Lavovi u finalu kupa – RK "Lavovi BP"\nU četvrtak, 06.12.2018. u Bačkoj Palanci je odigrana utakmica polufinala kupa na teritoriji Vojvodine, u kojoj je ekipa RK Lavovi BP dočekala super A ligaša, ekipu RK Kikinda Grindex iz Kikinde. Ova utakmica je u najavi obećavala veliku i neizvesnu borbu, ali je ona na žalost gledalaca izostala. Kikinđani su odlučili da na ovom meču ne nastupe sa najjačom postavom (jer ih za vikend očekuje važna prvenstvena utakmica), pa je tako pitanje pobednika vrlo lako rešeno, RK Lavovi BP – RK Kikinda Grindex 48:14 (18:7).\nTrener Sudžum je tako imao priliku da na ovoj utakmici pruži maksimalnu minutažu nakmlađima u svojoj ekipi, kao i onima koji u prvenstvu ne dobijaju često priliku da igraju. Ovi igrači su to i iskoristili i utakmicu odigrali maksimalno angažovano pa otuda i neverovatan konačan rezultat, koji je glasio RK Lavovi BP – RK Proleter 48:14.\nU ekipi Lavova najefikasniji su bili, pionirski reprezentativac Srbije, Đorđe Stanojev (proglašen za igrača utakmice) i kružni napadač Mirko Kozomora.\nNa ovoj utakmici za Lavove su nastupali: Okuka, Grubor 6, Stanojev 11, Đurković 5, Milošević 1, Urošev 5, Mandić, Kozomora 8, Kosjer, Nović 6, Čupković 1, Radović 1, Prodanović 1, Dutina, Vujasinović i Miljković 3. Ekipu su vodili treneri Sudžum Dragan, Permoser Slobodan i Karanović Radovan.\nOvom pobedom Lavovi su se plasirali u finale Kup takmičenja na teritoriji Vojvodine čiji će domaćin biti Jaša Tomić, 18.12.2018. a drugi finalista je još jedan Super A ligaš, ekipa Spartaka iz Subotice..\n◂ Lavovi dočekuju superligaša u kupu\nLavovi ubedljivi protiv Jugovića ▸


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Tenderi u proceduri, stiže oprema za auto-put\nBojana Baranin, TVCG [ B.B. ]\n20. 01. 2022. 06:44 >> 06:45 1\nIako su radovi na prioritetnoj dionici trebalo da budu završeni još 2019, Crna Gora je i u 2022. ušla bez auto-puta. Premijer Zdravko Krivokapić očekivao je da će put biti spreman za zimsku sezonu, ali će, ipak, sačekati ljetnju, budući da su iz Monteputa kao novi rok za završetak radova naveli početak maja. Razlog kašnjenja je, kako je saopšteno, nedostatak opreme za održavanje puta.\nPrije nešto više od mjesec, premijer je obišao gradilište auto-puta i tada poručio da želi da auto-put 15. januara, pred zimsku turističku sezonu, bude spreman.\nIz Monteputa kažu da je prethodno rukovodstvo kasnilo s nabavkom vatrogasne i opreme za zimsko održavanje auto-puta, ali poručuju da je procedura u toku i kao novi rok za završetak radova pominju početak maja.\n"Započeti su postupci javnih nabavki i jedan broj tendera je u pripremi. Preuzeli smo sve neophodne aktivnosti za nabavku te opreme koja će omogućiti nesmetano otvaranje i funkcionisanje auto-puta", kazao je direktor tog preduzeća Milan Ljiljanić.\nIz Komisije za tehnički pregled, koja bi trebalo da izda upotrebnu dozvolu za auto-put, poručuju da je pred njima dosta posla, imajući u vidu složenost objekta. Očekuju, međutim, da će do maja auto-put makar biti pušten u probni rad.\n"Jasno je da neke od posljednjih aktivnosti mogu ostati kratko i djelimično nezavršene, ali ako su članovi Komisije uvjereni da je izgrađeni objekat siguran, ovo prelazno rješnje puštanja u probni rad može biti korisno", navode u saopštenju Komisije.\n"Pošto je auto-put u završnoj fazi, svi veći propusti i greške su već otkriveni i otklonjeni. Sad postoji manji broj sitnih grešaka koje su normalne za ovakav put i koje prevazilazimo. Želim da naglasim da je objekat kao cjelina impresivan i kvalitetan", kazao je Ljiljanić.\nAutoput Bar - Boljare Auto put Bar Boljare\nAutoput Bar - Budimpešta je prioritet\n15. 06. 2022. 4


Vučić predviđa redosled događaja u Prištini nakon ostavke Haradinaja - Sputnjik Srbija\n15:43 21 Oktobar 2020\n10:46 20.07.2019 (osveženo 11:18 20.07.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je danas uverenje da će Ramuš Haradinaj sledeće nedelje otići u Hag, ali da će odmah biti pušten, te da će se na Kosovo vratiti sa udvostručenom popularnošću, a uveren je da će istovremeno rasti pritisak na Srbiju.\n„Naša predviđanja su da će Haradinaj sledeće nedelje otići u Hag, da će ga odmah pustiti nazad, posle 48 sati. Vratiće se kao veliki heroj albanskog življa na KiM. Njegova popularnost će se udvostručiti“, objasnio je Vučić na konferenciji za štampu.\nRekao je da će oni koji pokušaju da pronađu drugog mandatara biti suočeni sa činjenicom da će to biti nemoguće bez Haradinaja, zbog nelegitimnosti drugih političara.\n„Haradinaj, a nisam siguran da je samo on, želi ubedljivu pobedu najtvrđe albanske opcije na izborima, koji će se održati krajem septembra ili u oktobru. Za to vreme je jasno da će glavni cilj biti formiranje većine bez Srpske liste, a u tome će koristiti i neke pripadnike našeg naroda. Biće to veliko albansko ujedinjenja unutar Kosova, ali i sa Tiranom“, uveren je Vučić.\nUkazao je na to da će, dok traju izborne radnje, vođenje dijaloga biti nemoguće, te da u tom periodu sigurno neće biti ukinute takse, koje su stvorile užasnu situaciju u našim odnosima. „Njihov plan i ideja je da sačekaju izbore, a da iz njih Ramuš izađe još snažniji. Tu nema mesta za Srbe, a ni za dijalog“, podvukao je Vučić.\nNaveo je da će, nakon izbora, formiranje vlade uslediti tek u novembru, a da odmah potom počinje i kampanja u Srbiji, gde su izbori u martu.\n„Jasno je da tu razgovora nema. Moramo da se pripremimo da, ako neko u međunarodnoj zajednici ne bude malo odgovorniji i ne pritisne Prištinu, neće biti suštinske promene“, naglasio je on.\nVučić očekuje dodatni pritisak na Srbiju od onih koji su stvorili takozvanu državu Kosovo, a to su zapadne zemlje.\n„Sve snažnije će da osećaju potrebu da se oštrica pritiska okrene ka Beogradu. Mi od njih tražimo ukidanje taksi, a onda će neki njihovi reći da šalju svoje lidere čak u Hag, pa je, prema njihovom mišljenju, neophodno da sada moramo i mi da popuštamo mnogo više nego što smo mislili ranije“, ukazao je on.\nVučić je to uporedio sa sudijom u košarci kada se igra derbi — kada neko povede sa 10-20 koševa, počne da svira više u korist onog ko gubi. „Oni će uvek, na svakom mestu, klatno gurati i vraćati unazad“, uveren je on.


POČEO SAJAM PRIVREDE SPREG\nsreda, 27 april 2011 10:00\nU Valjevu je danas otvoren Osmi sajam privrede Kolubarskog regiona (SPREG) na kojem učestvuje oko 70 izlagača iz tog grada i okolnih opština.\nNajveća privredna manifestacija u zapadnoj Srbiji organizuje se pod sloganom "Potreban je podsticaj" i održava se u Osnovnoj školi "Nada Purić" jer Valjevo nema sajamski izložbeni prostor.\nNa 55 štandova predstavljene su firme iz valjevskog kraja, među kojima su najveće "Krušik", "Vujić", Valjevska pivara, "Elbi", "ABC test", "Erozija" i "AB soft".\nPredstavljaju se i privatna preduzeća "Stanojević" i Dom zdravlja "Hemikal", dok je Grad Valjevo na svom štandu predstavio potencijale buduće industrijske zone "Stefil".\nNa otvorenom prostoru, u školskom dvorištu, izlažu rasadnici cveća i ukrasnog bilja, cvećare, kao i auto kuće koje zastupaju "Škodu", "Opel" i "Ford".\nNAJAVA SAJMA "SPREG 09"\nutorak, 10 mart 2009 10:07\nSajam privrede “SPREG” ove godine će se po šesti put održati u Prvoj osnovnoj školi od 22. do 24. aprila. Grad Valjevo je generalni pokrovitelj sajma, organizator je Agencija za marketing “Gatti”, a suorganizator je Regionalna privredna komora Valjevo. Najavljujući Sajam “SPREG 2009.” gradonačelnik Valjeva Zoran Jakovljević je podsetio da su sve tri strane, potpisujući protokol o saradnji 2005. godine, preuzele jedan deo poslova u pripremi i organizaciji Sajma privrede „SPREG“.\n“Ove godine, Grad Valjevo se dosledno drži obaveza preuzetih ovim protokolom, iz želje da i na ovaj način pomognemo u promociji i razvoju privrede našeg kraja. Ovih dana na adrese nekoliko stotina firmi sa našeg prodručja stiglo je, ili će stići pismo u kome pozivam sve privrednike da se pojave na SPREG-u bilo kao izlagači, a svakako kao posetioci sajma. I ovu priliku ću iskoristiti da pozovem sve privrednike bez obzira na veličinu firmi, da ozbiljno shvate ovaj sajam, kao i značaj ovakve manifestacije i učešća na njoj. Sve što je neko radio u proteklom periodu, a naročito privreda jednog kraja, dobiće puni smisao i značaj ukoliko se u najboljem izdanju svi predstavimo pred javnošću, ne samo Valjeva, već i šire. Ovakve manifestacije su prilika ne samo da se predstave privredne aktivnosti, već i da se razmene iskustva, nauče mnoge stvare i uspostave značajni kontakti koji će svima koristiti u daljem radu”, rekao je gradonačelnik.


Nigerija zainteresovana za uvoz robe iz Srbije - Lekovi, poljoprivredni proizvodi i kozmetika najinteresantniji kupcima iz Afrike - Edukaplus\nNigerija zainteresovana za uvoz robe iz Srbije – Lekovi, poljoprivredni proizvodi i kozmetika najinteresantniji kupcima iz Afrike\nKompanije iz Nigerije zainteresovane su za uvoz različitih vrsta proizvoda iz Srbije, od hrane i lekova, do poljoprivredne mehanizacije, istaknuto je na sastanku u Privrednoj komori Srbije (PKS).\nKako je objavljeno na sajtu PKS-a, delegacija šest nigerijskih kompanija, koju predvodi Temi Gold, predsednik novoformirane Srpsko-nigerijske privredne komore, boravi u Beogradu, a privrednici su zainteresovani da iz Srbije uvoze lekove, poljoprivredne proizvode, poljoprivrednu mehanizaciju, đubriva, kozmetičke proizvode, opremu za salone i ketering, kao i za građevinske usluge srpskih preduzeća.\nMiroslav Miletić, potpredsednik PKS, predstavnike poslovne zajednice Nigerije upoznao je sa aktivnostima Privredne komore Srbije i ukazao da dve komore, osim podrške razvoju trgovinskih aranžmana dve zemlje, moraju da rade na zajedničkim strateškim projektima.\nNa sastanku je dogovoreno da će poslovne asocijacije u narednom periodu aktivnosti usmeriti na povezivanje srpskih i nigerijskih privrednika, razmenu informacija i razvoj viših oblika saradnje.\nTemi Gold, predsednik Srpsko-nigerijske privredne komore rekao je da su velike mogućnosti za jačanje privredne saradnje Srbije i Nigerije u različitim privrednim granama.\nKompanije iz Nigerije učestvovale su na konferenciji Kako poslovati sa Podsaharskom Afrikom koju je 25. aprila organizovala PKS, a sledeća delegacija nigerijskih privrednika planira da poseti Srbiju i Novosadski poljoprivredni sajam u maju.


NUNS i NDNV: Vlast odbija da prenese besplatne akcije novinarima | Autonomija\nŽelja vlasti da zadrži uticaj na uređivačku politiku ovih medija\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) istakli su danas da vlast, odbijanjem da prenese besplatne akcije zaposlenima u onim medijima koji nisu imali uspešne aukcijske prodaje, nastavlja da krši medijske zakone.\nNUNS i NDNV su u zajedničkom saopštenju podsetili da su u procesu izlaska države iz medija zaposleni u 17 medija dobili pravo na besplatne akcije, ali da su do danas ovo pravo ostvarili samo uposlenici u sedam medija.\n„Iza ovog protivzakonito prolongiranog procesa krije se očigledno želja vlasti da zadrži uticaj na uređivačku politiku ovih medija, pogotovo u izbornom periodu, a ova politička instrumentalizacija dovela je do toga da se oni iscrpljuju radeći u potpunoj neizvesnosti koja im onemogućava normalno poslovanje“, navodi se u saopštenju.\nNUNS i NDNV su ocenili da u pojedinim slučajevima ovo prolongiranje ima za cilj i gašenje medija i prisvajanje njihove imovine.\nMedijska udruženja su istakla da odgovornost za kršenje zakona podjednako snose i Ministarstvo kulture i informisanja i Ministarstvo privrede, koje je je poslove prenosa besplatnih akcija preuzela od ugašene Agencije za privatizaciju.


Još 19 preminulih i 1.646 zaraženih u Srbiji, stručnjaci upiru nadu u vakcine - Far\nU Srbiji je još kod 1.646 ljudi potvrđeno prisustvo koronavirusa, a testirano je 10.511 osoba. U poslednja 24 časa od kovida je preminulo 19 ljudi, a od početka epidemije 3.810.\nNa bolničkom lečenju su 4.924 osobe, a na respiratorima 175 pacijenata, navedeno je na sajtu Covid-19.\nImunolog Srđa Janković izjavio je za TV Prva da se smanjuje broj novozaraženih od koronavirusa, ali još uvek poziva na oprez.\n„Koji god broj obolelih bio, postoji raspon kliničke slike. Uvek postoje oni koji teže obolevaju. Dokle god postoje ti pacijenti moramo da se borimo da smanjimo broj novozaraženih“, rekao je Janković i istakao da je zabrinut zbog novog britanskog soja virusa.\nJanković je rekao, da ne može da predloži neku vakcinu pre druge, ali i da su sve tri bezbedne, i nijedna nije „živa vakcina“, to jest ne sadrži živi virus koji se može replicirati, kao i da sve tri štite.\nAko ovaj trend vakcinacije potraje još mesec-dva, da vakcinišemo sve, krajem proleća možemo imati smirivanje i kontrolisanu situaciju, da uđemo u leto sa sporadičnim slučajevima, kazao je za N1 epidemiolog Branislav Tiodorović.\nKada su u pitanju nuspojave, Tiodorović navodi da postoje kod svih vakcina i da svaki proizvođač to naglašava.\n„Svaki lekar je dobio uputstvo šta sve može da se desi i na to se skreće pažnja. Za hronične bolesnike je najvažnije da njihov lekar kaže da li su spremni za vakcinaciju, da li je njihov status pod kontrolom, a svi zdravi mogu da prime bez problema“, poručio je Tiodorović.\nTiodorović takođe smatra da se situacija još može smatrati nepovoljnom.\nVirusolog Milanko Šekler rekao je za RTS da je važno da se građani masovno odazovu pozivu na vakcinaciju, jer je vakcina jedini način da se epidemija privede kraju i da se potpuno kontroliše. Ističe da se ne može uopšteno reći koju vakcinu odabrati.\nCilj je da se u što kraćem vremenskom periodu vakciniše što više ljudi, smatra Šekler.\nS. Aleksić (izvor: Covid / RTS / TV Prva / N1)\nNovi porast broja obolelih u Srbiji, 6.109 pozitivnih i 29 preminulih U Srbiji 65 preminulih, najviše u jednom danu i 6.179 novozaraženih Još 7.999 novozaraženih i 48 preminulih u Srbiji, nove mere najverovatnije od petka Preminula 61 osoba, još 7.802 slučaja zaraze, Srbija procenjuje vakcinu „Fajzera“ i „Bionteka“\nCovid-19Dnevni izveštajEpidemijaEpidemiolog Branislav TiodorovićImunizacijaImunolog Srđa JankovićPreminuliSrbijaVakcineVirusolog Milanko ŠeklerZaraženi


Volvo – Četvrt veka 850-ice - DriveIn\nIako se oštar dizajn donekle oslanjao na model 740, u pitanju je bio potpuno nov automobil\nOve godine navršava se 25 godina od promocije jednog od najznačajnijih modela u istoriji Volvoa, modela 850. Novitet je promovisan u Stokholmu 1991. godine i predstavljao je pravu revoluciju kada su pomalo konzervarivni standardi švedskog proizvođača u pitanju. Model 850 je bio prvi Volvo sa napred poprečno postavljenim motorom i pogonom na prednjoj osovini.\nOvakva konstrukcija je švedskim inženjerima i dizajnerima dala potpuno nove mogućnosti, tako da je automobil značajno prostraniji i komforniji od prethodnika. Iako se oštar dizajn donekle oslanjao na model 740, u pitanju je bio potpuno nov automobil. U skladu sa tradicijom švedskog proizvođača, učinjeni su veliki pomaci na polju bezbednosti. Ovaj automobil je jedan od pionira kada je u pitanju bezbednost prilikom udara sa strane, a o tome sasvim dovoljno svedoči i veoma masivan B stub, koji zalazi duboko u kabinski prostor.\nTokom 1993. godine Volvo je još jednom postavio nove standarde, ovaj put na polju dizajna i to promocijom karavan verzije\nTokom 1993. godine Volvo je još jednom postavio nove standarde, ovaj put na polju dizajna i to promocijom karavan verzije. Švedski proizvođač je prvi obajsnio ostatku automobilskog sveta da reč karavan ne mora da podrazumeva ništa loše, odnosno da ovakva praktična verzija nekog automobila može da bude vizuelno atraktivnija.\nModelom 850 Volvo se uspešno vratio i u svet sportskih nadmetanja, što je obeleženo promocijom danas kultnog T-5R modela koji je proizveden u 2.500 primeraka. Njega je pokretao turbo motor od 240 konjskih snaga\nModelom 850 Volvo se uspešno vratio i u svet sportskih nadmetanja, što je obeleženo promocijom danas kultnog T-5R modela koji je proizveden u 2.500 primeraka. Njega je pokretao turbo motor od 240 konjskih snaga, što je u to vreme bio podatak za poštovanje. Tokom 1996. godine promovisan je i model sa pogonom na sva četiri točka, što je bio prvi takav automobil iz Volvoa. U pitanju je bio permanentni 4x4 pogon kod koga se o raspodeli snage između prednje i zadnje osvine brinula napredna Visco spojnica.


UNHCR: Smanjenje apatridije važnije nego ikada\nTanjug 30. avgusta 2021. 16:09\nŽENEVA/BEOGRAD – Danas, kada međunarodna zajednica obeležava 60 godina od usvajanja Konvencije Ujedinjenih nacija o statusu lica bez državljanstva iz 1961. godine, Agencija Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR), naglašava da je osiguranje prava na državljanstvo i smanjenje apatridije moguće i da je to sada važnije nego ikada.\n„Novi globalni izazovi, kao što su pandemija kovid-19 i negativni efekti klimatskih promena, pored stalnih izazova sa kojima se suočavamo, kao što je sve veći broj prisilno raseljenih, pokazuju da je pravo na državljanstvo od kritične važnosti. Svi ljudi moraju da budu evidentirani i vidljivi u očima sopstvene zemlje i vlade i moraju da budu obuhvaćeni vladinim odgovorima na krize“, rekao je Filipo Grandi, visoki komesar Ujedinjenih nacija za izbeglice, saopštio je UNHCR.\nLica bez državljanstva mogu da u situacijama sukoba i raseljavanja upadnu u zakonske rupe jer nemaju zaštitu nijedne vlade ili nemaju dokaz o identitetu ili nemaju ni jedno ni drugo.\nNjima, takođe, preti rizik da neće biti obuhvaćeni vakcinacijom protiv kovid-19 u okviru planova za borbu protiv pandemije u zemlji u kojoj se nalaze, navodi se u saopštenju UNHCR.\nSlično tome, malo je verovatno da će lica bez državljanstva imati pravo na društveno-ekonomske pakete pomoći namenjene smanjenju uticaja pandemije na život stanovništva.\nŠtaviše, imajući u vidu da se klimatske promene pogoršavaju, licima bez državljanstva preti rizik da neće biti uključeni u vladine napore za ublažavanje posledica ekstremnih vremenskih događaja.\nŠire gledavši, ukoliko neko nema državljanstvo, to može da znači da nema ni pristup obrazovanju, medicinskoj nezi ili legalnom zaposlenju. Apatridija može da onemogući slobodu kretanja, kupoprodaju imovine, glasanje, otvaranja bankovnog računa ili čak sklapanje braka. Trenutno u svetu postoji 4,2 miliona evidentiranih ljudi bez državljanstva, saopštio je UNHCR.\nStvarni broj ljudi koje nijedna država ne priznaje kao svoje državljane verovatno je mnogo veći, ako se uzme u obzir to da su podaci nepotpuni.\nUNHCR je početkom jula predstavio rezultate istraživanja „Lica u riziku od apatridije u Srbiji – Pregled trenutnog stanja i preporuke za budućnost“ koje je sprovela agencija CeSID u periodu od oktobra do novembra 2020. godine.\nUNHCR je podržao sprovođenje istraživanja o apatridiji kako bi se prikupili podaci o Romima, Aškalijama i Egipćanima (RAE) koji bez ličnih dokumenata žive u neformalnim naseljima širom Srbije. Istraživanje je sprovedeno na uzorku od 1.807 domaćinstava (9.248 osoba) i ukazalo je na 253 osobe bez upisane činjenice rođenja, 275 osoba čije državljanstvo Republike Srbije nije potvrđeno, 1.032 osobe bez lične karte i 2.072 osobe koje nemaju prijavljeno prebivalište ili boravište.\nBroj osoba u riziku od apatridije u populaciji koja živi u neformalnim naseljima je pao za malo više od 1.100 što je značajan napredak od 42 odsto u odnosu na 2015. godinu.


Porodilje protestuju, Ured premijera štedi na čestitkama, a 400KM regresa za 8.300 budžetlija!?\n20. Decembra 2013. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nU situaciji kada porodilje protestuju ispred Vlade ZDK i kada Ured premijera tobože štedi u interesu građana ne čestitajući praznike putem medija, te na taj način “spašava” ZDK za 2.560 KM dešava se apsurdna situacija da na sjednici Vlade bude dosena odluka o isplati regresa za miljenike budžeta u ZDK. Regres bi trebao biti isplaćem kako saznajemo u narednoj sedmici, a i novac za isti je navodno obezbjeđen. Interesantna je situacija da, kako saznajemo novca za regres ima dok je upitna isplata naredne plate zbog nedostatka novca.\nU ZDK je otprilike 8.300 budžetskih korisnika, a visina regresa je 400 KM, što matematički iznosi 3.320.000 KM preko leđa poreznih obveznika. Podsjećamo i prošle godine se dešavala slična situacija kada je također ZDK imao velikih problema u policiji i obrazovanju i kada je također bio problem sa budžetskim novcima, ali je i tada regres isplaćen. Međutim, prošle godine nisu svi u Vladi bili jedinstveni po tom pitanju, pa su tako premijer i 10 ministara odbili da prime regres.\nPokušaj podmetanja požara ispred VGT-a\nZuhdija Rovčanin: “Čin usmjeren u pravcu zastrašivanja i atak na ličnost gospodina Halima Zukića?”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Fudbaleri Lovćena u teškom položaju\n(Ne)moguća misija 29. 01. 2013. 13:02 >> 15:59 0\nFudbaleri Lovćena u teškom položaju\nNajstariji fudbalski kolektiv u Crnoj Gori dugo čeka na lijepe dane. Lovćen koji je obilježio vijek postojanja, muče finansijski i problemi na fudbalskom terenu.\nKrajem prošle godine formirana je radna grupa za riješavanje, prije svega finansijske krize, a Mojaš Radonjić imenovan je za novog trenera. Posljednjeplasirani tim lige ,zbog štrajka prvotimaca, finiš jeseni odigrao je sa omladincima, pa je učinak bio razočaravajući.\nUpravo će mladi igrači činiti okosnicu ekipe na proljeće , a klub je angažovao pet iskusnih fudbalera. Iz OFK Beograda na pozajmicu su stigli golman Dragojević, i Halilović, konkurenciju u napadu pojačaće Petković iz Donjeg Srema, u Lovćen se vratio Vanja Tatar, a veliko pojačanje je Darko Marković, bivsi fudbaler Zete, Dečića , Pahtakora i Ujpešta.\n"Imamo dvije solucije, da sa ovim jako mladim fudbalerima,uz pojačanja,i nešto iskusnije igrače napravimo dobar tim, i izborimo opstanak, u suprotnom ,stvorićemo tim za narednu sezonu. Imaćemo pretežak zadatak da ostvarimo cilj, ali pokušaćemo sve što je u našoj moći da i naredne sezone igramo u prvoligaškom karavanu" - riječi su trenera Cetinjana Mojasa Radonjica.\nLovćen će glavni dio priprema obaviti na crnogorskom primorju, a koliko su bile uspješne pokazaće uvodni mečevi proljećnje polusezone, kada Cetinjane očekuju dva teška gostovanja, Zeti i Grblju.


Basket 3x3 - Vesti, rezultati, najave i izveštaji sa basket terena - Strana 212\nLimanci u finalu\nBasketaši Limana 3x3 plasirali su se u finale turnira na Adi Ciganliji “Hill Day 8” pobedom nad ekipom Olimpa, rezultatom 21:13. Precizan je na početku bio Kužeta, ali je ubrzo uzvratio Ivan Popović. Dvojkom Stojačića, Limanci su duplirali prednost, ali...\nRalja preko Novog Sada do finala!\nEkipa Ralje Intergalaktik savladala je u polufinalu turnira “Hill Day 8” basketaše Novog Sada Al Wahde, rezultatom 22:16. Čvrstom odbranom, basketaši Ralje su uspeli da savladaju svetske šampione. Raspoloženi su bili Kilijan i Vujović, pa su raznovrsnim napadima srušili otpor...\nLiman siguran u četvrtfinalu\nBasketaši Limana nastavili su pobedničku seriju i nakon neizvesnog četvrtfinala, uspeli da se plasiraju među četiri najbolje ekipe na turniru “Hill Day 8”. U četvrtfinalnom meču savladali su ekipu Koteža rezultatom 21:15. Iskoristio je Kotež slabiji šut Limana u uvodnim minutima...\nNovi Sad Al Wahda ide ka finalu\nBasketaši Novog Sada Al Wahda pobedom nad ekipom Stare Pazove, plasirali su se u polufinale turnira “Hill Day 8”. Novosađani su trijumfovali rezultatom 20:9. Neiskusnija ekipa Stare Pazove pružila je otpor svetskom broju jedan u uvodnim minutima. Ipak, pitanje pobednika...\nNovo polufinale za Ralju Intergalaktik\nEkipa Ralje Integraltik došla je do polufinala na turniru “Hill Day 8”. Oni su u četvrtfinala savladali basketaše Detelinare rezultatom 20:16. Krenuli su basketaši Detelinare konkretnije i opasnije u ovom meču. Međutim, tandem Ralje koji ih je predvodio tokom celog...\n1...211212213...221Page 212 of 221\nRang lista – Reprezentacije


Neki mediji su preneli da je rusko Ministarstvo odbrane izdalo naredbu da se borbena gotovost ruske crnomorske flote podigne na najviši nivo i da je izdato upozorenje za eventualni napad nakon što je primeæeno da su vojni brodovi koalicionih snaga za Siriju, predvoðenih SAD, Velikom Britanijom i Francuskom, krenule ka Siriji.\nPrema nekim informacijama, do napada bi moglo da doðe u naredna 24 sata. Kako se još navodi, slanje ratnih brodova ka Siriji je reakcija na navodni napad hemijskim oružjem u sirijskom gradu Dumi, gde je stradalo najmanje 70 osoba.\nZa taj napad optužuje se sirijski režim na èijem èelu je Bašar Al Asad koga u sirijskom ratu podržava Rusija.\nNa hitnoj sednici SB UN pozvano je na nezavisnu istragu, ali je ubrzo došlo do verbalnog sukoba ambasadora SAD i Rusije u UN. Ruski predstavnik u UN Vasilij Nebenzja je naveo da je Rusija duboko zabrinuta èinjenicom da su se neki, poput Vašingtona, kao i Londona i Pariza "koji slepo prate saveznike SAD" angažovali protiv Rusije i Sirije "bez ikakvog opravdanja".\nKako je rekao ruski ambasador, Moskva se suoèila sa "klevetanjem, sankcijama, ucenama, èak i pretnjom". "Drsko se preti Rusiji. Ton kojim se to èini prešao je granicu dozvoljenog. Èak ni u vreme Hladnog rata ovakav bezobrazluk prema Rusiji vaši prethodnici sebi nisu dozvoljavali", dodao je on. Naglasio je i da je svaki put kada bi se Zapad umešao u unutrašnje stvari neke države, "tamo ostajao haos".\nAmbasador Rusije u UN je podsetio i da je Moskva upozorila SAD na "teške posledice" ukoliko izvedu napad na snage sirijske vlade zbog izveštaja o napadu hemijskim oružjem na pobunjenièki grad Dumu, dok je amerièka ambasadorka Niki Hejli uzvratila da æe SAD "odgovoriti", bilo da Savet bezbednosti odluèi da deluje po pitanju tog napada ili ne odluèi, prenosi Rojters.\n— WarTime (@NEWZWARZ) 10. април 2018.\n— Liveuamap (@Liveuamap) 10. април 2018.\nDaèiæ: Više nas i ne pitaju, sami povlaèe priznanje Kosova\n"Taèi bi mogao da bude predmet suda za zloèine OVK"


Načelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić uputio bajramsku čestitku\nNačelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić uputio je čestitku u povodu muslimanskog praznika Bajrama.\nU povodu Ramazanskog Bajrama predsjednik Skupštine opštine Srebrenica Nedib Smajić i zamjenik načelnika opštine Srebrenica Hamdija Fejzić svim muslimanima, posebno muslimanima Srebrenice i Podrinja uputili su bajramsku čestitku uz želju da Bajram provedu u skladu sa simbolikom koju ovaj praznik nosi.\nRadno vrijeme Osnovnog suda u Srebrenici od 7 do 15 sati\nOsnovni sud u Srebrenici, prema informacijama od predsjednika Seada Alića, od 15. maja 2020. godine funkcioniše u punom radnom vremenu od 7 do 15 sati, a sve u skladu sa Obavještenjem Ministarstva pravde Republike Srpske i Odluke Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine u cilju liberalizacije mjera donijetih povodom epidemiološke situacije izazvane pojavom i širenjem koronavirusom.\nHoće li ove godine biti održani "Dani Srebrenice" i "Pančićeva regata"\nPribližava se vrijeme kada su po ustaljenoj tradiciji održavani „Dani Srebrenice“, kulturno – sportska, a periodično i privredna manifestacija.\nGrujičić o aktuelnim temama, radovima i planovima\nNačelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić u razgovoru za naš radio govorio je pored aktuelne situacije o pandemiji korona virusa i o drugim temama i aktivnostima u proteklom periodu, kao i planovima za naredni period.\nObavještenje o ograničenju i zabrani kretanja na teritoriji Republike Srpske\nOpštinski štab za zaštitu i spasavanje u vanrednim situacijama na području opštine Srebrenica obavještava stanovništvo sa područja opštine Srebrenica da je Republički štab za vanredne situacije na 31.sjednici Republičkog štaba za vanredne situacije održanoj dana 05.05.2020.godine donio Zaključak br:31-9/20 od 05.05.2020.godine o ograničenju i zabrani kretanja na teritoriji Republike Srpske. U skladu sa Zaključkom Republičkog štaba za vanredne situacije, a u cilju sprečavanja širenja bolesti izazvane novim virusom korona (COVID-19) u Republici Srpskoj, naređuje se zabrana kretanja:\nStranica 4 od 107


Zapad strepi kad jača saradnja Rusije i Kine - Sputnjik Srbija\n20:23 14 April 2021\nZapad strepi kad jača saradnja Rusije i Kine\n18:29 23.03.2021 (osveženo 18:42 23.03.2021) Preuzmite kraći link\nPoseta šefa diplomatije Rusije Sergeja Lavrova Kini dala je podsticaj jačanju odnosa dve zemlje i potvrdila da Moskva i Peking dele zajedničke vrednosti i poglede na izazove savremenog sveta. Saradnja ove dve velesile, u jeku složenih odnosa Rusije i Kine sa SAD i Evropom, izaziva strepnju pa i histeriju na Zapadu, ocenjuju ruski analitičari.\nDvodnevni razgovori Lavrova s kineskim kolegom Vang Jiem ispunili su sva očekivanja i pokazali da dve zemlje imaju slične ili istovetne stavove o ključnim međunarodnim pitanjima. Moskva i Peking se zalažu za izgradnju međudržavnih odnosa na principima međusobnog poštovanja i uvažavanja interesa, pravednosti i nemešanja u unutrašnje poslove, poručio je Lavrov. Što je nespokojnija situacija u svetu, to su tesnije veze između Rusije i Kine, konstatovali su kineski domaćini.\nJačanje saradnje Rusije i Kine izaziva strah na Zapadu\nSporazum o dobrosusedstvu, prijateljstvu i saradnji između Kine i Rusije automatski je produžen na pet godina i od velikog je značaja, ističe direktor Instituta „Ho Ši Min“ na Sanktpeterburškom državnom univerzitetu Vladimir Kolotov, dodajući da je Kina najveći trgovinski partner Ruske Federacije. Vrlo duga granica postoji između dve zemlje, i shodno tome, dobri odnosi sa državom poput Kine su, kako naglašava,od ključne važnosti za Rusiju, posebno u kontekstu naglo povećane konfrontacije sa zapadnim zemljama.\n„Svedoci smo potpuno neadekvatnih izjava koje daje novi predsednik SAD. Vidimo otvoreno neprijateljsku politiku Evropske unije. Štaviše, ona nije samo kontraproduktivna, već je štetna čak i po same države članice EU. Konkretan primer: oni odbijaju da kupe efikasne ruske vakcine zarad neefikasnih zapadnih. Odnosno, oni su zapravo spremni da igraju ulogu korisnih idiota, spremni da sebi nanesu štetu ne bi li udovoljili Vašingtonu. U tim uslovima, od presudne je važnosti razviti odnose sa Kinom i drugim zemljama Istoka“, kaže Kolotov.\nEkspert navodi da je jedno od pitanja o kojem se razgovaralo na sastanku ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova i njegovog kineskog kolege Vang Jia bila priprema sastanka na visokom nivou. On ističe da je ovo već ozbiljna tema za diskusiju, posebno u trenutnim uslovima.\n„Ne zaboravimo da, počev od perioda Hladnog rata, postoji jedna tema o kojoj se još uvek razgovara, koja još uvek izaziva histeriju na Zapadu — to je jačanje saradnje Rusije i Kine. Ova tema je uvek aktuelna u Sjedinjenim Državama koje se plaše da se Kina i Rusija ne dogovore oko nekih pravila igre u Evroaziji i onda bi to bio kraj hegemonije Zapada“, istakao je Kolotov.\nPo mišljenju eksperta, vreme je da Rusija i Kina koordiniraju stavove o evroazijskim pitanjima i problemima u oblasti ekonomije i bezbednosti, posebno jer je sada krenuo period aktivnog sankcionog rata i tehnoloških ograničenja protiv Rusije i Kine, te stoga one moraju braniti svoje interese.\nIgra u okviru velike trojke\nDekan Fakulteta društvenih nauka i masovne komunikacije Finansijskog univerziteta pri vladi Ruske Federacije Aleksandar Šatilov ističe da je Rusija prihvatala razne ustupke da bi urazumila zapadne partnere i sačuvala interakciju, iako vrlo krhku i nepouzdanu, kako u političkoj, tako i u ekonomskoj sferi.\n„Evropa ide na konfrontaciju. Ona je već na visokom nivou, što se posebno uočava u vrlo alarmantnoj situaciji u Donbasu, koja opet, na predlog Vašingtona, može da eskalira u bilo kom trenutku. Rekao bih i da rukovodstvo Evropske unije sada nedvosmisleno počinje da vodi američku politiku upravo da bi ograničilo Rusiju. Stoga je logično da razvijamo odnose sa Kinom koja je u približno istoj situaciji“, kaže Šatilov.\nEkspert smatra da u sadašnjem trenutku kada je konfrontacija Zapada i Rusije dostigla vrhunac, Kina ipak nije zainteresovana za promenu geoplotičkog balansa, već je sasvim zadovoljna igrom u okviru velike trojke Zapad-Rusija-Kina.\nLavrov: Naši odnosi sa EU su uništeni\nEU uvela sankcije Kini, Peking odgovorio\nRuski odgovor na sankcije: Otkazivanje od zapadnih platnih sistema\nKina, Rusija, Zapad


Automobil prešao preko čoveka u Pepeljevcu – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 02.11.2016.\nKako mediji prenose, sinoć je na putu Kruševac – Aleksandrovac, kod mesta Pepeljevac, pronađeno telo za sada nepoznatog muškarca koje je pregazio automobil.\nOva neobična saobraćajna nezgoda se desila negde oko 18.40 sati, a prema prvim saznanjima, preko muškarca srednjih godina, za sada nepoznatog identiteta, prešao je automobil. još uvek nije poznato da li je nastradali bio živ pre nego što je završio pod točkovima, i da li je bio pod dejstvom alkohola.\nObdukcija će biti obavljena danas, a tek po dobijanju rezultata znaće se i tačan uzrok smrti. Istraga o detaljima ovog događaja je u toku.


Ager u autu do kraja sezone | Glas javnosti\nPočetna > Sport > Ager u autu do kraja sezone\nAger u autu do kraja sezone\nLIVERPUL - Defanzivac Liverpula Dani Ager odsustvovaće sa terena do kraja sezone, a engleski mediji navode da bi to mogao da bude ključan gubitak u borbi “crvenih” za plasman u evrokupove.\nAger je ove sezone što zbog nesuglasica sa trenerima što zbog učestalih povreda odigrao tek 22 meča za Liverpul u svim takmičenjima, a povreda ligamenata na meču protiv Vest Bromviča prošlog vikenda udaljiće ga sa terena do druge polovine maja kada će Premijer liga naveliko biti završena.\nDo kraja engleskog šampionata ostalo je još sedam kola, a Liverpul se nalazi na šestom mestu, dok stanje odbrambenih igrača najavljuje da će ekipa Kenija Dalgliša teško stići na mesto koje vodi u evrokupove.\nTotenhem na petoj poziciji ima pet bodova više i utakmicu manje, a ako se ima u vidu da Dalgliš uz Agera ne može da računa na Martina Kelija, Glena Džonsona i Fabija Aurelija, jasno je da bi plasman najtrofejnijeg engleskog kluba u Evropu naredne sezone bio podvig ravan tituli prvaka.\nFed kup: Srpkinje u najjačem sastavu na Slovakinje\nPirova pobeda Zvezde, Partizan u finalu\nKim Klajsters mesec dana van terena\nBerluskoni želi Ronalda po svaku cenu\nŠampion Evrope na kolenima


IZBOR PORTALA 18. 01. 2020. 17:00 >> 17:03 0\nOdbor za bezbjednost i odbranu Odbor za bezbjednost i odbranu\nMajci sedmoro djece potrebna pomoć\nPorodica Knežević koja živi u blizini KAP-a u trošnoj kući živi od 200 eura mjesečno. Majka i sedmoro djece snalaze se iz dana u dan, ali kako kažu važno je da su živi i zdravi.\nEkipa TVCG posjetila je tu porodicu i uručila im pomoć naše kuće. Pozivamo sve grđane i kompanije, koji su u mogućnosti, da pomognu Kovačevićima.\n"Prošle godine započeli smo aktivnosti u nekoliko podgoričkih naselja i zaključili da je neophodno da što prije omogućimo najmlađim sugrađanima da u svakom dijelu grada dobiju adekvatan prostor za igru i razonodu, ali i za socijalnu integraciju i dalji razvoj. U zavisnosti od vremenskih uslova, te izvođača radova, kao i tenderskih i ostalih neophodnih procedura, u ovoj godini se planira izgradnja ili rekonstrukcija na ukupno 17 lokacija", napominju u Glavnom gradu.


Marko Živković na debati KOMS: Nastavlja se BORBA za slobodnu i demokratsku Srbiju - NOVA stranka\n07.09.2019 Press služba Forum mladih, KOMS, Naslovna, Nova stranka, opozicija 0\nU sredu, 4. septembra, u Centru za kulturnu dekontaminaciju (CZKD) u Beogradu održana je debata “U susret izborima 2020. godine – ima li demokratije u Srbiji?” u organizaciji Krovne orgranizacije mladih Srbije (KOMS), a u kojoj je učestvovao i član Foruma mladih Nove stranke Marko Živković.\n.@MarkoZivkovic0 nastavlja se #BORBA za slobodnu i demokratsku Srbiju! pic.twitter.com/eyZWxTrNpr\n— Forum mladih NOVE (@ForumMladihNove) September 4, 2019\nDebatujući sa kolegama iz ostalih partija o aktuelnim političkim pitanjima u Srbiji: stanju demokratije, izbornim uslovima, ulozi mladih u politici, kao i o predstojećim izborima, to jest učestvovanju ili bojkotovanju izbora 2020. godine, Živković jse posebno osvrnuo na predstojeće lokalne izbore, jer ih smatra mnogo važnijim od parlamentarnih.\n"Opozicija može da pobedi Srpsku naprednu stranku u preko 10 opština i gradova, što bi, kako kaže, zadalo ozbiljan udarac vlasti. Podsećam na izbore 1996. kada je opozicija došla na vlast u velikom broju opština, dok je bojkot 1997. godine bio gubitak za opoziciju koja više nije mogla da prati šta vlast radi", istakao je on.\nKompletan snimak debate možete pogledati na linku u nastavku:\nKOMS debata https://t.co/9zFipUt4DQ\n— Talas.rs (@Talas_rs) September 4, 2019\nPrevious article\tSaopštenje povodom sednice Gradskog odbora Nove stranke Beograd Next article\tŠef odborničke grupe NOVE u SO Paraćin Nemanja Jovanović pročitao otvoreno pismo odbornika


Izložba Brojgelove umetnosti u Beču - Eurocomm-PR\nPovodom 450. godišnjice smrti Pitera Brojgela Starijeg (1525-1569), jednog od najpoznatijih slikara 16. veka, Muzej istorije umetnosti u Beču prikazuje najveću monografsku izložbu radova ovog autora na svetu.\nPiter Brojgel Stariji je već za života smatran jednim od najnadarenijih umetnika, zbog čega su njegove slike još u to vreme imale veoma visoke cene. Zahvaljujući interesovanju Habzburgovaca za njegova dela, koji su još u to vreme prepoznali kvalitet i originalnost njegove umetnosti, Muzej istorije umetnosti u Beču danas poseduje najveću kolekciju njegovih slika.\nIzložba u Beču predstaviće oko devedeset Brojgelovih dela i to će ujedno biti šansa veka da se na jednom mestu vidi njegovo ukupno delo odnosno da se isprati stilski razvoj njegovog kreativnog procesa stvaranja i stekne uvid u njegove stvaralačke metode i jedinstven način pripovedanja.\nIzložba se može pogledati do 13. januara 2019. godine.


Crna Gora PREZADUŽENA: Državi za planirane puteve treba 3,5 milijardi eura - PV Informer Crna Gora PREZADUŽENA: Državi za planirane puteve treba 3,5 milijardi eura - PV Informer\nCrna Gora PREZADUŽENA: Državi za planirane puteve treba 3,5 milijardi eura\n12 mjeseci pre 349 pregleda Izvor: kolektiv.me\nDa bi se završili veliki investicioni projekti koje je planiralo Ministarstvo saobraćaja i pomorstva do 2035. godine, potrebno je 3,4 milijarde eura.\nPrema računici resora Osmana Nurkovića, toliko novca neophodno je za potpuni završetak auto-puta Bar-Boljare, izgradnju brze jadransko-jonske saobraćajnice kroz Crnu Goru, potpuni remont pruga od Bara do granice sa Srbijom i od Podgorice do Tirane, izgradnju pruge od Nikšića ka Trebinju, razvoj aerodroma Podgorica i Tivat, rekonstrukcija magistralnog puta Plužine – Šćepan Polje…\nStrategijom razvoja saobraćaja od 2019. do 2035. godine se priznaje da ti projekti iziskuju velike troškove koji se ne mogu finansirati iz budžeta Crne Gore.\n“U proteklih nekoliko godina, troškovi saobraćajne infrastrukture u Crnoj Gori porasli su na preko 5 odsto BDP-a. Imajući u vidu veličinu crnogorskog BDP-a i javnog duga (koji premašuje 60 odsto BDP-a), tradicionalne šeme finansiranja, kao što su krediti, nisu trenutno izvodljive ni poželjne”,piše u Strategiji koju je pripremilo Ministarstvo saobraćaja i pomorstva u saradnji sa Evropskom komisijom.\nMinistarstvo, kako ocjenjuju Vijesti, priznaje da je država prezadužena i da bi nova zaduženja za te projekte bila rizična.\nPredlaže se obezbjeđenje alternativnih izvora finansiranja, kao što su davanja izgrađenih objekata pod koncesiju, ili kroz privatno-javno partnerstvo. Oba ta oblika znače da bi investitor dobio te objekta na višegodišnje korišćenje i naplatu prihoda dok ne vrati uloženo i ostvari profit koji bi mu država garantovala.\nZa preostale četiri dionice auto-puta Bar-Boljare potrebno je 1,7 milijardi eura.\nPrioritetna dionica od 42 kilometra, Podgorica-Mateševo, koja bi trebalo da bude završena do kraja septembra naredne godine, sa dodatnim radovima koštaće oko 900 miliona eura, bez kamata i kursnih razlika.\nNaredna dionica Mateševo-Andrijevica, prema procjenama, koštala bi 295 miliona eura, a iz Ministarstva je već saopšteno da će se graditi kroz neki oblik privatno-javnog partnerstva, ali nijesu precizirali kojim.\nDruga dionica bila bi obilaznica oko Podgorice, Smokovac – Tološi – Farmaci, što bi koštalo 233 miliona eura.\nDionica Đurmani-Farmaci vrijedila bi 440, a Andrijevica-Boljare 731 milion eura.\nPrema Strategiji, rekonstrukcija i modernizacija željezničke pruge od Bara do granice sa Srbijom na Vrbnici koštala bi 246,5 miliona eura.\nNavedeno je da je sada prosječna brzina na nerekonstruisanom dijelu pruge 48 kilometara na sat, a da bi nakon modernizacija iznosila oko 70 kilometara na sat.\nRekonstrukcija i modernizacija željezničke pruge Podgorica – Tuzi – albanska granica koštala bi 35 miliona eura, a ona bi se kroz Albaniju nastavljala sve do Tirane.\nOdavno se najavljuje i mogućnost izgradnje željezničke pruge Nikšić – Trebinje – Čapljina, koja se našla u Strategiji. Dionica od Nikšića do granice sa BiH koštala bi 180 miliona eura. Te gradove nekada je spajala uskotračna željeznička pruga, kojom je saobraćao popularni “Ćiro” od izgradnje 1938. do ukidanja 1976. godine.\nU modernizaciju i proširenje Aerodroma Podgorica trebalo bi uložiti 95 miliona, a u tivatski još 55.\nNovac bi se obezbijedio davanjem aerodroma pod dugogodišnju koncesiju zainteresovanom investitoru koji bi imao obavezu da uloži taj iznos, državi plaća koncesione naknade, s tim da bi ubirao prihode za period važenja koncesije.\nMinistarstvo je pisalo koncesioni akt skoro godinu, ali je tri puta vraćan na dorade. Vlada ga je utvrdila na poslednoj sjednici u četvrtak, ali nije ispoštovala zahtjev Evropske komisije da taj dokument uskladi sa novim zakonima o privatno-javnom partnerstvu i koncesijama, koji još nijesu usvojeni, već ih Ministarstvo finansija usaglašava sa Evropskom komisijom.\nRekonstrukcija magistralnog puta Plužine – Šćepan Polje – do granice sa BiH, koštala bi 60 miliona eura. To jedina od velikih investicija u mrežu magistralnih puteva na spisku.\nJedina investicija u pomorstvo je završetak informacionog sistema za upravljanje i odgovor za pomorske incidente zagađenja, što bi koštalo 4,2 miliona eura.\nJadransko-jonska brza cesta umjesto auto-puta\nU Strategiji se ne pominje ranije najavljivani jadransko-jonski auto-put kroz Crnu Goru, već samo kategorija – brza saobraćajnica.\nBrza saobraćajnica bi se pružala duž primorja, od granice sa Hrvatskom do Albanije, a koštala bi milijardu i 13 miliona eura.\nPrva dionica bila bi od granice sa Hrvatskom do Bijele sa zaobilaznicom oko Herceg Novog. Bila bi dugačka 17 kilometara, a koštala bi 193 miliona eura.\nOd Bijele se predviđa most preko Bokokotorskog zaliva, sa vijaduktom i pristupnim putevima, a sve to vrijedilo bi 68 miliona eura.\nGradnja saobraćajnice od Tivta do Bara, sa zaobilaznicama oko Tivta, Budve i Bara, koštala bi 602 miliona eura.\nZa dionicu od Bara do granice sa Albanijom trebalo bi još 150 miliona eura.


Uskoro asfaltiranje dionice puta u Rakovcu i Podčaušu\nPredsjednik Skupštine opštine Bratunac, Ćazim Jusupović, zamjenik načelnika opštine Bratunac, Salih Dubičić i predsjednica Kluba odbornika SDA u SO Bratunac, Hiba Ramić, u pratnji mještana danas su posjetili bratunačka naselja Rakovac i Podčauš.\nPovod posjete bio je početak realizacije projekta asfaltiranja dionice puta u ovim mjestima u dužini od hiljadu metara. Sredstva za ovaj projekat zajedno su obezbijedili Federalno ministarstvo za raseljene osobe i izbjeglice i opština Bratunac.\nRealizacija ovog projekta je od velike važnosti za povratnike Bošnjake u ovim mjestima, koji danas nisu krili oduševljenje te su iskazali svoju zahvalnost na podršci koju im pružaju bošnjački predstavnici u lokalnoj ali i višim nivoima vlasti. Istakli su da je ovo asfaltiranje puta od posebne važnosti za ova naselja jer im je loša putna infrastruktura bila višegodišnji problem.\nAsfaltiranjem ovih dionica značajno će se doprinijeti lakšoj svakodnevnoj komunikaciji stanovništva, te će značajno povećati i kvalitetu života u ovim mjestima. Ova prigradska naselja više godina suočavala su se sa lošom putnom infrastrukturom i realizacija ovog projekta zbog toga je posebno važna.\nOvaj kao i brojni drugi projekti na području naše opštine realizuju se zahvaljujući bošnjačkim predstavnicima u lokalnoj vlasti koji su obezbijedili finansijska sredstva iz opštinskog budžeta kao i Federalnom ministarstvu raseljenih osoba i izbjeglica.\nTokom ove godine uz pomoć različitih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini kroz različite oblike pomoći i aktivnosti na području opštine Bratunac biće implementirani projekti u bošnjačkim naseljima u iznosu od preko milion konvertibilnih maraka.\nTo je plod uspješne saradnje izabranih predstavnika Bošnjaka iz Bratunca sa različitim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, a prije svega sa Federalnim ministarstvom za raseljene osobe i izbjeglice.\nPrevious Article SDA: Lažni izvještaj Vlade RS ne može promijeniti istinu o opsadi Sarajeva\nNext Article Skaka: Na današnji dan se prisjećamo jedne od istina koju je procesuirao Sud u Hagu


Srbija je na 35. mestu od ukupno 45 zemalja Evrope i centralne Azije po Barometru slobode za 2018. koji rangira zemlje po stepenu političkih i ekonomskih sloboda i vladavine prava. Srbija je najniže ocene dobila iz slobode medija, nezavisnosti pravosuđa, korupcije i imovinskih prava, uz komentar da su demokratski standardi i sloboda medija u ubrzanom padu i da se ionako slaba nezavisnost sudstva pogorošava neefikasnim reformama i korupcijom.\nPo Barometru slobode Fondacije Fridrih Nauman najbolje su rangirane Švajcarska, Norveška, Finska, Holandija i Irska a pet poslednjih mesta zauzimaju Kirgistan, Turska, Azerbejdžan, Rusija i Tadžikistan. Od bivših jugoslovenskih republika najbolja je Slovenija koja je na 21. mestu. Od Srbije su bolje i Hrvatska (30) i Crna Gora (33), a lošije su ocenjene Makedonija (36) i BiH (40)Gledano po kriterijumima Srbija je najslabija u domenu vladavine prava i nalazi se na 37 od 45 mesta.U poređenju sa zemljama regiona po vladavini prava bolja je od Albanije (38) i BiH (39), ali je lošije rangirana od Slovenije (18), Crne Gore (31), Hrvatske (32) i Makedonije (34).Na vrhu tabele po vladavini prava nalaze se Finska, Norveška, Švajcarska, Švedska i Holandija, a na poslednjih pet mesta Tadžikistan, Ukrajina, Moldavija, Rusija, Turska, i Kirgistan.Po političkim slobodama Srbija je na 32. mestu tik ispred Albanije (33) i Crne Gore (34), BiH (38) i Makedonije (39). Bolje od nje su Slovenija koja je na 13. i Hrvatska na 26. mestu tabele.\nNajviše političkih sloboda ima u Norveškoj, Holandiji, Švedskoj, Danskoj i Finskoj a najmanje u Kirgistanu, Turskoj, Rusiji, Azerbejdžanu i Tadžikistanu.\nKada je reč o ekonomskim slobodama Srbija je na 35. mestu.\nU regionu je ubedljivo najbolje rangirana Makedonija koja je osma na tabeli, a u prvoj polovini tabele nalaze se još i Rumunija (14), Albanija (18) i Bugarska (21). Crna Gora je na 31. mestu. Slabije od Srbije na listi ekonomskih sloboda rangirane su Slovenija (37) i Hrvatska (41).\nPoslednje su na tabeli Francuska, Ukrajina, Grčka i Italija, dok su ekonomski najslobodnije Švajcarska, Gruzija, Irska, Estonija i Island.\nSrbija je u oblasti "Političkih sloboda" za "Slobodu i pravičnost izbora" dobila ocenu 7,5. U analizi prilika u Srbiji se navodi se izborni proces pogoršao četvrtu godinu za redom u Barometru slobode.\n"Slabljenje demokratskih izbornih institucija, zloupotreba vlasti i državnih resursa, povećanje kontrole nad medijima i neregularnosti na izborni dan označili su nejednake uslove za političke partije. Građani su u okruženju stalnih izbora, često vanrednih, koje vladajuća partija koristi da konsoliduje vlast i skrene fokus s upravljanja državom", navodi se u izveštaju\nDodaje se da su izbore u Beogradu 2018. godine obeležili pristrasno medijsko pokrivanje vladajuće partije, zamagljivanje linije između kampanje i regularnih aktivnosti državnih zvaničnika, zastrašivanje birača i prevare u izbornom danu.\nSrbija je dobila ocenu 5,83 u oblasti "Odsustvo neustavnih veto aktera", koja se odnosi na to koliko neformalne grupe mogu uticati na poličke odluke. "Donošenja odluka u Srbiji je pod efektivnom kontrolom izabranih državnih zvaničnika. Ipak, koncentracija vlasti u ustavno ceremonijalnoj ulozi predsednik i slab sistem podele vlasti ometaju demokratske institucije i vladavinu prava", navodi se u izveštaju.\nOcenjuje se da je politizacija sudstva uveliko sputava njegove kontrole funkcije, dok su bliske veze vladajuće elite i pojedinih kompanija uspostavljene tako da pogoduju njihovim ličnim koristima.\nPo pitanju "Medijskih sloboda" Srbija je dobila ocenu 5,1 uz komentar da su "demokratski standardi, sloboda i nezavisnost medija u Srbiji u ubrzanom padu". Podseća se da je pozicija Srbije na listi Reportera bez granica pala za 10 mesta i da je najnižem mestu među zemaljama Zapadnog Balkana.\n"Vladajuća elita ne okleva da zloupotrebi pravne - ili upotrebi vanpravne - instrumente da se suoči s onim koji su kritični prema vladi i/ili predsedniku Aleksandru Vučiću", navodi se u Barometru slobode.\nU "Vladavini prava" za "Nezavisnost sudstva" Srbija je dobila ocenu 2,92.\n"Nezavisnost sudstva u Srbiji je na veoma niskom nivou i pogorošava se usled nepostojećih ili ponovljenih sporih, plitkih i nekonzistentnih reformi, odsustva politčke volje za sprovođenje ili poštovanje zakona, kao i preko različitih pritisaka izvan vlade, poput organizovanog kriminala ili nereformisanih delova 'duboke države' ili korupcije, nepotizma ili kronizma", navodi se u izveštaju.\nU oblasti "Korupcija" Srbija je dobila ocenu 4,1. Srbija radi i manje nego što je realistično moguće da se postepeno smanji mito, navodi se u izveštaju.\n"Zarobljenost ključnih institucija (uključujući one koji bi trebalo da budu nezavisne) i ključnih pozicija u javnom sektoru (koji je sam veoma veliki i tek delomično korporatizovan) lojalnim ljudima vladajuće partije omogućava ogromno polje za netransparente megaprojekte dok se smanjuje polje za istraživanje navnodnih neregularnosti", dodaje se u izveštaju.\nZa "Zaštitu ljudskih prava" Srbija je dobila ocenu 6,12.\nNavodi se da se po pitanju ljudskih prava u Srbiji primetni različiti trendovi. Na primer, u obrazovanju su pozitivne stvari obrazovanje na jeziku manjina ili inkluzija dece migranata, dok se, s druge strane "dopuštaju prilično očigledni korupcija, kupovina diploma i plagijati".\nDodaje se da je trgovina ljudima i dalje veliki problem, dok je, uprkos rastu ekstremizma i govora mržnje, zaštita manjina u proseku bolja.\nNavodi se da su seksualne manjine nedavno imale najveći napredak sa redovnim Paradama ponosa i uzmicanjem homofobnih narativa u medijima. Najgori je razvoj u slobodi misli i izražavanja, što je povezano sa smanjenjem medijskih sloboda i povećanom cenzurom kod javno finansiranih umetničkih radova.\nU "Ekonomskim slobodama" za "Bezbednost vlasničkih prava" Srbije je dobila ocenu 4,6 pošto se navodi da privatna svojina nije odgovarajuće zaštićena, dok pravosuđe nije nezavisno od snažnih spoljnih uticaja.\n"Slučaj Savamale iz proleća 2016, koji je pokazao do koje mere su vladine službe navedene da služe pojedinim privatnim interesima, još nije rešen usled opstrukcije i manjka politčke volje", navodi se u izveštaju.\nS druge strane, pravno sprovođenje ugovora je neefikasno usled odlugovlačenja i skupih pravnih procedura.\nZa "Veličinu vlade" Srbiji je data ocena 6,21, a za "Regulisanje kredita, rada i poslovanja" 6,25.\nU Barometru slobode se navodi da povoljno okruženje za poslovanje u Srbiji i dalje nedostaje, sa najvećim izazovima koji dolaze zbog niskog nivoa vladavine prava, parcijalnog sprovođenja propisa i korupcije.\n"Usled povećane centralizacije političkih ovlašćenja, Srbija pokazuje neke karakteristike zarobljenje države u kojoj restriktivna pravila važe samo za one koji nemaju dobre političke veze", navodi se u izveštaju.\nOcenjuje se da su reforme sprovedene poslednjih godina uglavnom poboljšale situaciju velikim kompanijama koje imaju mogućnost da direktno kontaktiraju političare.\nZa "Slobodu spoljne trgovine" Srbija je dobila ocenu 8,74. Carine su uglavnom niske, ali postoje necarinske trgovinske barijere s komplikovanom standardizacijom i procedurama izdavanja dozvola.\nNavodi se da je Srbija jedna od retkih evropskih država koje nije u Svetskoj trgovinskoj organizaciji, pošto su pregovori o učlanjenju obustavljeni 2013. zbog potpune zabrane prodaje GMO proizvoda.\nCarinska služba je neefikasna, dok su carinski zvaničnici skloni korupciji i političkom uticaju što ljudima s dobrim političkim vezama daje prednost nad konkurencijom.\nIzvor: Beta, Euroactiv\nViše iz ove kategorije « Medijska koalicija: Vlasti moraju imati isti tretman za sve novinare\tSavet za šampu: Statistika kršenja kodeksa novinara sve gora, sunovrat profesionalnih standarda »


Prva odluka Ane Brnabić hladan tuš za Zapad - 27.06.2017, Sputnik Srbija\nAmerička agencija AP ocenila je da je izborom Aleksandra Vulina za mesto ministra odbrane mandatarka za sastav nove Vlade Srbije Ana Brnabić „potopila” nade... 27.06.2017, Sputnik Srbija\nSlažem se sa Palmom.\n15:45 27.06.2017 (Osveženo: 17:27 27.06.2017)\n© REUTERS / StringerAna Brnabić\nAmerička agencija AP ocenila je da je izborom Aleksandra Vulina za mesto ministra odbrane mandatarka za sastav nove Vlade Srbije Ana Brnabić „potopila” nade Zapada da će njena nominacija značiti udaljavanje od uticaja Moskve.\nAP u izveštaju iz Beograda navodi da se na listi za sastav nove Vlade nalazi nekoliko otvoreno proruskih i antizapadno orijentisanih zvaničnika, a Vulina opisuje kao „zvaničnika čvrstog proruskog opredeljenja“.\n„Ruski čovek” u Vladi Ane Brnabić zadužen za inovacije\n„Kada je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nominovao Anu Brnabić, koja se školovala u SAD i Britaniji, da ga nasledi na mestu premijera, to je viđeno kao njegov pokušaj da umiri zabrinutost Zapada da se Srbija suviše približava Rusiji“, piše američka agencija.\nPojedini mediji objavili su da SAD nisu zadovoljne rešenjem da Vulin vodi odbranu.\nSam Vulin je izjavio, kako ga citira „Alo“, da je „čuo sa više strana“ da se ambasador SAD interesovao za to rešenje, odnosno da je bilo interesa, „i u inostranstvu, i od strane unutrašnjih lobija“, da resor odbrane vodi neko blizak „isključivo Zapadu“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da nema primedbi na sastav kabineta Brnabićeve i da na njega nije bilo pritisaka zbog izbora Vulina za budućeg ministra odbrane.\n„Na mene niko nije vršio pritisak, niko ni iz jedne ambasade i vlade, nijedan predsednik“, rekao je Vučić.\n„Podrazumeva se da ne može, ali niko nije ni pokušavao. Lagao bih da izigravam heroja, kao ’ja junak, izdržao sam‘. Niko me ništa nije pitao“, dodao je Vučić.\nAP dodaje da se očekuje da će Brnabićeva ove nedelje preuzeti dužnost premijera i tako postati prva žena na čelu Vlade Srbije koja se otvoreno deklarisala kao lezbejka.


Varheji: Zašto ”evropska perspektiva”, a ne ”proširenje”\nTanjug 7. maja 2020. 17:15\nBRISEL, 7. maja ( Tanjug) – Komesar za proširenje Oliver Varheji ocenjuje da je „Zagrebačka deklaracija” usvojena na samitu lidera EU i Zapadnog Balkna jaka potvrda mogućnosti zemalja Zapadnog Balkan da postanu članice EU.\nSuočen sa mnogobrojnim kritikama zbog izostanka reči ”proširenje” iz teksta deklaracije, komesar Varheji navodi da je u pitanju samo druga formulacija mogućnosti članstva u EU.\n”Evropska perspektiva se navodi u deklaraciji usvojenoj na samitu u Solunu 2003. godine. To je ime koje je proširenju tj pristupanju dato ”po rođenju””, navodi Varheji.\nKomesar za proširenje objašnjava da je jučerašnja ”Zagrebačka deklaracija” bazirana na prethodnim saopštenjima ,koja za osnovu imaju upravo Solunski samit EU- Zapadni Balkan iz 2003. godine, kojim je ”EU potvrdila evropsku perspektivu zemlja Zapadnog Balakna”.\n”Mislim da je evropska perspektiva sada dobila svoju punu potvrdu, čak i jače nego i radijim deklaracijama”, navodi Varheji.\nTokom debate o rezultatima jučerašnjeg samita lidera EU i Zapadnog Balkna u Spoljnopolitičkom odboru Evropskog paralemta mnogi parlamentraci su naveli da završnoj deklaraciji ”nedostaje konkretna izjava o proširenju” i da su se nadali da će ”videti reč proširenje umesto navedene podrške evropskoj perspektivi regiona”.\nVerenica Kašogija tužila saudijskog prestolonaslednika\nBlizu 2.000 zatvorenika pobeglo u napadima na zatvore u…\nPutin i Makron o Nagorno-Karabahu i borbi protiv terorizma\nSan Francisko uvodi kažnjavanje za rasističke pozive…


Sebastijan Fetel, najnovije vesti - Naslovi.net\nVozač Ferarija Šarl Lekler prihvatio je krivicu za sudar sa Maksom Ferstapenom iz Red Bula na startu trke Formule 1 za Veliku nagradu Japana. Lekler je krenuo sa druge pozicije u nedeljnoj trci, ali su ga pretekli Valteri Botas i Ferstapen. Lekler nije… »\nVozač Ferarija Šarl Lekler prihvatio je krivicu za sudar sa Maksom Verstapenom iz Red Bula na startu trke Formule 1 za Veliku nagradu Japana. Lekler je krenuo sa druge pozicije u jučerašnjoj trci, ali su ga pretekli Valteri Botas i i Verstapen. Lekler… »\nVozač Mercedesa Valteri Botas rekao je da je srećan zbog današnje pobede u trci Formule 1 za Veliku nagradu Japana i šeste titule ekipe u konkurenciji konstruktora. "Srećan sam, zaista sam srećan. Kvalifikacije su bile tesne i nije bilo lako krenuti… »\nB92: Fetel: Loš start, Valteri je leteoB92: Botas: Nisam odustajao, ponosan sam na ekipujoš 10 povezanih\nVečernje novosti pre 4 satajoš 3 povezane


Vesti, 19.01.2012, 10:05 AM\nGoogle testira alternativnu dvostepenu verifikaciju za Gmail i Google naloge koja će koristiti QR kod i koja bi trebalo da zaštiti vlasnike naloga onda kada koriste javne računare, u bibliotekama ili kafiima, koji mogu biti zaraženi keylogger Trojancima ili drugim malverima koji imaju sposobnost krađe podataka.\nDvostepena verifikacija QR kodom je zamišljena tako da korisnik poseti specijalno dizajniranu Google stranicu na kojoj će mu biti ponuđen QR kod. Kod treba skenirati telefonom što će rezultirati pojavom linka na veb stranici brauzera telefona. Klik na link vodi ka stranici za prijavljivanje na Google nalog gde korisnik treba da unese svoje podatke za prijavljivanje što se obavlja na telefonu, a zatim brauzer kompjutera preusmerava korisnika na Google nalog gde je korisnik sada prijavljen.\nProjekat QR dvostepene verifikacije nazvan je Sezam, a na stranici na kojoj se testira sistem nalazi se obaveštenje koje potpisuje Dirk Balfanz iz Google-ovog tima zaduženog za bezbednost koji je potvrda da Google radi na novom mehanizmu verifikacije uz pomoć telefona.\nMeđutim, QR verifikacija možda nikada neće biti dostupna korisnicima u ovom obliku. Naime, Balfanz je u izjavi za ZDNet rekao da u kompaniji neprekidno rade na poboljšanju mehanizama provere identiteta korisnika prilikom prijavljivanja na naloge i da isprobavaju različite načine koji treba da donesu bolju zaštitu vlasnicima naloga. Novi način dvostepene verifikacije je za sada samo eksperiment i ne mora da znači da će u ovoj formi ikada biti dostupan korisnicima.


2001/04/21 17:26 Dualizam i nervoza u odnosima izmedju Tirane i Skoplja\nSAT, 21 APR 2001 17:26:36 GMT\nDualizam i nervoza u odnosima izmedju Tirane i Skoplja\nDvanaestog aprila, istog dana kada je premijer Makedonije Ljup�o Georgijevski tra�io pomo� od albanske vlade kako bi intervenisala kod albanskih politi�kih partija u Makedoniji i pristali na stvaranje jedne koalicione vlade na �irokoj osnovi sa dvema glavnim makedonskim partijama, glasnogovornik makedonske vlade A. Milo�ovski je javno kritikovao albansku vladu zbog defekata u popisu stanovni�ta organizovanog aprila meseca u Albaniji, koji je po njemu spre�avao ustanovljavanje ta�nog broja pripadnika makedonske manjine u Albaniji, koja zvani�no dosti�e brojku od 5 hiljada osoba. Prema posljednim izjavama zvani�nika u Skoplju, u Albaniji �ive oko 300.000 Makedonaca, cifra koja zvu�i apsurdnom u Tirani. Ova igra sa ciframa u stvari simbolizuje situaciju kompleksnih odnosa izmedju Albanije i Makedonije, koju karakteri�e dualizam, vi�e unutra�nji nego javni, i izvesne nervoze koja se tokom poslednje makedonske krize jo� vi�e pove�ava.\nVlada Albanije je bila medju prvima koja se odmah svrstala na strani makedonske vlade u njenom suo�avanju sa naoru�anim albanskim gerilcima koji su se pojavili sa skra�enicom "U�K" u malesiji Tetova. Lideri Albanije su sna�no osudili nasiljei ekstremizam svojih sunarodnika i podr�ali suverenitet makedonske dr�ave. Podr�ka Tirane je bila toliko nedvosmislena da su je pozitivno ocenili ne samo �elnici Evropske Unije i NATO-a, ve� i premijer Makedonije Georgijevski, predsednik Trajkovski i ministar inostranih poslova Kerim javno su se zahvalili albanskoj vladi za ovu pru�enu podr�ku.\nIpak, Tirana i Skoplje su imali dijametralno suprotna stajali�ta oko ocena korena posljednje krize u Makedoniji. I dok je makedonsko rukovodstvo tokom �itave krize istrajavalo na stavu da je ono �to se desilo na brdima oko Tetova bila oru�ana agresija koja je do�la sa Kosova, rukovodstvo Albanije je instistiralo na oceni da je kriza rezultat unutra�njih razvoja i akumulisanih problema bez pravog re�enja od strane makedonskih vlada za njihove medjuetni�ke odnose.\nU stvari, uprkos o�troj osudi albanskih gerilaca u Makedoniji od strane Evropske Unije, NATO-, OEBS-a i zapadnih dr�ava, bila je takore�i jednoglasna njihova sugestija za otvaranje unutra�njeg politi�kog dijaloga izmedju makedonske vlade i albanskih politi�kih partija u cilju rasprave o problemima me�uetni�kih odnosa i zahteva tamo�njeg albanskog stanovi�tva, �to se u stvari i dogodilo otvaranjem dijaloga pod predsedavanjem predsednika Trajkovskog.\nU vreme kada je konflikt u Tetovu stavljen pod kontrolom i zapo�eo me�uetni�ki politi�ki dijalog izme�u makedonske vlade i albanskih politi�kih partija, iz Skoplja su poslate na adresu Tirane nekoliko optu�bi u kojima se tvrdi da Albanija dozvoljava dolazak naoru�anih grupa Nacionalne oslobodila�ke vojske koja deluje u Makedoniji. Jedan od �elnih ljudi Ministarstva unutra�njih poslova Makedonije, zamenik ministra Ljuben Bo�kovski je �etvrtog aprila izjavio da je grupa od 50 naoru�anih osoba u uniformama U�K iz Albanije u�la u Makedoniju u zoni grada Debar, da su kontaktirali sa ljudima u cilju njihove regrutacije i mobilizacije i da su se zatim ponovo vratili u Albaniju. Makedonski mediji su jo� vi�e amplifikovale tu optu�bu navode�i da je u Albaniji izgradjeno 14 kampova za vojnu obuku oko 4500 vojnika onog �to se naziva U�K. Osim toga, objavljene su i informacije o novim dislociranjima vojnih snaga i makedonskih specijalnih jedinica na granici sa Albanijom. Za trenutak je izgledalo da se stvara jedno novo �ari�te tenzija u ovoj pograni�noj zoni, ali ministarstvo reda Albanije i albanski premijer su odmah opovrgli i odbacili optu�be kako oko kampova za obuku, tako i o oko prelazaka granice izmedju dve zemlje od strane naoru�anih grupa.\nU nastojanju da uveri medjunarodnu zajednicu da je van bilo kakvih nastojanja za stvaranje tenzija na njenoj granici sa Makedonijom, albanska vlada je zvani�no zatra�ila od NATO-a da po�alje svoje misije kao pomo� za kontrolu i nadgledanje granice izmedju Albanije i Makedonije, zahtev koji je Severnoatlantska alijansa prihvatila. Osim toga, ministar unutra�njih poslova, ministar odbrane i predsednik albanske nacionalne informativne slu�be, svo troje zajedno, su 12 aprila organizovali susret sa vojnim ata�eima akredotovanih u Albaniji kako bi pru�ili uveravanja medjunarodnoj zajednici o jakim merama kontrole koje je preduzela albanska vlada, koja je kao poja�anja snagama grani�ne policije poslala u prefekturu Debra vi�e od 100 vojnih komandosa.\nDiplomatske i me�unarodne misije pristune u Tirani ne isklju�uju mogu�nost nastojanja za o�ivljavanje kriminalne trgovine oru�jem izmedju dve zemlje, i kao da bi to potrvdile snage albanske policije su uhapsile u Libra�du 14 aprila 2 kosovska mladi�a koji su transportovali 5 pu�aka, jedan minobaca� i jedan pi�tolj prema granici sa Makedonijom. Me�utim, me�unarodne misije u albanskom glavnom gradu izgleda da su sklone verovati �injenici da je albanska vlada van svakog zvani�nog impliciranja sa gerilskim grupama koje deluju u Makedoniji.\nNervoza u porastu koja je okarakterisala grafikon albansko-makedonskih odnosa tokom posljednje krize manifestovala se u jo� jednom novom pravcu. 31 marta, prema poverljivim izvorima ovde u Tirani, Ministarstvo inostranih poslova Makedonije je poslalo protestnu notu Ministarstvu inostranih poslova Albanije zbog onog �to je ono klasifikovalo kao "grani�ni incident" i koji se po njemu ticao kr�enja vazdu�nog prostora Makedonije od strane jednog helikoptera KFOR-a, koji je dolazio iz Albanije. Makedonska strana je tokom dana navodnog dogadjaja poslala protestnu notu, iako je priznala da je misija KFOR-a pri makedonskom Ministarstvu odbrane izjavila da nije bilo nijednog leta helikoptera KFOR-a na vazdu�noj liniji izmedju dve zemlje. I komanda snaga KFOR-a razme�tenih u Albaniji, u gradu Dra�u, je negirala da je bilo takvog leta. Tirana je u svojoj noti odgovora odbacila kao neistinit makedonski protest i pretenziju da je do�lo do grani�nog incidenta izmedju dve zemlje izazvanog od strane helikoptera KFOR-a.\nImpliciranje imena KFOR-a u bilateralnim odnosima predstavlja jedan novi elemenat, ali upravo to ime je kako izgleda primorala obe strane da ne daju publiciteta njihovim zvanin�nim protestima i protivprotestima oko tog doga�aja.


FBiH do odluke Evropske agencije za lijekove obustavlja cijepljenje AstraZenekom\nEdis Deljković, 16/03/2021\nOdbora za koordinaciju provedbe Plana cijepljenja protiv COVID-19 u Federaciji BiH prolongira proces cijepljenja do četvrtka, 18.03.2021. godine, do kada će Evropska agencija za lijekove (EMA) pojedinačno proučiti svaki slučaj, analizirati podatke i donijeti odluku o povezanosti prijavljenih incidenata s primjenom cjepiva AstraZeneka, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\nU Federaciji BiH do sada nije prijavljena nijedna teža neželjena reakcija nakon primjene cjepiva AstraZeneke.\nNaglašavamo da je cjepivo AstraZeneka ispitano na više od 30 000 ljudi i da je Evropska agencija za lijekove (EMA) analizirala opsežne podatke koji pokazuju da je cjepivo sigurno. Također, prema dostupnim podacima iz EU i UK, do danas je više od 17 miliona ljudi primilo cjepivo AstraZeneke, a zabilježeno je manje od 40 slučajeva krvnih ugrušaka. Bitno je istaknuti da je korist cjepiva i dalje višestruko veća od rizika, ali da je svakako nužno ispitati svaki incident i provesti detaljnu analizu.\nOdbor za koordinaciju će pratiti sva zbivanja i shodno novim informacijama i dokazima donijeti odluku o daljnjem procesu imunizacije cjepivom Astrazeneka.\nKineska ofanziva od 4,6 milijardi dolara u borbi za tržište električnih automobila\nUgostitelji protestuju ispred Skupštine Srbije, blokirali saobraćaj


Usvojen Rebalans budžeta, potvrđeni akti predsjednika Republike\nPoslanici su po hitnom postupku usvojili Rebalans budžeta za ovu godinu u iznosu od 3,613 milijardi maraka, što je povećanje za 188 miliona KM.\nBudžetski prihodi do kraja godine procjenjuju se na 2,757 milijardi maraka, što je manje za 240 miliona KM. Ipak, nisu tačne kritike opozicije da Srpska nije imala vlastitih sredstava za ublažavanje posljedica epidemije virusa korona, jer je u ovu krizu unijela 100 miliona maraka budžetskog suficita iz prošle godine, rekao je Radovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nVlada je i u vrijeme epidemije obezbijedila sredstva da se za sve zdravstvene radnike uplaćuju porezi i doprinosi, počev od 1. januara ove godine ili čak i mjesec ranije.\n"U rebalansu budžeta koji treba da usvojite danas imate dodatna 52 miliona za Fond zdravstva, upravo za te potrebe. Valja je i to neki rad, valjda je i to neki uspjeh. U ovoj godini do 15. marata imali smo rast direktnih i indirektnih prihoda, i da se tako nastavilo ne da bi ostavarili budžet kako smo ga planirali i ne da bi izvršavali naše obaveze nego sigurno rješavali i neke druge stvari", kaže Višković.\nNarodna skupština usvojila je Odluku o izmjeni odluke o dugoročnom zaduživanju Republike Srpske za 2020. godinu. Predviđeno je da se Srpska dugoročno zaduži na domaćem tržištu do 354,13 miliona maraka, od čega je već realizovano 214,13 miliona maraka, a planirano je zaduženje do 140 miliona maraka kroz emisije obveznica i kreditna zaduženja. Srpska će se dugoročno zadužiti i na inostranom tržištu do 323,86 miliona maraka kod MMF-a, Evropske Komisije i Svjetske banke – Međunarodne banke za obnovu i razvoj, a u skladu sa Rebalansom budžeta Republike Srpske za 2020. godinuu. Opozicija je zamjerila način trošenja sredstava tokom pandemije. MInistarka finansija objašnjava da su životi bili prioritet.\n"Sve što je gospođa Vidović iznijela da je utrošeno u ovom momentu kriznom, sve podržavam. Ali, ne podržavam način na koji vi hoćete da trošite", kaže Miladin Stanić, šef Kluba poslanika SDS-a, u NSRS.\n"Prva naša briga, kao što sam i rekla je bilo spašavanje ljudskih života, druga održavanje zdravstvenog sistema i treća pomoć privredi. Do sada je dato 237 miliona maraka u prvoj reakciji Vlade na ovu pandemiju. Čeka nas i druga reakcija Vlade, zasigurno čeka jer će privreda i u narednom periodu imati velike probleme", kaže Zora Vidović, ministar finansija Republike Srpske.\nPoslanici su usvojili i Odluku o prihvatanju zaduženja Republike Srpske prema Svjetskoj banci – Međunarodnoj banci za obnovu i razvoj za dodatno finansiranje projekata registracije nekretnina. Sredstva će biti uložena za realizaciju dodatnog finansiranja Projekta registracije nekretnina u iznosu do 12,8 miliona evra, što je 64,1 odsto od ukupnog iznosa kredita za BiH, koji iznosi 20 miliona evra.\n"Kada se završi ovaj projekat, za koji će biti zadužena RUGIPP, tada će oni izvještaj položiti ovom parlamentu, o utrošku ovih sredstava ili na pola projekata šta su uradili od ovog dodatnog zaduživanja kako bi rješili problem imovinsko-pravne prirode. jer ni jedna investicija ne može započeti ukoliko nisu rješeni imovinsko-pravni psolovi", kaže Srebrenka Golić, ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske.\nOpozicija je napustila salu prije glasanja, tako da je preostalih 50 poslanika izglasalo potvrđivanje akata koje je donio predsjednik Republike za vrijeme vanrednog stanja i odluku o prestanku važenja uredbi sa zakonskom snagom.\nRadi se o 19 uredbi, donesenih tokom vanrednog stanja. Neke uredbe su prestale sa vazenjem ukidanjem vanrednog stanja.


Podeljene prve nagrade kviza "Upoznajte rvanje"\nPodeljene prve nagrade kviza „Upoznajte rvanje“\nObjavljeno 10.08.2013. u 14h\nPet sugrađana koji su imali najviše sreće u prvom danu nagradnog kviza „Upoznajte rvanje“, osvojili su juče vredne nagrade – fotoaparate, tablet računare i bicikl. Nagradni kviz, organizovan u okviru Svetskog prvenstva u rvanju koje će u Zrenjaninu biti održano od 20.do 25.avgusta, okupio je u subotu na kupalištu Peskara oko stotinu učesnika.\nSvi koji su bili zainteresovani da učestvuju, ostavljali su svoje podatke, a oni koji su imali najviše sreće da njihov kupon bude izvučen, odgovarali su na jednostavna i šaljiva pitanja i osvajali nagrade.\nPodeljena su dva tablet računara, dva fotoaparata i jedan bicikl, a nakon prvog kviza, u narednim danima biće održana još tri na različitim lokacijama u gradu.\nPrema najavama organizatora, preostala dva biće održana sledeće nedelje na gradskom bazenu, glavnoj gradskoj ulici i na splavu „Tropski bar“ na Peskari, a datum i sat održavanja biće ranije najavljeni putem medija.\nFinalno izvlačenje biće održano 20.avgusta na svečanoj ceremoniji otvaranja prvenstva kada se u Kristalnoj dvorani očekuje nekoliko hiljada ljudi.\nNAKON SVEČANOG OTVARANJA I PRVIH BORBI – BESPLATAN KONCERT ADILA\nPromoterke Svetskog prvenstva u rvanju podelile su juče kupačima na Peskari 300 ulaznica za svečano otvaranje manifestacije koja će tih dana Zrenjanin pozicionirati u centar sportskih dešavanja.\nPrisustvom na svečanom otvaranju, svaki posetilac u Kristalnoj dvorani dobiće ulaznicu za koncert pevača Adila koji će biti održan istog dana u Kino bašti oko 23 časa.\nOrganizatori navode da je to jedini način da se dođe do ulaznica za koncert i pozivaju sve sugrađane da budu dobri domaćini za više od 1000 gostiju iz preko 50 zemalja sveta.\nTagovi:kviz, nagrade, promoterke, prvenstvo, rvači, rvanje


Ovaj pravni akt obavezuje sve države potpisnice da svojim građanima pruže pravo na lokalni nivo vlasti i da na tom nivou garantuju određena minimalna prava\nNajvažniji i osnovni pravni akt na nivou evropskog kontinenta koji propisuje i garantuje pravo građana na lokalnu samoupravu je Evropska povelja o lokalnoj samoupravi. To je krovni dokument sa čijim principima i pravilima moraju da budu usklađeni svi zakoni i propisi, od ustava pa na dalje, koji se odnose na lokalnu samoupravu u zakonodavstvima svih zemalja potpisnica povelje. Povelja je posle višegodišnjih usklađivanja, konsultacija i diskusija usvojena pod okriljem Saveta Evrope 1985. godine. Od tada je povelju ratifikovalo 47 zemalja, odnosno sve članice Saveta Evrope. Srbija je ovu povelju ratifikovala tek 2007. godine, i od tada traje usklađivanje srpskog zakonodavstva sa njenim principima. Najnovije usklađivanje bilo je usvajanje zakona o potvrđivanju dodatnog protokola Evropskoj povelji o lokalnoj samoupravi o pravu da se učestvuje u poslovima lokalnih vlasti i, u skladu sa tim, usvajanje Zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi iz juna 2018. godine.\nPravo na lokalni nivo vlasti\nOve izmene odnosile su se na uvođenje obaveze na veće učešće javnosti u radu lokalne samouprave. Konkretno, ove najnovije izmene zakona o lokalnoj samoupravi, u cilju davanja mogućnosti građanima da učestvuju u kreiranju i donošenju odluka, uvele su obavezu sprovođenja postupka javne rasprave za donošenje najznačajnijih opštih akata: statuta, budžeta – u domenu planiranja lokalnih investicija, strateškog plana razvoja, utvrđivanja stope lokalnih prihoda ili usvajanje prostornih i urbanističkih planova. Proširen je krug ovlašćenih predlagača za sprovođenje javne rasprave, u smislu da to može inicirati i kvalifikovani broj samih građana i jedna trećina odbornika lokalne skupštine. Dopunjeni Zakon utvrdio je i obavezu za nadležni lokalni organ da preko Internet prezentacije ili na drugi način, obavesti javnost da je počeo sa pripremom propisa koji donosi skupština.\nEvropska povelja o lokalnoj samoupravi obavezuje sve države potpisnice da svojim građanima pruže pravo na lokalni nivo vlasti i da na tom nivou garantuju određena minimalna prava. Građani treba da imaju pravo da učestvuju u javnim poslovima, lokalne zajednice treba da imaju izvesnu autonomiju i garantovano finansiranje, moraju da postoje lokalni organi koje građani sami biraju. Povelja sadrži i principe o zaštiti lokalnih granica, postojanju adekvatnih administrativnih struktura i resursa, ograničenju upravnog nadzora od strane centralnih vlasti i zakonskoj zaštiti prava na lokalnu samoupravu.\nSavet Evrope je oformio posebne organe koji nadziru i kontrolišu poštovanje principa povelje od strane zemalja potpisnica. Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope i Komitet tog Kongresa za monitoring su organi Saveta Evrope, zajedničke organizacije 47 zemalja Evrope među kojima je i Srbija. Kao što je Sud za ljudska prava u Strazburu ustanovljen kao organ Saveta Evrope koji vrši monitoring nad primenom Evropske konvencije o ljudskim pravima, čiji je Srbija potpisnik, tako postoji i Monitoring komitet, organ Saveta Evrope koji kontroliše da li sve države članice primenjuju Evropsku povelju o lokalnoj samoupravi čiji je Srbija potpisnik.\nSvaki građanin Evrope ima pravo da pokrene postupak pred Sudom za ljudska prava u Strazburu ako smatra da su mu u državi potpisnici prava povređena. Isto tako i svaka opština ili grad može da se žali ukoliko se u državi potpisnici ne poštuju prava građana na lokalnu samoupravu u skladu sa Poveljom o lokalnoj samoupravi. Kao članica Saveta Evrope, Srbija ima u Sudu u Strazburu svoje sudije i ima u Monitoring komitetu svoje predstavnike koji ocenjuju stanje u drugim državama, a članovi iz drugih država kontrolišu poštovanje Povelje o lokalnoj samoupravi u našoj zemlji.\nŽalba Savetu Evrope je pravo i obaveza svakog kome su prava povređena. Država za koju se ustanovi da krši prava svojih građana i odredbe Konvencije o ljudskim pravima ili Povelje lokalnoj samoupravi koje je potpisala, može biti kažnjena, odnosno naći se pod sankcijama od strane Saveta Evrope.\nStalni monitoring i kontrola\nMonitoring misija Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope posetila je Srbiju u periodu od 28. februara do 2. marta 2017. godine, a u okviru posete članovi misije sastali su se sa predstavnicima lokalnih, državnih i pokrajinskih organa vlasti i nezavisnih tela. Nakon svake posete ovih misija koje predstavljaju određenu kontrolu poštovanja principa povelje, sastavlja se izveštaj o stanju lokalne demokratije u kontrolisanoj zemlji i taj izveštaj se razmatra i usvaja u telima Saveta Evrope. U Beogradu je u februaru 2019. godine održana sednica Komiteta za monitoring Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope na poziv Opštine Paraćin i uz pomoć opština Čajetina i Stari grad i grada Šapca.\nOve lokalne samouprave iskazale su jedan broj primedbi žaleći se na odnos centralnih vlasti prema tim opštinama imajući u vidu da u njima nije na vlasti ista stranka ili koalicija koja ima većinu na republičkom nivou. Ovakve žalbe i situacije nisu neuobičajene i događaju se u mnogim evropskim zemljama.\nVeoma je važno da na nivou iznad državnog postoji stalni monitoring i kontrola koji bdiju nad pravima lokalnih samouprava i garantuju njihovu autonomiju i samostalnost.


uhapšen sudija u osijeku zbog zdravka mamića\n28. November, 21:10\nNova hapšenja zbog Zdravka Mamića: Pričao o 400.000 evra mita, policija morala da reaguje! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNova hapšenja zbog Zdravka Mamića: Pričao o 400.000 evra mita, policija morala da reaguje!\n24.11.2021. / 12:13\nPoslije tvrdnji Zdravka Mamića o potkupljivanju uhapšen je jedan sudija.\nNjihovi advokati kažu da se još uvek ne zna tačan razlog hapšenja,a ovo je drugi put da je Vekić u pritvoru ove godine. Njega je policija privela i u junu ove godine zajedno sa sudijama Antom Kvesićem i Darkom Krušlinom.\nSve se to desilo nakon konferencije Zdravka Mamića koji je otkrio da je potkupljivao sudije i da optužio je Vekića za primanje mita u vrednosti od 400.000 evra.\nZdravko Mamić fudbal


PREDAVANJE DRAGOSLAVA BOKANA U KULTURNOM CENTRU: SVETOSAVLJE KAO SVJETIONIK U MAGLI Kulturni centar Trebinje\nU organizaciji Srpskog udruženja „Ћирилица“, večeras je u Kulturnom centru Trebinje poznati publicista, režiser i književnik iz Novog Sada Dragoslav Bokan održao predavanje na temu „Vraćanje Srba na otadžbinski i svetosavski put“.\nDragoslav Bokan naveo je da je riječ o dinamičkom procesu – ne o nečemu što se dogodilo ili što će se sigurno dogoditi, već o nečemu što suštinski zavisi od svakog od nas. On smatra da pitanje da li će se Srbi vratiti na svoj otadžbinski put sa kojeg su skrenuli pre tačno 100 godina, zavisi od svakog pojedinca, od svakog ko se bude u srcu pitao kako da pomogne zajedničkoj obnovi onog srpstva kome se divimo čitajući knjige, razmišljajući o našim precima, moleći se pred njima, gledajući ih na freskama, te šta da učinimo da Srbija realno, u našem prisustvu, pred našim očima, počne da liči na ono što najviše volimo. I kakva je naša odgovornost, zašto smo još daleko od tog sudbinskog koraka realnog vraćanja na taj srpski put, put kojim smo hodili sedam vijekova.\n„Ono što mi često zaboravljamo je to da poslednjih 10-20 godina mi, u stvari, doživljavamo renesansu i suštinsku duhovnu obnovu svega onoga što možemo nazvati svetosavljem. Od problema na koje smo postali osetljivi, mi često zaboravljamo da ta osetljivost nije postojala do pre nekoliko decenija, da smo dobili spomenik caru Nikolaju II u sred Beograda, da nam se vratio Dučić na mesto gde pripada. Zaboravljamo da smo dobili knjigu „Duh samoporicanja“ koja nam na akademski način daje temeljnu tezu iz koje možemo da izvlačimo srpsku ideju za 21. vek. Zaboravili smo da smo dobili Miloša Kovića i njegove učenike, asistente-istoričare, koji nam obasjavaju, do sada zamračene, delove naše istorije. Zaboravili smo da nam na najmanji pomen mogućnosti da izgubimo Kosovo, reaguje ogroman broj ljudi. Zaboravili smo i to da je svaka eparhija Srpske pravoslavne crkve jedna vrsta svojevrsnog duhovnog centra, kao i da je naš Bogoslovski fakultet postao jedan od najznačajnijih fakulteta Beogradskog univerziteta i srpskog školstva. Mi često, gledajući ono što nam nedostaje, ono što još nismo postigli, ono čemu se nismo vratili i ono čemu nismo dovoljno dorasli, zaboravljamo šta sve imamo. S te tačke gledišta, nama je najvažnije da vidimo šta je ono što onemogućava da srpska ideja u ovom veku bude efikasna kako što je nekad bila i koji je to dijagnostički razlog zašto smo došli do ovolike količine međusobnog nepoverenja koje nas onemogućava da bilo kakvu akciju pokrenemo, a da se unapred ne sapletemo o sopstvenu nogu“, rekao je Bokan.\nPredsjednik „Ćirilice“ Vesna Andrić navela je da je ovo predavanje mali doprinos njihovog udruženja obilježavanju velikog jubileja – 800 godina od uspostavljanja autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve.\nPrevious NAJAVA: PREDAVANJE NA TEMU: “VRAĆANJE SRBA NA OTADŽBINSKI I SVETOSAVSKI PUT\nNext NAJAVA: PROMOCIJA ZBORNIKA RADOVA „SRPSKA POEZIJA STRADANJA I PATNJE“


Kampanja “Čitaj na eks” u Makedoniji – Bookvar\nKampanja “Čitaj na eks” u Makedoniji\nPočetkom decembra, u deo autobusa JSP-a (Javnog gradskog preduzeća) u Skoplju, građani su dobili mogućnost da čitaju tokom vožnje, čak i ako sa sobom ne nose knjigu.\nNaš cilj je da ohrabrimo ljude da čitaju više, a naročito na mestima gde imaju vremena. Tokom vožnje do posla, škole ili radnje, ljudi imaju 10, 20, 30 minta koje mogu provesti u kvalitetnom čitanju umesto gledajući u telefon. Naša izdavačka kuća ima naslove za svakog čitaoca koji se od kraja novembra mogu naći u našoj novootvorenoj knjižari u centru grada, kaže Jove Todorovski, direktor Police.\nSa kampanjom pod nazivom Čitaj na eks Polica želi da pokaže da se može čitati i da je stvarno kul raditi to svuda – na eks, s’ nogu, u augobusu… jer čitanje je jedna od najplemenitijih aktivnosti čoveka koju treba da podstičemo i kod sebe i kod drugih oko sebe, dajući im vlastiti primer.\nU vreme kada knjižare u Makedoniji zamire i negovanje kulture čitanja opada, kreativna kampanja Police, iza koje stoje kreativci iz marketing agencije Impacta DDM iz Skoplja, je za svaku pohvalu.


SP - Spisak Belgijanaca za nastavak kvalifikacija... | BN\nSP - Spisak Belgijanaca za nastavak kvalifikacija...\nKada imaš devet bodova i gol razliku 13:0, niko nema pravo da ti se meša u izbor! Ali, gde je Najngolan? Martinez je u nacionalni tim vratio oporaveljhenog Vensana Kompanija, a među ostalim imenima nalaze se i Luis Kavanda, Juri Tilemans i mladi vezista Genta Tomas Foket.\nFudbal 04.11.2016 | 20:00\nKada nakon tri odigrana kola kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Rusiji imate devet bodova i gol razliku 13:0, onda niko ne sme ni da vas pita zbog čega nekog od igrača nema na spisku nacionalnog tima. Španski strateg Roberto Martinez objavio je spisak igrača za prijateljsku utakmicu sa Holandijom, odnosno kvalifikacioni meč sa Estonijom, a jedino iznenađenje predstavlja izostanak odličnog veziste Rome Radže Najngolana.\nMartinez je u nacionalni tim vratio oporaveljhenog Vensana Kompanija, a među ostalimimenima nalaze se i Luis Kavanda, Juri Tilemans i mladi vezista Genta Tomas Foket.\n"Planirao sam da kompani bude u timu, ali će mnogo toga zavisiti od onoga što se bude dešavalo ovog vikenda. Videćemo da li može da igra 90 minutu ili ne. On nam je važan igrač, ali je važno pratiti i instrukcije doktora. U kontaktu smo sa Mančester Sitijem, saradnja je vrlo dobra. Razgovaraćemo nakon utakmice u subotu", rekao je Martinez.\nRadža Najngolan je odigrao svih 90 minuta i postigao gol za Romu na gostovanju Austriji iz Beča, ali ga ipak nema na Marinezovom spisku. Španac tvrdi da je to zbog toga što se odlični vezista još uvek vraća iz povrede.\n"Nemam problem sa Najngolanom. Mislim da mu treba dati vremena da se vrati 100 posto u formu, jer još uvek nije u potpunosti povratio svežinu. Bio je dobar u Ligi Evrope, gde je pokazao da je na pravom putu. Njemu je neophodno da pronađe najbolju formu, zato ga treba pustiti da radi u Rimu", rekao je Martinez.\nUtakmica između Holandije i Belgije igra se u sredu od 20.45 na Amsterdam areni, dok je okršaj između Belgije i Estonije zakazan za nedelju u isto vreme u Briselu.


Mornar se kasno probudio – trijumf Budućnosti u crnogorskom derbiju - BIGportal.ba\nMornar se kasno probudio – trijumf Budućnosti u crnogorskom derbiju\n3 Marta, 2020 3 Marta, 2020 0382\nKošarkaši Budućnosti savladali su Mornar u meču 20. kola ABA lige – 93:88.\nBudućnost je ostvarila 15. pobedu i obezbedila drugu poziciju na tabeli, dok je Mornar upisao osmi poraz i nastaviće borbu za plasman u doigravanje.\nDerbi Crne Gore bio je izuzetno uzbudljiv, posebno u drugom poluvremenu.\nABA liga, 20. kolo:Mega – Igokea 87:76\nPrimorska – Cibona 79:78\nCrvena zvezda – Cedevita Olimpija 88:73\nBudućnost – Mornar 93:88\nBudućnost je bila bolji rival na startu i za deset minuta ubacili su 27 poena.\nUšli su u drugu četvrtinu sa +9 i nastavili su sa dobrom igrom u napadu, a kada su “zategli” odbranu i spustili Mornar na samo 12 postignutih poena, stigli su do +19, što je razlika kojom su otišli na veliki odmor.\nMornar je agresivnije zaigrao u trećoj četvrtini i predvođen Nidamom ubacio je čak 33 poena za 10 minuta. Na drugoj strani je samo Kilpatrik bio raspoložen tokom treće deonice i Mornar je spustio prednost na minus sedam.\nU poslednjoj deonici Ajzea Vajthed uzima stvar u svoje ruke. Vezao je devet poena za Mornar i spustio prednost na samo minus tri, ali su Kilpatrik trojkom i Martin pogotkom uz faul vratili +9 domaćoj ekipi.\nOd tada nije bilo povratka za goste.\nDomaćina je do pobede predvodio Hasan Martin sa 21 poenom, Džastin Kobs sa dabl-dabl učinkom (20 poena i 10 asistencija) i Šon Kilpatrik sa 16 poena.\nU poraženom sastavu istakli su se Derik Nidam sa 16 i Milko Bjelica, Ajzea Vajthed i Antabija Voler sa po 13 poena.\nFIFA razmatra otkazivanje pojedinih reprezentativnih utakmica


SAD spremne da pomognu u reformi pravosuđa i odblokiranju poglavlja 23 | MINA\nNaslovnicaCrna GoraSAD spremne da pomognu u reformi pravosuđa i odblokiranju poglavlja 23\nSAD spremne da pomognu u reformi pravosuđa i odblokiranju poglavlja 23\nPodgorica, (MINA) – Sjedinjene Američke Države (SAD) spremne su da pomognu u reformi pravosuđa i odblokiranju pregovaračkog poglavlja 23, poručeno je sa sastanka ministarke evropskih poslova Jovane Marović sa američkom ambasadorkom u Crnoj Gori, Džudi Rajzing Rajnke.\nNa sastanku je, kako je saopšteno iz Vlade, konstatovano da će saradnja Crne Gore i SAD-a u oblasti reforme pravosuđa, ispunjenja mjerila u poglavljima 23 i 24 i optimizacije i reforme pregovaračke strukture i njenog usklađivanja sa Novom metodologijom, biti prioriteti u odnosima dvije države.\nRajnke je pozdravila opredjeljenje nove Vlade da se fokusira na ubrzanje pregovaračkog procesa sa Evropskom unijom (EU).\nOna je naglasila značaj reforme pravosuđa i izbora kompetentnih profesionalaca na važne pozicije u pravosudnom sistemu.\n“Ambasadorka je najavila nastavak podrške SAD-a nastojanjima crnogorskih institucija da ostvare konkretne rezultate, posebno u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala”, kaže se u saopštenju.\nMarović je rekla da je u fokusu pregovaračkog procesa Crne Gore sa EU ispunjenje privremenih i dobijanje završnih mjerila u pregovaračkim poglavljima 23 i 24.\n“Osim podrške Unije na tom putu, Crna Gora izuzetno cijeni i podršku SAD-a kao strateškog partnera“, kazala je Marović.\nOna je pojasnila da su za napredak u poglavlju 23 neophodna ključna imenovanja u pravosuđu.\nMarović je navela da kao nekadašnji član te radne grupe ima jasnu sliku i viziju kako pregovaračka struktura treba da izgleda kako bi bila prilagođena Novoj metodologiji proširenja.


Fukušima u objektivu Andrije Lekića: Deset godina kasnije\nFoto: Andrija Lekić\nPrije deset godina, sjeveroistočni dio Japana pogodio je zemljotres jačine 9.0 Rihtera, najsnažniji ikada zabilježen, praćen ogromnim cunamijem i kasnije posljedično curenjem radioaktivnog materijala iz nuklearne elektrane u Fukušimi. Ta katastrofa 11. marta 2011. prouzrokovala je na desetine hiljada mrtvih i ostavila stotine hiljada ljudi bez svojih domova.\nBaranin Andrija Lekić, fotograf, proveo je te godine tri mjeseca u Japanu, a nekoliko nedjelja je volontirao u razorenim područjima gdje je dokumentovao katastrofu zastrašujućih dimenzija.\n-U saradnji sa Francuskim Kulturnim centrom u junu 2011. održao sam samostalnu izložbu u Francusko-Japanskom Institutu u Fukuoki, na ostrvu Kjušu. Nakon toga sam nekoliko nedelja proveo volontirajući u područjima pogođenim cunamijem, u Tohoku prefekturi-.\nLekić sa volonterima\nFukuoka je dvomilionski grad koji je već 20-ak godina na listama najboljih gradova za život na svijetu. Iz ovog komfornog mjesta na jugu, Andrija se otisnuo na sjevero-istok zemlje, počevši volontiranje prvo u Sendaiju, pa zatim u Onagavi i Išinomakiju u kojem je smrtno stradao najveći broj ljudi.\n-To je bila prilika da iz prve ruke svjedočim o jednoj od najvećih prirodnih katastrofa u skorijoj ljudskoj istoriji, pomažem ljudima i zabilježim dio tog iskustva. Bilo je veoma izazovno katastrofu tolikih dimenzija staviti u okvir,\nSeizmolozi su registrovali stotine manjih podrhtavanja dnevno. Za vrijeme mog boravka bila su dva jača zemljotresa od 7.1 i 7.3 Rihtera, kao i alarm za cunami.\nPlima je bila ogromna i voda je noću prodirala i do 500 metara unutar kopna u području Išinomakija, pa bi se tokom dana povukla.\nNajveća nepoznanica je bio stepen radijacije. Radioaktivno meso, čajevi, voće i povrće iz oblasti oko Fukušime, završili su na marketima u Tokiju i drugim gradovima -priča Andrija za portal Feral.bar.


Bolji uslovi u KPZ za žene u Požarevcu zahvaljujući Evropskoj uniji\nPOČETNA LOKALNE VESTI // POŽAREVAC Bolji uslovi u KPZ za žene u Požarevcu zahvaljujući Evropskoj uniji\nKPZ za žene Požarevac\nU Požarevcu su u maju 2017. godine započeti radovi na rekonstrukciji jedinog zatvora za žene u Srbiji, kroz zajednički projekat Evropske unije i Ministarstva pravde ukupne vrednosti od 3 miliona evra.\nEvropska unija je obezbedila 2,6 miliona dok je Republika Srbija izdvojila 400.000 evra za rekonstrukciju objekta u Požarevcu, koja je ugovorena preko Ministarstva finansija.\nOvom rekonstrukcijom koja je završena u oktobru 2019. godine ostvaren je cilj da uslovi za život zatvorenica bude bolji u ovom zatvoru, kao i bolja stručna obuka i obrazovanje za njihovo zapošljavanje i reintegraciju u društvo. U novom objektu ukupne povrišne 2.000 kvadrata smešteno je 160 osuđenica. Nameštaj za novi paviljon napravili su osuđenici KPZ „Zabela“, a posteljinu su sašile osuđenice iz ženskog zatvora.\nŠto se tiče krivične strukture u požarevačkom zatvoru za žene, za teške krađe i krađe osuđeno je 24,29 procenata, za zloupotrebu droga 18,57, za ubistvo 12,86, za razbojništvo 9,64, zloupotrebu položaja ogdgovornog lica 3,57, za nasilje u porodici 3,21 i za pokušaj ubistva 3,21 procenat osuđenica.\nNikola Bizel, šef sekcije u Delegaciji EU izjavio je tada da su značajna sredstva obezbeđena iz fondova EU kao pomoć Srbiji da ispuni standarde Unije u vezi sa reformom kaznenog sistema i osnovnim pravima.\nOvaj projekat bio je deo šireg programa podrške EU za reformu kaznenog sistema u Srbiji čija je ukupna vrednost 7 miliona evra.\nTakođe ovim projektom obezbeđeno je i dodatno usavršavanje zatvorskog osoblja, kao i nabavka traktora za zatvore i vozila za povereničke kancelarije.\nOvaj tekst objavljen je na osnovu projekta o sufinansiranju medijskih sadržaja Grada Požarevca pod nazivom “EVROPSKA SRBIJA-EVROPSKI POŽAREVAC 2020”. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.\nkpz za žene\nPRETHODNI ČLANAKPočela izgradnja postrojenja za odsumporavanje dima u TE Nikola Tesla B\nSLEDEĆI ČLANAKDodeljen ugovor od 6,49 miliona dinara firmi DBA Light iz Krnješevca za nabavku jelke i ukrasa u Požarevcu\nRekonstrukcija zaobilaznog puta Kostolac – Stari Kostolac: Teško oštećenje više od kilometra puta\nIzmena režima saobraćaja na tranzitnom putu oko Starog Kostolca\nVozač Zorana Babića se sam javio na izdržavanje kazne u KPZ “Zabela”\nRekonstruiše se železnička stanica u Požarevcu\nPočela druga faza rekonstrukcije Ratarske ulice u Požarevcu\nOdređen pritvor v.d. direktoru Nacionalnog parka Đerdap\nU KPZ Zabela održan trodnevni šahovski turnir\nRuši se deo KPZ za žene u Požarevcu, na istom mestu nov objekat\nDanas je Vidovdan 28/06/2022


NEMAČKU TRESE MISTERIOZNA BOLEST ANGELE MERKEL! Da li je ovo kraj ČELIČNE KANCELARKE?\nBocan-Harčenko bez komentara posle sastanka sa Vučićem\nU Ivanjici rodile maline u novembru: “Jutros smo nabrali pune šake, slađe nego julske”\nPriština je pre godinu dana uvela takse od 100 odsto na srpske proizvode: Ovo su posledice te odluke\nU redovima Hrišćansko-demokratske unije, zbog zdravstvenog stanje nemačke kancelarke Angele Merkel,razgovara se o tome da bi ona trebalo da se povuče pre 2021. godine, kažu izvori iz CDU, prenosi Rojters. Nemačka kancelarka je u sredu po treći put viđena kako se trese, prilikom dočeka finskog premijera. Danas tokom svečane ceremonije sa premijerom Danske, kancelarka je sedela i time grubo prekršila protokol.\nUprkos tome što Merkelova insistira da se oseća dobro, unutar CDU se već razgovara o tome kada bi trebalo da “preda štafetu” svojoj naslednici Anegret Kramp-Karenbauer, prenosi Rojters.\nMerkelova je već ranije najavila da se neće kandidovati na izborima nakon isteka trenutnog mandata. Ona je u decembru prošle godine ustupila mesto predsednice CDU Kramp-Karenbauerovoj.\nKako kažu izvori bliski kancelarki, zbog Merkelinog stanja se dovodi u pitanje da li će dogovor između nje i Kramp-Karenbauerove moći da dočeka 2021. godinu. Rojters dodaje da Merkelova nema istoriju teških bolesti, ali je pod pritiskom medija da bude otvorenija o svom zdravstvenom stanju.\n← Ako ste ove namirnice nakon kupovine držali POLA SATA u kesi na VISOKIM TEMPERATURAMA, bolje da ih odmah bacite\nON JE NOVI VLADAR SVETA, Putin PRESREĆAN: Dve VOJNE SILE stale na njegovu stranu →\nOktobar 16, 2018 admin 0\nVELIKA BRITANIJA SPREMA DIPLOMATSKI UDAR NA SRBIJU: Kosovo i Metohija više…\nIzbori najbolji način da se vidi šta građani misle: Mihajlović za vanredni izlazak na birališta