od 1977. godine. Posluje na atinskoj berzi, a najveći paket akcija u rukama je Spirosa Lacisa, najbogatijeg Grka. Naftni magnat i brodovlasnik poznat je i po prijateljskim odnosima sa najmoćnijim ljudima na svetu.\nU glavnom gradu Grčke „Lamda“, između ostalog, poseduje tri tržna centra, marinu, rezidencijalne komplekse. Ulaže u projekte u Grčkoj, Rumuniji, Bugarskoj, Crnoj Gori...\nUgovorom o kupoprodaji fabrike „Beko“ predviđeno je 55.800 evra kazne za svaki dan kašnjenja u predaji nepokretnosti u posed, počevši od 1. januara 2008. godine. Pred Privrednim sudom u Beogradu u toku je postupak za ostvarivanje ovog prava ali, kako kažu u „Lamdi divelopment“, u aprilu su predali predlog za sudsko poravnanje.\n- Na računu „Beka“ ima više od 24 miliona evra od naše prvobitne uplate, a svi poverioci su namireni, tako da je ostalo da sud odluči sa koliko će novca obeštetiti Vojsku, koja je bila u sudskom sporu sa preduzećem „Beko“ kada smo mi kupili zgrade, a koliku odštetu ćemo dobiti mi. Ostatak novca pripao bi državi koja poseduje 40 odsto udela i malim akcionarima u čijem je vlasništvu 60 odsto „Beka“. To je naš način da podržimo novu vladu i pokažemo spremnost za saradnju u budućnosti – ističe investitor.\nŠta nudi budući kompleks\n140.000 kvadratnih metara ukupna površina objekata\n94.000 nad zemljom\n46.000 pod zemljom\n1.000 radnih mesta\nslužba za održavanje i obezbeđenje


U sklopu 4. izdanja DA!- Digitalnih Aplikacija, kao i svaki put do sada očekuju Vas izložbeni i edukacijski deo. U sklopu izložbenog dela svoju ponudu će predstaviti 14 renomiranih proizvođača i distributera štampača, opreme i repromaterijala iz Adria/Balkan regiona. Ko su oni, pogledajte na našoj web stranici, a predstaviće rešenja i aplikacije iz zaista različitih oblasti, od onih namenjenih malim print shop-ovima pa sve do ozbiljnih ink jet sistema.\nŠto se tiče edukacijskog dela, i ovaj put pripremamo zanimljiva i korisna predavanja, pripremljena u saradnji sa Fakultetom tehničkih nauka iz Novog Sada, Visokom tehničkom školom strukovnih studija iz Novog Sada, Beogradskom politehnikom i Srednjom školom za dizajn. Uz njih, u stručni deo programa uključiće se i grafički stručnjaci kao i kompanije učesnice. Spisak predavanja možete videti u nastavku, a tokom oba dana konferencijski deo održavaće se od 11 do 13.30h.\nRazvoj proizvoda – primena grafičkih aplikacija\nBudućnost ink jet-a u komercijalnoj štampi – ključ je u aplikacijama\nDakle, da li je vreme za prijavu? DA!


Solarna ćelija sa trostrukim spojem može da probije barijeru od 50 odsto konverzije - Gradjevinarstvo.rs\nSolarna ćelija sa trostrukim spojem može da probije barijeru od 50 odsto konverzije\n18.01.2013. | Gizmag\nTrenutni svetski rekord efikasnosti za solarnu ćeliju sa trostrukim spojem je 44 odsto, ali saradnja između Mornaričke istraživačke laboratorije SAD-a (U.S. Naval Research Laboratory), Kraljevskog koledža u Londonu i kompanije "MicroLink Devices Inc." je dovela do dizajna višespojne fotonaponske ćelije koja može probiti barijeru od 50 odsto ekfikasnosti konverzije u koncentrisanom solarnom osvetljenju.\nNajbolji primeri tradicionalnih silicijumskih solranih ćelija trenutno imaju oko 25 odsto efikasnosti, dok su višespojne čelije postigle više od 40 odsto. Višespojne solarne ćelije sadrže nekoliko slojeva poluprovodnika naslagani jedni na druge, od koga je svaki dizajniran da apsorbuje različite talasne dužine svetlosti, čime se povećava njihova efikasnost. Na vrhu ćelije, poluprovodnik apsorbuje kratkotalasno zračenje, dok se dugotalasna apsorbuje od strane nižih slojeva.\nKljuč za novu višespojnu solarnu ćeliju je bilo identifikovanje onoga što je poznato kao "InAlAsSb kvaternarnih legure" kao materijal od koga može da se napravi rešetka uparena sa podlogom od indijum-fosfida (InP). Te legure, koje se koriste u višespojnoj solarnoj ćeliji, bi mogle da postignu maksimalnu direktnu konverziju od 1,8 elektron volti (eV), što je više nego kod uobičajeno korišćenih materijala koji rezultiraju u maksimalnih 1,4 eV.\n"Ovo istraživanje je proizvelo novu, realno ostvarivu, rešetkastu, višespojnu solarnu ćeliju sa potencijalom da probije barijeru od 50 odsto ekfikasnosti konverzije u koncentrisanom solarnom osvetljenju", rekao je fizičar Mornaričke istraživačke laboratorije, dr Robert Volters (Robert Walters). Tehnologija će biti razvijena u naredne tri godine uz finansiranje Američkog Ministarstva energetike (DoE).


Kovač: Tužakanja Srbiju neće dovesti nikuda\nMiro Kovač, ministar vanjskih poslova Hrvatske\nHrvatski ministar vanjskih poslova Miro Kovač rekao je u četvrtak na rubu neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) u Potsdamu da je pismo predsjednika Evropske komisije, Jeana Claude Junckera Srbiji pokazalo da je Hrvatska bila u pravu kada je rekla da Srbiju "tužakanja neće dovesti nikuda".\n"Junckerovo pismo jasno potvrđuje da smo bili u pravu kada smo rekli da tužakanja, što je Srbija činila i čini, neće dovesti nikuda", rekao je Kovač na rubu neformalnog sastanka u Potsdamu, osvrnuvši se na zahtjev Srbije Evropskoj uniji da ju "zaštiti" od Hrvatske te odgovora predsjednika Evropske komisije Jean-Clauda Junckera u kojem se Srbija upućuje na gradnju dobrosusjedskih odnosa.\nPredsjednik Evropske komisije odgovorio je na pismo srbijanskog premijera Aleksandra Vučića u kojem je istakao da su dobrosusjedski odnosi, regionalna saradnja i pomirenje temeljna načela koja trebaju poštovati sve zemlje kandidati i potencijalni kandidati te zemlje članice EU-a, rekla je u srijedu glasnogovornica Komisije Maja Kocijančič.\nKovač je poručio da će Hrvatska i dalje podupirati težnje Srbije za članstvom u Evropskoj uniji, ali da Srbija isto tako mora obaviti svoj dio posla.\nMinistar Kovač nije rekao hoće li se tokom današnjeg neformalnog sastanka naći i s ministrom vanjskih poslova Srbije Ivicom Dačićem.\nNa današnjem sastanku, kojeg je sazvao njemački ministar vanjskih poslova i predsjedavajući OEBS-a Frank-Walter Steinmeier, razgovarat će se o sigurnosnim temama, posebno vezanim uz izbjegličku krizu te opasnost od terorizma i na to kako da zemlje članice ove organizacije pronađu bolje odgovore na aktualna pitanja i pospješe međusobnu saradnju.\n"U današnjem svijetu kojeg muče mnoge krize, OEBS bi mogao odigrati važniju ulogu nego ikad", rekao je Steinmeier te je najavio kako na današnjem sastanku "neće bježati" od kontroverznih tema.


Javio se Moldavac zbog kojeg je Srbija diskvalifikovana: ”Izgubio sam ravnotežu…” – Objektiv Media\nAndrej Sturmilov poslao je pismo adreseirano na ASS i na EA, a Branković traži da se ponovo vrati komisija koja će moći naknadno da razmatra sporne odluke\nVelika se prašina digla nakon posljednje discipline na nedavno završenom Kupu Evrope u atletici kada je srpska štafeta 4×400m diskvalifikovana nakon navodne upotrebe prekomjerne sile. Prošlo je nekoliko dana a onda je stiglo pismo Moldavca u kome kaže da ”incidenta” nije ni bilo.\nAndrej Sturmilov je momak o kome se priča prethodnih nedelju dana. Poljsednji čaln moldavske štafete 4×400m pred sam kraj je ostao bez snage, dok je srpski 400 metraš Boško Kijanović silovito krenuo u finiš i do prvog mjesta. A onda je došlo do guranja i sramne odluke sudija da diskvalifikuju našu reprezentaicju, kao da je riječ o bezkontaktnom sportu a ne sportu gdje je redovna pojava guranje na trkama na duže staze. Na tim trkama niko nikad nije bio diskvalifikovan za ovakav intenzitet.\nOdluku o diskvalifikaciji Srbije donijela je tročlana komisija sastavljena od jednog Finca, Norvežanina i Nijemca. Odluku o oduzimanju bodova pokrenuo je Finac Aero Kulmal.\nDirektor ASS-a Slobodan Branković obratio se predsjednicima IAAF-a i evropske atletike Sebastijanu Kou, odnosno Sven Arne Hansenu, tražeći da se Finac najsrože kazni, ali i da se ponovo vrati komisija koji će naknado preispitivati sporne trenutke sa takmičenja.\nTa institucija je nekada postojala pa je ukinuta, tako da nakon glasanja tročlane komisije koja se nalazi na stadionu, ne postoji nikakva mogućnost naknadne promjene odluke. Tako je atletika jedna od rijetkih, ako ne i jedini sport, koji nema višu instancu koja će mirne glave, van sportskog borilišta, razmatrati sporne odluke, pogledati sve dokaze svih strana i pravično presuditi na osnovo svih činjenica.\nNakon cijele gungule koja se dogodila na kraju Kupa Evrope, koja je prouzrokovla da delegacija Srbije napusti stadion prilikom dodjele medalja, čelnicima ASS-a i evropske atletike obratio se lično spomenuti Moldavac, Andrej Sturmilov.\nJa, Sturmilov Andrej, atletičar Republike Moldavije (400 metara) u nedelju 11. avgusta nastupio sam u štafeti 4 x400 metara u Trećoj ligi Evropskog prvenstva u Skoplju.\nBio sam na četvrtoj izmeni. U ovoj fazi dogodio se incident između mene i atletičara iz Srbije. U posljednjih 100 m srpski sportista trčao je iza mene s moje desne strane kada sam izgubio ravnotežu i istrčao ispred njega zbog čega smo se sudarili.\nU ovoj situaciji nemam zamerki na srpskog atletičara niti na njihov savez u cjelini.\nPrevious Mlade u tuđinu guraju niske plate i neizvjesnost\nNext Ako radite noću, ove namirnice će da vas drže duže budnim


Pritvoren vozač koji je teško povredio pešaka u Blacu - Top Novosti\nNaslovna Blace Pritvoren vozač koji je teško povredio pešaka u Blacu\nPritvoren vozač koji je teško povredio pešaka u Blacu\nU ulici Stevana Nemanje u Blacu, 27. januara, oko 01,45 časova, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je jedna osoba povređena, navodi se u saopštenju policije.\nDo nezgode je došlo kada je vozač putničkog vozila marke „pežo“ udario pešaka koji se kretao levom stranom kolovoza i udaljio se u nepoznatom pravcu. Pešak je zadobio teške telesne povrede i upućen je u KC Niš na dalje lečenje.\nUviđaj su izvršili pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Blacu po ovlašćenju osnovnog javnog tužioca u Kuršumliji.\nVozač je pronađen u toku istog dana i lišen slobode i podneta mu je krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična dela teška dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja i nepružanje pomoći licu povređenom u saobraćajnoj nezgodi.\nOd strane sudije Osnovnog suda u Kuršumliji određen mu je pritvor u trajanju do 90 dana, saopštila je policija.


Nepriznavanje države Kosovo od strane pet zemalja članica Evropske unije nije jedini problem sa kojim bi se susrelo Kosovo kada bi se radilo o eventualnom prijemu u Evropsku uniju. Ekonomski i politički analitičari u Prištini procenjuju da ima mnogo drugih, vrlo konkretnih problema sa kojima se građani i društvo na Kosovu suočavaju.\nRukovodilac Instituta za napredne studije GAP Shpend Ahmeti kaže kako problemi u sektoru električne energije i drugi infrastrukturni problemi mogu da izazovu sumnje kod institucija EU u ozbiljnost institucija Kosova u implementaciji sredstava iz donacija koje, prema njemu, obuhvataju iznos od 10 milijardi evra samo u oblasti energetike na Kosovu.\n„Mi na Kosovu već deset godina imamo iste probleme. Kritike koje smo dobili iz Evropske unije i prošle godine na Donatorskoj konferenciji bile su iste kao one koje smo dobili 2002-2003 godine, da imamo probleme sa sektorom energetike, neplaćanjem struje, nedostatkom investicija“, kaže Ahmeti.\nIako se formalno i u klasičnom smislu poboljšanje infrastrukturnih uslova ne spominje kao uslov za integraciju određenih država u EU, angažovanje u tom pravcu, prema stručnjacima za evropske integracije, ipak predstavlja preduslov za ekonomski razvoj, a što je uslov za učlanjenje u EU.\nStručnjak za evropske integracije Shenoll Muharremi kaže da Vlada Kosova ima konretne i adekvatne planove za integraciju u EU, ali se ti planovi svakako moraju ostvariti a ne ostati kao dokumenti na papiru.\n„Kapaciteti za implementaciju planova u administraciji, kako izgleda, nisu na nivou i dogodilo se da mnogo godina imamo te planove ali je njihovo ostvarivanje izuzetno minimalno. Mi treba da se koncentrišemo da stvaramo kapacitet koji će te planove implementirati. Pitanje reforme javne administracije je vezano sa ovim pitanjem, jer nama treba javna uprava koja je spremna da ostvaruje poslove i zadatke koji proizilaze iz ovih planova“, kaže Muharremi.\nGrađani Kosova, pak, smatraju nerealnim izjave političkih lidera na Kosovu prema kojima će se integracija Kosova u EU dogoditi u bliskoj budućnosti.\nBashkim Bucolli iz Prištine izražava nezadovoljstvo dosadašnjim radom institucija Kosova u oblasti putne infrastrukture, u energetici i drugim oblastima.\n„Ja sam živeo i van zemlje, međutim ako uporedimo Evropu i Kosovo onda treba reći da smo daleko. Veoma je teško da im se približimo, to zahteva duže vreme i mnogo posla“, kaže Bucolli.\nSlično misli i Hysni Drenica, koji ističe da se u praksi ne vidi ništa konkretnog od eventualnog rada institucija Kosova u pravcu ostvarivanja evropskih standarda.\n„Možda previše rade, ali nam se ne čini tako, nezavisno o kojoj se vladi radi. Jam sam među onima koji redovno plaćaju struju koju nemam redovno. Zašto mi treba da budemo žrtve drugih osoba ili lošeg rukovođenja“, kaže on.\nEvropska unija zemljama koje streme učlanjenju postavlja mnogobrojne uslove koji se mogu sažeti u tri – saglasnost zakonodavstva sa onim u EU, zajednička politika u oblasti spoljne politike i sigurnosti i sudska i policijska saradnja.\nAnalitičar Shpend Ahmeti smatra da Kosovo treba da radi na poboljšanju uslova života građana, a ne da joj cilj bude ostvarivanje standarda kao cilj za učlanjenje u EU.\n„Mi treba da radimo na tim standardima. To nije nešto što isključuje druge zadatke, jer posao sa ostvarivanju standarda EU je posao na poboljšanju uslova života građana Kosova“, kaže Ahmeti.


Junker: Crna Gora najnapredniji kandidat za članstvo u EU | Kodex.ME\nĐukanović sa predsjednikom Evropske komisije\nJunker: Crna Gora najnapredniji kandidat za članstvo u EU\n05. 06. 2018 - 21:24 Autor: Kodex\nJunker je čestitao Đukanoviću na izboru za predsjednika Crne Gore i iskazao zadovoljstvo što je upravo njegova posjeta Briselu - prva zvanična posjeta nakon inauguracije.\n"Crna Gora je spremna da bude dobar i odgovoran partner Evropskoj uniji koji snažno promoviše evropske vrijednosti u regionu", poručio je predsjednik Đukanović.\nOn je ukazao na dva najznačajnija prioriteta državne politike u narednom periodu, ekonomski razvoj i jačanje državnih institucija u cilju unapređenja demokratskih vrijednosti i vladavine prava.\nSagovornici su se usaglasili da sloboda medija i izražavanja predstavljaju važne pretpostavke za ukupan demokratski razvoj Crne Gore i u tom kontekstu su apostrofirani konkretni primjeri u našoj zemlji, uključujući napad na novinarku Vijesti Oliveru Lakić za šta je izražena odlučnost da se odgovorni privedu pravdi.\nPodsjetimo, ranije danas je predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk ocijenio kako posjeta predsjednika Mila Đukanovića Briselu, prva nakon inauguracije, pokazuje čvrstu opredijeljenost Crne Gore evropskom putu.


srijeda, 28 Oktobar 2015\nRijaset Islamske zajednice, Fondacija „Muharem Berbić“ i Medicinska asocijacija „BIMA“ u BiH u subotu, 31. oktobra 2015. godine, organizuju akciju pružanja specijalističkih ljekarskih pregleda za građane Medžlisa IZ Zvornik. Očekuje se da ljekari izvrše preglede građana u okviru kojih će se obaviti i besplatna podjela lijekova. Ljekarski pregledi će se vršiti u prostorijama Osnovne škole „Križevići“ sa početko u 11:00h. Preglede će vršiti ljekari specijalisti: Internisti, pedijatri, stomatolozi, neuropsihijatri, fizijatri, neurolozi, oftalmolozi, doktori ORL, ginekolozi te infektolozi. Ovom prilikom na licu mjesta će se vršiti pregledi na adekvatnim medicinskim aparatima koje BIMA nosi sa sobom (EKG, GINEKOLOŠKA OPREMA, ULTRA ZVUK, OFTALMOLOŠKA OPREMA, itd) Također moći će se koristiti i usluge veterinara koji će biti na raspolaganju taj dan. Za kraj još jedna napomena da su svi pregledi i lijekovi besplatni.


Kinezima predstavljen srpski električni automobil Aqos Bubble - AUTOMOBILI\n29/01/2020 9:05:04 AM\nNASLOVNA / KONCEPTI / Kinezima predstavljen srpski električni automobil Aqos Bubble\nKinezima predstavljen srpski električni automobil Aqos Bubble\nNikola Petrovic 25/04/2019\tKONCEPTI\nKineska državna delegacija iz udruženja tehnološke i ekonomske saradnje s evropskim zemljama, gost je Privredne komore Srbije. Kinezima je predstavljeno 50 srpskih kompanija iz autoindustrije. Njihov cilj je da nađu partnere i investitore za naše projekte, a prikazan im je i prvi srpski električni automobil “babl”.\nKineska delegacija kaže da je u dva dana videla da Srbija može biti pouzdan partner za zajednički nastup na tržištu Evrope.\nCilj Kine je da ovde u Srbiji pravi nove istraživačke centre, ali i da sa domaćim partnerima pravi automobile i autobuse koji mogu da se izvoze na tržište EU.\n“Veoma sam zadovoljna ovim razgovorima. Naš cilj je da, posle svega, pronađemo prave partnere i investitore u Kini za srpske firme. Dopadaju nam se i povoljni politički uslovi, geostrateški položaj Srbije i, naravno, projekti koje su nam ovde ponudili”, rekla je Blanka Čen, potpredsednica Kineske asocijacije tehničke i ekonomske koperacije.\nJedan od ponuđenih projekata je i mali električni automobil za grad “babl”, koji je proizvod grupe “Akos”. Ima dva sedišta, brzinu 120 kilometara na čas, domet 200 kilometara i spreman je za proizvodnju.\n“Saradnja ‘Akosa’ i sa domaćim i stranim eminentnim naučnim kućama, počevši od Mašinskog fakluteta, Tehnološkog, Instituta Vinče, do inostranih institucija, garantuje našu kompetitivnost da proizvod doteramo do kraja”, kaže Saša Milovančević iz “Akos grupe”.\nOd pet zemalja Evrope gde je organizovan sličan forum, Srbija je dobila najvišu ocenu.\n“S obzirom na to da je ovo bio prvi forum, i mogu da kažem neka vrsta testa, dobili smo uveravanje od kineske delegacije da ćemo i sledeće godine organizovati ovakav forum”, ističe Ilija Dragišić iz odeljka PKS za mlade preduzetnike.\nRezultati ove posete videće se u narednih šest meseci, kažu u Privrednoj komori, a posebno će ih osetiti male firme koje do sada nisu dobile šansu da razgovaraju sa velikim kineskim gigantima.\nPreuzeto sa: autoblog.rs\nPrethodno Tesla u kvartalnom gubitku od čak 702 miliona dolara\nSledeće (Video) Najjača BMW reklama ikada, ako ne i najbolja ikada


ZGRADA NOVOSADSKE HITNE POMOĆI ZAVRŠENA PRE ROKA: Stižu oprema i nameštaj | Novosti.RS\nZGRADA NOVOSADSKE HITNE POMOĆI ZAVRŠENA PRE ROKA: Stižu oprema i nameštaj\nsreda, 28. 02. 2018. u 14:41\nZgrada Hitne pomoći završena pre roka. Otvaranje se očekuje sredinom marta\nNOVA zgrada Zavoda za hitnu medicinsku pomoć u Novom Sadu je završena za manje od godinu dana od postavljanja temeljca i biće, kako se očekuje, svečano otvorena do sredine marta. U prostorije trospratnice na Telepu, površine 5.300 kvadratnih metara, počelo je unošenje nameštaja i opreme.\n- Ovo je jedna od najsavremenijih zgrada te vrste u regionu, koja ispunjava medicinske, energetske i ostale evropske standarde. Zadovoljni smo jer su radovi završeni pre roka i sve je spremno da ovu lepu i funkcionalnu zgradu predamo na upotrebu - ističe za "Novosti" prof. dr Zoltan Horvat, član Gradskog veća zadužen za zdravstvo.\nIstovremeno kada su radnici "NS Graditelja" zidali zgradu tekla je i procedura nabavke medicinske i druge opreme, tako da je sada praktično sve spremno da novi objekat u punom kapacitetu počne da radi.\nPROČITAJTE I: "Pčelica" na novoj adresi\nHorvat napominje da su novi aparati i ostala oprema trenutno u prostorijama ZHMP na staroj adresi u Vršačkoj ulici, gde će kad proradi nova zgrada biti dislociran deo službi Doma zdravlja na Limanu, čija obnova počinje ove godine. Za taj posao je iz republičkog budžeta obezbeđeno više od 400 miliona dinara.\nNova zgrada Hitne pomoći imaće u svom sastavu apoteku koja će građanima biti na raspolaganju 24 sata dnevno, kao i Edukativni centar za stalnu obuku zaposlenih u različitim oblastima, od medicinskih do kurseva za vozače, kao i za vežbe studenata medicine i stomatologije.\nUKUPNA vrednost investicije u novu zgradu ZHMP, koja se nalazi na Bulevaru patrijarha Pavla, iznosi 408 miliona dinara.


Sutra sastanak NATO-Rusija o Gruziji\nod Admin taj Pon 11 Avg 2008 - 21:39\nNATO je za sutra najavio hitan sastanak sa Rusijom na zahtev Moskve, kako bi razmotrili krizu u gruzijskom otcepljenom regionu Južne Osetije.\nRuski ambasador u NATO Dmitri Rogozin tražio je da sastanak na ambasadorskom nivou bude održan sutra, kada će se gruzijska ministarka spoljnih poslova Ekaterine Tkešelašvili sastati sa Severno-atlantskim savetom NATO-a.\n"Jutros je ruska misija u NATO donela odluku da predloži liderima zapadne vojne alijanse vanredni samit Rusije i NATO", rekao je Rogozin medijima.\nPredstavnica NATO Karmen Romero je iznela da su "u toku pripreme za taj sastanak koji će verovatno biti održan sutra".\nGeneralni sekretar NATO Jap de Hop Shefer je danas optužio Rusiju za "neproporcionalno korišćenje sile i povređivanje gruzijske teritorije", pošto je ruska vojska proširila delovanje i van Južne Osetije.\nNATO je u aprilu razgnevio Rusiju, objavivši da će bivše sovjetske republike Gruzija i Ukrajina jednog dana postati njegove članice.


Vreme 1457 - Evropsko jedinstvo pred iskusenjima: Vraca li se tocak istorije unazad -->\nNa stogodišnjicu Dana primirja u Prvom svetskom ratu 11. novembra, lideri gotovo svih evropskih zemalja okupili su se u Parizu kako bi obeležili ovaj istorijski jubilej. Za razliku od nekih drugih ratnih jubileja, u kojima zemlje pobednice slave svoje pobede, obeležavanje stogodišnjice primirja prošlo je u sasvim drugačijem tonu. Prisutni su bili – rame uz rame – predstavnici država pobednica i država poraženih, kao i onih zemalja koje u ovom ratu nisu učestvovale ili čak nisu u to vreme ni postojale. Poruka je bila jasna. Umesto pobede u ratu, u Parizu se obeležavao mir, a umesto razlikovanja između pobednika i poraženih, ukazivalo se na naučene lekcije iz prošlosti i opasnosti koje prete od nacionalizma kao takvog.\nDan ranije, francuski predsednik Emanuel Makron i nemačka kancelarka Angela Merkel zajedno su posetili Kompenjsku šumu i čuveni vagon u kome je 1918. potpisano primirije u Prvom svetskom ratu, a zatim 1940. i kapitulacija Francuske u Drugom. Dvoje zvaničnika su pokazali veliku prisnost tokom ove ceremonije, čime je ukazano na važnost francusko-nemačkog jedinstva za budućnost Evrope. Ova simbolička poruka ose Makron-Merkel, viđene od strane mnogih kao ključne za opstanak Unije, uskoro je dobila i praktičnu dimenziju. Nakon što je francuski predsednik pozvao na stvaranje Evropske vojske, nemačka kancelarka je u Evropskom parlamentu podržala njegovu ideju, rekavši da je njeno stvaranje garant da "novog rata u Evropi više nikada neće biti".\nUzimajući u obzir razmere tragedije koju je za Evropu predstavljao Prvi svetski rat, ove poruke su bile sasvim adekvatne i došle su u pravom trenutku. Dok su, sa jedne strane, globalni odnosi sve zaoštreniji i sve je više onih koji veruju da je veći ratni sukob neizbežan, Evropska unija se danas suočava sa izazovima koji dovode u pitanje samo njeno postojanje.\nU diskusijama o Evropskoj uniji često se gubi iz vida važnost evropskih integracija za sudbinu Evrope. Bez obzira na kompleksnost briselske birokratije, često nerazumljivu terminologiju ili veliku pažnju posvećenu pravnim i ekonomskim pitanjima, Evropska unija je, pre svega, mirovni projekat. Poučena iskustvom besmislene klanice koju je predstavljao Prvi svetski rat, kao i globalne tragedije koju je izazvao Drugi, Evropa nije imala drugog načina da izbegne geopolitičku marginalizaciju i nove ratne tragedije bez stvaranja integrativnih mehanizama kojima će se prevazići partikularni nacionalni interesi.\nSEVER I JUG: Evropska unija se danas nalazi pred brojnim izazovima, od kojih neke možemo sasvim opravdano nazvati krizama. Prvo su finansijska i dužnička kriza izazvale ozbiljne rascepe između država članica, grubo rečeno – na bogati sever i siromašni jug, odnosno države dužnike i države poverioce. Iako se najpesimističnije pretpostavke o efektima ove krize nisu ostvarile, budući da su preživeli netaknuti i Evropska unija i evrozona, ovaj problem nije rešen i pitanje je vremena kada i gde će ponovo eskalirati. Zatim su kriza u Ukrajini i ruska aneksija Krima pokazali ozbiljna ograničenja Evropske unije kao aktera u globalnoj politici.\nNajzad, usledila je i migrantska kriza, koju Ivan Krastev naziva primus inter pares, odnosno prvom među jednakima kada su u pitanju krize sa kojima se danas Unija suočava. Ova kriza je probudila mnoge duhove u Evropi i stvorila veoma velike rascepe i među državama članicama i unutar njih. Ona je ukazala na ozbiljnu nesposobnost Evropske unije da postigne konsenzus među državama članicama kada je u pitanju odgovor na probleme od ključne važnosti.\nSve ove krize, a naročito migrantska, pokazale su da postoji ozbiljan nedostatak soldarnosti na evropskom nivou i da nacionalni interesi u kalkulaciji evropskih političara ozbiljno odnose prevagu u odnosu na interes Unije kao celine. Problem je, međutim, znatno dublji od ponašanja političara, budući da su se oni u svom delovanju uglavnom vodili željama i sentimentima svojih birača. Građani evropskih država su ti koji su pokazali da ne vide građane drugih članica EU kao deo svoje zajednice. Prosečan Nemac nije video svoj interes u tome da njegova država pomaže zaduženoj Grčkoj, isto kao što prosečan Mađar danas ne vidi zbog čega bi u njegovoj zemlji bilo smešteno više hiljada migranata samo zato što su uspeli da se dokopaju italijanske ili španske obale.\nMeđutim, mnogo značajnija stvar koje su ove krize uspele da postignu jeste promena unutar samih država članica, kao i legitimizacija politike koja se bazira upravo na odbacivanju ideje evropske solidarnosti. Takozvani populisti su, kako na zapadu, tako i na istoku, uglavnom uzjahali antimigrantski narativ i uz pomoć njega ostvarili značajne izbore rezultate. Međutim, oni u najvećem broju nisu promovisali panevropsku politiku protiv migracija, već su govorili protiv same Evropske unije kao zla koje je odgovorno za nekontrolisani priliv migranata. Antimigrantski populizam napravio je brak iz koristi sa evroskepticizmom, koji je uvek bio prisutan, ali nije uspevao da ozbiljnije ugrozi postojeći poredak.\nU jednoj zemlji je stav protiv migracija već doveo do ozbiljnih posledica kada je u pitanju odnos prema Evropskoj uniji. Građani Velike Britanije su tesnom većinom u junu 2016. godine glasali u korist napuštanja Evropske unije, čime je jedna zemlja prvi put u istoriji pokrenula proces izlaska iz ove zajednice. Ovakva odluka britanskih građana bila je u velikoj meri izazvana otporom prema migracijama. Zagovornici napuštanja Unije su čak plašili birače novim migrantskim talasima iz budućih članica Evropske unije, kako Turske, tako i Srbije i Albanije. O migracijama su govorili i zagovornici ostanka u Uniji, poput sadašnje premijerke Tereze Mej, objašnjavajući da su se dogovorom sa Briselom pred referendum osigurali od neželjenih migracija u budućnosti.\nKRIZA LIBERALNE DEMOKRATIJE: Drugi važan faktor kada je u pitanju rast antievropskih partija i pokreta u Evropskoj uniji jeste i evidentna kriza liberalne demokratije. Slični faktori doveli su do Bregzita u Velikoj Britaniji i do pobede Donalda Trampa na predsedničkim izborima u Sjedinjenim Državama. Razočaranje u elite, strah od migracija i globalizacije i frustracija sve većom nejednakošću između bogatih i siromašnih doveli su u Evropi do jačanja antievropskih pokreta, a u slučaju Velike Britanije i do odluke o napuštanju Unije.\nAli zbog čega strah od migracija, kao i otpor prema sopstvenim elitama, dovodi do protivljenja samoj Evropskoj uniji? Zbog čega nam se čini da svaka ozbiljnija kriza – finansijska, spoljnopolitička ili migrantska, dovodi u pitanje evropsko jedinstvo i evropski projekat? Zbog čega, na kraju krajeva, kriza liberalne demokratije i populistička pobuna protiv elita nisu povezali građane cele Evrope u borbi za neku drugačiju Evropsku uniju, te umesto proevropske levice, u vremenu kriza jača nacionalistička, evroskeptična desnica?\nČini se da je najvažniji razlog odsustvo jedinstvenog evropskog identiteta. Nadnacionalna integracija u vidu Evropske unije očigledno nije dovoljno dobar okvir za postizanje solidarnosti. Pokazalo se da je nacionalna država i dalje najvažniji okvir u kome se razvijaju solidarnost i zajedništvo i koja za većinu ljudi predstavlja utočište od svih nuspojava globalizacje. Nasuprot obrazovanim elitama, čiji pripadnici koriste blagodeti evropskih integracija, te u velikom broju žive i rade u drugim državama članicama Unije, većina stanovništva posmatra nacionalnu državu kao svoj dom. Nacionalizam je prerano i previše naivno proglašen mrtvim.\nDezintegracija Evropske unije, koju mnogi javno ili potajno priželjkuju, neće rezultirati nekakvom idiličnom Evropom nacija u kojoj vladaju sloga i prijateljstvo među suverenim državama. Naprotiv, urušavanje Evropske unije vratilo bi točak istorije unazad ka vremenu od pre Prvog svetskog rata, u kome su ničim sputani nacionalizmi i ničim sputana suverenost nacionalnih država doveli do potpune kataklizme i brodoloma celog evropskog poretka, koji je od svetskog epicentra pretvorio Evropu u starog bolesnika i prostor za nadmetanje većih, vanevropskih sila. Nacionalizam se poslednjih godina u Evropu vraća na velika vrata i u odsustvu integrativnih mehanizama nije nemoguće da se točak istorije uistinu vrati unazad, te da francuski i nemački đaci koji su prisustvovali komemoraciji u Kompenju sutra gledaju jedni druge preko nišana na Rajni. Ovo danas deluje nemoguće i bizarno, ali je opasnost od ovog scenarija u slučaju urušavanja Evropske unije sasvim realna.\nŠta onda učiniti? Raditi na jačanju zajedničkog evropskog identiteta, koji bi postepeno zamenjivao nacionalne identitete? Jačati evropske institucije, koje bi s vremenom postajale sve značajnije za građane u odnosu na države članice? Dugoročno gledano, oba. Međutim, u ovom trenutku krize važno je da se ojača narativ o Evropskoj uniji kao o mirovnom projektu, čije blagodeti znatno prevazilaze ekonomske benefite. Događaji od prošlog meseca i poruke koje su tim povodom poslate su korak na dobrom putu.\nAutor je programski direktor Centra savremene politike i izvršni urednik portala European Western Balkans


Održani skupovi “za” i “protiv” EU Banjaluka.com\nOdržani skupovi “za” i “protiv” EU\nUoči referenduma o ulasku Hrvatske u EU, zakazanog za 22. januar, desničari su sa današnjeg skupa u Zagrebu pozvali građane da glasaju protiv pristupanja države Uniji, dok je sa drugog skupa šef diplomatije Vesna Pusić poručila da će se država, ukoliko se građani izjasne protiv članstva u EU, naći u veoma teškoj privrednoj situaciji.\nNa skupu podrške ulasku Hrvatske u EU, organizovanoj u Gajevoj ulici, ministar spoljnih i evropskih poslova Vesna Pusić istakla je da će “DA na referendumu dati šansu Hrvatskoj da nastavi putem privrednog oporavka, a NE dovesti do gubitka stabilnosti koja znači investicije, nova radna mjesta i barem održavanje postojećeg kreditnog rejtinga”.\n“Ja ne vidim kako bi se Hrvatska ekonomski oporavila na dugi rok od takvog šoka. Prema tome, za nas je odluka na referendumu na neki način odluka o budućnosti ekonomskog preživljavanja Hrvatske”, istakla je Pusićeva.\nDesničari su sa današnjeg skupa na Trgu bana Jelačića, gdje se okupilo oko 200 ljudi, zatražili da se odgodi referendum o pristupanju Hrvatske EU i izrazili nezadovoljstvo evropskom politikom hrvatskih vlasti, proglasivši je izdajničkom i podaničkom prema evropskim centrima moći.\nGovornici su na skupu istakli da se EU raspada i puca po svim šavovima i naveli probleme u privredi zemalja EU, pitajući se da li je to blagostanje koje se nudi građanima i zašto se juri iz Jugoslavije u Euroslaviju. Skup protiv ulaska u EU organizovala je grupa nevladinih organizacija i ekstremno desničarskih parlamentarnih stranaka okupljenih u organizaciju “Vijeće za Hrvatsku – Ne u EU”.


EU je pozdravila odluku Srbije i još šest zemalja da se usklade sa odlukom Saveta EU o restriktivnim merama donetim u vezi sa Belorusijom, prenose mediji u BiH.\nNaime, kako piše Dnevni avaz, Savet EU je 2. decembra doneo odluku o novom paketu sankcija protiv Belorusije, kojim se dodaje još 17 fizičkih lica i 11 organizacija na spisak pojedinaca i entiteta iz Belorusije pod sankcijama Unije.\n„Zemlje kandidati Republika Severna Makedonija, Crna Gora, Srbija i Albanija i zemlje članice EFTA (Evropskog ekonomskog prostora) Island, Lihtenštajn i Norveška pridružile su se odluci Saveta“, navodi se u saopštenju koje je u ime EU objavio visoki predstavnik.\nKako se navodi, te zemlje će osigurati da se njihove nacionalne politike usklade sa odlukama Saveta EU.\n„Evropska unija primila je na znanje tu obavezu navedenih zemalja i pozdravlja je“, istaknuto je u saopštenju.\nIzvor Avaz/B92, 23. decembar 2021.\nKo je Srbiju pridružio paketu sankcija EU?\nSeverna Makedonija, Crna Gora, Srbija, Albanija, kao i Island, Lihtenštajn i Norveška, pridružile su se petom paketu sankcija Evropske unije protiv Belorusije, navodi se u saopštenju spoljnopolitičke službe EU.\n„EU je primila k znanju posvećenost ovih zemalja i pozdravlja je“, navodi se u saopštenju EU.\n“Oni će obezbediti da njihove nacionalne politike budu u skladu sa ovom Odlukom Saveta”, dodaje se u saopštenju.\nPočetkom decembra EU je objavila nove sankcije Belorusiji, što je peti paket sankcija od prošlogodišnjih predsedničkih izbora u Belorusiji. Na petoj listi sankcija EU za Belorusiju nalazi se 17 pojedinaca i 11 organizacija. Sada je ukupan broj lica uključenih u antibeloruske sankcije Evropske unije porastao na 183 fizička lica i 26 organizacija. Sankcije uključuju zabranu ulaska u EU, kao i zamrzavanje računa pojedinaca i organizacija. Pored toga, građanima i kompanijama EU zabranjeno je da prenose sredstva licima i organizacijama koja se nalaze na ovim listama.\nBelorusija je, kao odgovor na sankcije Zapada, objavila da će od 1. januara na šest meseci uvesti embargo na hranu i određenu robu iz EU, SAD, Kanade, Velike Britanije i niza drugih zemalja. Na spisku proizvoda zabranjenih za uvoz našlo se više od 20 grupa proizvoda, među kojima su žive svinje, goveđe meso, svinjsko meso, kobasice, iznutrice, so, konditorski proizvodi, mleko, orasi, voće i druga roba. Zabrana se ne odnosi na robu za ličnu potrošnju, hranu za bebe i dr.\nSrbija se takođe pridružila restriktivnim merama koje je EU 21. juna uvela Belorusiji.\nTakođe, ranije se Srbija pridružila vazdušnoj blokadi Belorusije.\nNakon toga se oglasio ambasador Belorusije u Beogradu koji je saopštio da je Belorusija “sa nerazumevanjem primila odluku Srbije da se pridruži restriktivnim merama protiv naše zemlje”.\nOdnosi Belorusije i zapadnih zemalja naglo su se pogoršali posle predsedničkih izbora u zemlji, koji su održani u avgustu 2020. godine, na kojima je Aleksandar Lukašenko pobedio po šesti put.\nIzvor Vostok/B92/Pečat, 23. decembar 2021.


U okviru Evropske nedelje mobilnosti astronomsko udruženje “Eureka” organizovalo je aktivnost posmatranja Sunca. Vremenski uslovi nisu išli na ruku astronomima ali u periodu od sat vremena koliko je moglo da se posmatra 20ak sugrađana je imalo prilike da posmatra i fotografiše Sunce svojim telefonima. Pored građana posmatranje su zabeležili i ekipe RTK, TV Jefimija i dopisništva RTSa iz Kruševca. Ovu aktivnost AU “Eureka” će ponovo organizovati čim se steknu bolji vremenski uslovi za realizaciju iste.\nFotografije sa ovog događaja možete pogledati u galeriji, kao i prilog koji je vezano za ovaj događaj napravila Regionalna televizija Kruševac.


BIDEN SPREMA ODGOVOR RUSIMA: Koordinacija zajedničkih interesa s EU, uključujući i ZAPADNI BALKAN | Slobodna Bosna\nU telefonskom razgovoru između američkog predsjednika Joea Bidena i predsjedavajuće Evropske komisije Ursule van der Leyen lideri su se složili, između ostalog, da “koordiniraju zajedničke interese, uključujući Kinu, Rusiju, Bjelorusiju, Ukrajinu i Zapadni Balkan.”\nBivši američki predsjednik Donald Trump povukao je u protekle četiri godine SAD sa brojnih međunarodnih pozicija, što je omogućilo Rusiji i Kini da povećaju svoj utjecaj, uključujući i Zapadni Balkan.\nNovoizabrani američki predsjednik, demokrata Joe Biden, koji je dužnost preuzeo u januaru, najavio je povratak međunarodnog utjecaja SAD-a. U tom kontekstu je naglasio i podršku Evropskoj uniji i predanost popravljanju i revitalizaciji partnerstva između SAD-a i EU.\nKako je saopćeno nakon sastanka Van der Leyen i Bidena, Evropska unija i Sjedinjene Američke Države dogovorile su u petak suspenziju na četiri mjeseca uzajamnih carina uvedenih zbog spora u vezi subvencija proizvođačima aviona Airbus i Boeing.\nSimbol svježeg početka\nWTO je u oktobru prošle godine odobrio Evropskoj uniji uvođenje carina SAD-u zbog nelegalnih subvencija Boeingu u vrijednosti od četiri milijarde dolara.\nPretprošle godine je WTO odobrio SAD-u kompenzacijske carine zbog evropskih subvencija Airbusu na uvoz iz EU-a u vrijednosti 7,5 milijardi dolara.\nSada su dvije strane objavile odluku o uzajamnom ukidanju tih carina nakon telefonskog razgovora predsjednice Evropske komisije Ursule von der Leyen i američkog predsjednika Joea Bidena.\nČelnici su razgovarali i o važnosti bliske saradnje SAD-a i EU kod suzbijanja pandemije COVID-19, jačanju globalne zdravstvene sigurnosti, razgovarali su o zalaganju za održivi globalni ekonomski oporavak, borbi protiv klimatske krize i jačanju demokratije.\nBIDEN PRELOMIO: "Došao je trenutak da završimo najduži američki rat…"\nJOE BIDEN POSLAO SNAŽNU PORUKU: "Nastavit ću štititi sve muslimanske zajednice širom svijeta..."


Ustanoviti treba li FBiH uspostaviti specijalizirane privredne sudove - Monitoring implementacije Programa mjera iz Proširenog aranžman za Bosnu i Hercegovinu - Extended Fund Facility (EFF), finansijski podržanog od Međunarodnog monetarnog fonda\nProvesti studiju izvodivosti uz pomoć Svjetske banke do kraja septembra 2016. godine u pogleda toga da li FBiH treba uspostaviti specijalizovane privredne sudove.\nSpecijalizovani sudovi podrazumijevaju sudove nadležne za otvaranje stečaja i likvidiranje preduzeća. Trenutno su za to u FBiH nadležni općinski sudovi. U RS-u, ove procese vode posebni specijalizovani sudovi. S obzirom na to da su općinski sudovi nadležni za krivična djela i tužbe građana, privredni i upravni sporovi u FBiH mogu trajati od jedne do pet godina. Potrebni su brzi i efikasni specijalizovani sudovi u kojima će raditi dobro obučeni kadrovi, što je također bitan segment. Naime, RS još uvijek nije proveo mjeru obuke sudija za rad u specijalizovanim privrednim sudovima, pa se trajanje sporova, i pored osnivanja ovih sudova, nije smanjilo. Stoga je, osim samog osnivanja specijalizovanih privrednih sudova, neophodno provesti i obuku sudija.\nNapredak i komentar: Predsjednik Vrhovnog suda FBiH Milorad Novković primio je 14. marta 2016. predstavnike Svjetske banke predvođene Georgiom Harley, stručnjakom za reformu pravosuđa iz Washingtona, te eksperte za reformu pravosuđa i javni sektor, Marinu Matić i Srđana Svirčeva. Sastanku su ispred Vrhovnog suda FBiH prisustvovali sudija Zdravka Grebo - Jevtić, predsjednica Građanskog odjeljenja suda, sudija Zdenko Eterović, predsjednik Upravnog odjeljenja i sudija Malik Hadžiomeragić, predsjednik Krivičnog odjeljenja suda. Povod posjete je provedba studije izvodljivosti osnivanja specijaliziranih privrednih sudova, te uspostavljanje saradnje sa interesnim grupama u sektoru pravde radi procjene potrebe za osnivanjem ove vrste sudova u Federaciji BiH. (izvor: Pravosudje.ba). Studija je, međutim, izvršena tek u novembru 2017. godine, što znači da je rok probijen više od godinu dana. Studija izvodljivosti koju je izradila Svjetska banka ukazala je na to da bi osnivanje specijeliziranih privrednih sudova bilo preskupo i u konačnici neizvodivo, već da se treba raditi na jačanju privednih odjeljenja u već postojećim sudovima. Ovo je scenarij koji je prihvatila i Vlada. Naime, formiranje privrednih sudova u 10 kantona i jednog drugostepenog koštala Federaciju 11 miliona maraka u prvoj godini, a onda svake naredne dodatnih 10 miliona. Jedina izvodiva i isplativa opcija je jačanje već postojećih privrednih odjeljenja u općinskim sudovima. Ministar pravde FBiH Mato Jozić izjavio je za RTV FBiH kako su, na onovu analize Svjetske banke, odlučili ići na jačanje privrednih odjeljenja, posebno u onim sudovima s velikim brojem predmeta ove vrste.\nŽeljeni efekat: Ustanovljeno treba li FBiH uspostaviti privredne sudove - jačanje sudskog sistema.


Sve što morate da znate o brzini Motorola edge+ telefona | PC Press\nSve što morate da znate o brzini Motorola edge+ telefona\n1. juli 2020. PC Press\nPerformanse su stvar koju danas najčešće povezujemo sa brzinom. Od telefona očekujemo da bude brz u svakoj situaciji, tokom video poziva, četovanja, snimanja videa, slikanja ili igranja igrica. Zahvaljujući njoj možemo da radimo, stvaramo i zabavljamo se bilo gde. Smartfon koji može da ispuni svaki vaš zahtev u deliću sekunde mora da ima izuzetne performanse koje dolaze od najvažnije komponente – procesora. Novi Motorola edge+ premijum smartfon zato u sebi krije najmoćniji procesor na svetu, Qualcomm Snapdragon 865.\nTagovi: Motorola, motorola edge, pametni telefon, smartfon, telefon\n← Huawei MatePad Pro – tablet za produktivnost\nVelike transakcije: Kad milijardu dolara u Bitkoinima promeni lokaciju →


Sindikalci zauzeli zgradu ministarstva finansija\nSa nedavnih demonstracija u Atini\nAktivisti komunističkog sindikata Front za sindikalnu borbu (Pame) zauzeli su jutros Ministarstvo finansija u Atini protestujući zbog mera štednje koje je vlada najavila radi prevazilaženja krize, saopštila je policija.\nOko 300 sindikalnih aktivista uspelo je rano jutros da uđe u ministarstvo dok je u zgradi bio samo jedan čuvar. Oni su izašli na terasu gde su razvili natpis sa rečima : "Ustanite da se mere ne bi primenile".\nNeki od njih blokirali su ulaz u zgradu i ne dozvoljavaju zaposlenim da uđu unutra. Pame, koji je povezan sa Grčkom komunističkom partijom i radikalnom levičarskom koalicijom Siriza, za večeras je zakazao štrajk u Atini protiv najavljenih vladinih mera.\nPod jakim pritiskom Evropske komisije i tržišta, socijalistička vlada u Grčkoj juče je najavila novi paket mera štednje, s ciljem da uštedi oko 4,8 milijardi evra, koji uključuje povećanje poreza na dodatnu vrednost za dva odsto, smanjenje bonusa službenicima u državnim službama i zamrzavanje penzija.\nSindikat zaposlenih u javnim službama Adedi, za 16. mart je zakazao jednodnevni štrajk, treći od početka godine, kao protest protiv mera štednje.\nZbog mera štednje koje je objavila Vlada Grčke, u Atini su u sredu održani protesti. Policija se sukobila sa penzionerima i državnim službenicima koji su protiv vladinih mera protestovali ispred zgrade ministarstva finansija - a sindikat zaposlenih u javnom sektoru je pozvao na još jedan dvadesetčetvoročasovni štrajk.\nEvropska komisija i MMF, su, pak, pozdravili mere koje je usvojila grčka vlada premijera Jorgosa Papandreua. Predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso je pozdravio odluku grčke vlade rekavši da su nove mere štednje veoma bitne za stabilnost šire evro zone.\nEkonomska kriza kao "ratno stanje"\nVlada je saopštila da je mere donela u cilju smanjenja ogromnog državnog duga zemlje i pod pritiskom EU. Novi paket mera štednje, koji je u sredu objavila grčka vlada, treći je po redu u vladi premijera Jorgosa Papandreua otkako je na videlo izašla prava slika o izuzetno teškoj ekonomskoj situaciji u zemlji.\nNovim merama obuhvaćeni su rast poreza na gorivo i poreza na dodatu vrednost, smanjenje plata i bonusa državnih službenika i zamrzavanje penzija.\nGrčkoj je hitno potrebno da pokaže da smanjuje svoj budžetski deficit da bi mogla da dobije nove zajmove potrebne za hitne otplate dugova koji dospevaju u aprilu.\nEvropska unija je zabrinuta zbog mogućih posledica koje bi kriza u Grčkoj mogla da ima po evro. Premijer Grčke, Jorgos Papandreu je budžetsku krizu svoje zemlje uporedio sa "ratnim stanjem".\nU govoru parlamentarnim poslanicima svoje Socijalističke stranke, Papandreu je rekao da Grčkoj preti bankrot, ako ne preduzme radikalne mere u cilju smanjivanja svojih dugova. On je upozorio da bi bez dodatnih mera zemlja mogla naći u "košmarnoj situaciji" u kojoj vlada neće moći da isplaćuje plate i penzije.\nPlanule grčke obveznice\nGrčka je danas objavila da je ponudila nove desetogodišnje obeveznice u vrednosti pet milijardi evra i da su investitori za samo sat vremena dali ponude za čak sedam milijardi.\nPonudu obveznica pažljivo su pratila finansijska tržišta kako bi na osnovu interesovanja investitora ocenila dubinu grčke krize. Ta ponuda bila je zapravo vrsta testa koji treba da pokaže da li Grčka može da prikupi novac za dugove koji dospeva na naplatu.\nEmisiju čiji je rok dospeća 19. jun 2020. godine organizovale su banke Barklejs kapital (BarclaysCapital), HSBC, Nacionalna banka Grčke, Nomura i Pireus (Piraeus) koje je angažovala Agencija za upravljanje javnim dugom Grčke.\nVest o uspešnoj emisiji obveznica stigla je dan pošto je prezadužena Grčka objavila nove mere štednje, uključujući smanjenje plata državnih službenika, zamrzavanje penzija i povećanje poreza.\nGrčka, čiji je državni dug dostigao 300 milijardi evra, planira da se ove godine zaduži za 54 milijarde.


Savet EU sutra o primeni dogovorenog u dijalogu BG-PR\nTanjug 14. novembra 2021. 12:30\nBRISEL – Ministri spoljnih poslova EU na sutrašnjem sastanku u Briselu kao prvu tačku dnevnog reda imaće angažman i situaciju na Zapadnom Balkanu.\nMinistri će se razgovarati o dijalogu Beograda i Prištine, a dokument za raspravu je pripremila Spoljnopolitička služba EU ( EEAS).\nU dokumentu se navodi da poslednjih meseci ”nije bilo napretka u dijalogu”, a da je ukupna atmosfera oko razgovora Beograda i Prištine ”i dalje komplikovana”.\n”Fokus mora da se vrati na primenu još neispunjenih obaveza iz dijaloga, mora da se popravi atmosfera kroz konkretne pozitivne poteze i da se radi na napretku ka sveobuhvatnom sporazumu o normalizaciji, a time i na evropskoj budućosti Kosova i Srbije”, navodi se u papiru pripremljenom za ministarsku diskusiju.\nOd zemlja članica traži se nastavak podrške EU posrednicima u dijalogu, Žosepu Borelju i Miroslavu Lajčaku, i na ”visok nivou anažovanja sa Beogradom i Prištinom”.\nPored dijaloga Beograda i Prištine, ministri EU 27 će razgovarati o situaciji u BiH, za koju u Briselu ocenjuju da se trenutno nalazi u ”najgoroj političkoj krizi od usvajanja Dejtona”.\nMinistri neće u ponedeljak usvojiti nove restriktivne mere, ali će odobriti zakonski okvir za uvođenje petog paketa sankcija protiv zvaničnog Minska, ovoga puta protiv odgovorenih za migrantsku, humanitranu i geopolitičku krizu na spoljnim granicama EU.