Albert Roan: Pregovori o statusu Kosova ne mogu ništa da donesu\nZamenik posrednika Ujedinjenih nacija za Kosovo, austrijski diplomata Albert Roan danas je ocenio da pregovori o statusu Kosova, koji su jutros nastavljeni u Beču, ne mogu da donesu nikakav rezultat.\nU razgovoru za Nemački radio Kultura Roan je istovremeno izrazio nadu da će tokom pregovaračkog procesa pod okriljem "trojke" i malobrojne preostale zemlje u Evropskoj unji koje se još protive priznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova shvatiti da kompromisnog rešenja ne može da bude.\n"Pregovori o statusu Kosova ne mogu ništa da donesu jer je Srbija jasno rekla da ne prihvata nezavisnost Kosova, dok je Priština jasno istakla da prihvata samo nezavisnost. Bilo bi naivno očekivati da može da dođe do promene", rekao je Roan koji je u ranijim pregovorima bio zamenik UN-posrednika Martija Ahtisarija.\nAustrijski diplomata je ocenio da je za slučaj da Kosovo jednostrano prizna nezavisnost "opasnost od većeg oružanog sukoba mala, ali da se mora računati sa manjim akcijama na severu Kosova i na jugu Srbije". Pri tome sve zavisi od toga "da li će se Beograd ponašati barem delimično razumno ili će potpaljivati kao sada u Bosni".\nRoan je rekao da "samo još mali broj država članica EU neće da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova" i izrazio uverenje da će do kraja pregovaračkog procesa pod okriljem "trojke" "i one shvatiti da zahtev da se sporazumno rešenje postigne pregovorima ne može da bude ostvaren, iako to svi žele". Kao pouku iz dosadašnjih pregovora o budućem statusu Kosova, Roan je naveo spoznaju "da se ovakav politički sukob ne može rešiti ukoliko ne postoji makar minimum političke volje, koja u slučaju Kosova nedostaje".\n"Međunarodna zajednica ima tada dve mogućnosti - ili da sukob ostavi nerešen ili da ga okonča rešenjem koje će biti nametnuto obema stranama i sa kojim eventualno jedna strana neće biti saglasna", rekao je Roan.


Sa sastanka Sloge u Kruševcu - sinidikalci kreću u političku borbu - KruševacGrad\nUdruženi sindikati Srbije Sloga će preko udruženja gradjana „Radnik nije rob“ ući u politički život, odnosno objediniti sindikalno i političko delovanje, saopštio je u Kruševcu Željko Veselinović, predsednik sindikata Sloga\n– Svedoci smo da su radnici u Srbiji poniženi, jer osim što žive na ivici egzistencije njima su ugrožena sva ljudska i radnička prva. Imate firme u Srbiji koje teraju zaposlene da nose pelene, otpuštaju trudnice i porodilje, teško bolesne. Hoćemo da skrenemo pažnju da se to dešava. Mi u Srbiji danas nemamo privredu, nemamo zapošljavanje, nemamo fabrike koje mogu da rade. Imamo montažne hale koje se grade na livadama, u kojima se ljudi tretiraju kao robovi. Na taj način ne može da funkcioniše ni jedna država – kazao je Veselinović objašnjavajući potrebu da se sindikalno i političko delovanje objedine.\nGlavni ciljevi su da se ukinu agencijsko zapošljavanje i Zakon o radu, koji taj sindikat vidi kao robovlasnički i osnov brojnih protivustavnih uredbi.\nZatražiće i da se ponište svi stečajevi kao i da se omogući formiranje radničkih saveta u preduzećima, što bi bio jedan od načina zaštite prava radnika. Sloga je već podnela zahtev Ustavnom sudu za ocenu ustavnosti agencijskog zapošljavanja.\n– Nigde ne postoji odredba da se radnici mogu zapošljavati na taj način, da budu diskriminisani. Hoćemo da skrenemo pažnju na taj problem i nadamo se da će ustavni sud doneti odluku u skladu sa zakonom, a ne sa politikom – rekao je Veselinović.\nOn je podsetio da će se ispred udruženja gradjana „Radnik nije rob“ kandidovati na predstojećim predsedničkim izborima, za šta je dobio podršku evropske Levice.\nSindikalni sastanak u Kruševcu, koji je okupio predstavnike Sloge iz cele Srbije, bio je prilika da se pomenuto udruženje gradjana formira i ovde. Takodje, kako je objasnio Veselinović, dolazak sindikalaca u Kruševac znači i podršku ovdašnjem odboru Sloge.\n– Kruševac je bio jak industrijski grad, danas je ostalo da radi samo nekoliko firmi, a na žalost sa ponekima imamo dosta problema. Poslovodstvo u „Trajalu“ konstantno vrši pritisak nad predstavnikom našeg sindikata, Vladicom Tomaševićem, koji je i regionalni poverenik za Kruševac. Drži ga na nižem radnom mestu, godinama ne utvrdjuje reprezentativnost sindikata, a istovremeno poslovodstvo „Trajala“ ne želi da ima nikakav kontakt sa nama, što je kršenje ustava i medjunarodnih povelja– napomenuo je Veselinović.\nNajavio je da će Sloga uskoro zatražiti učešće u kruševačkom Socijalno ekonomskom savetu.\nPredstavnici tog sindikata su govorili i o iskustvu iz drugih gradova u koje su, uz državne subvencije, došle strane kompanije. Napomenuli su da zaposleni u njima neretko rade pod veoma lošim uslovima, za minimalce te da se radnici primaju po političkoj liniji.\nSindikat Sloga ima formirana povereništva u desetak kruševačkih preduzeća.\nPoverenik, Vladica Tomašević, inače predsednik Sloge u „Trajalu“, napomenuo je da poslovodstvo tog preduzeća „ne obraća pažnju kakvi su uslovi u halama“ te da zaposlene koji odu na bolovanje nakon toga prebacuju da čiste krug preduzeća, što je put ka proglašavnju za tehnološki višak. Sve se to radi, dodao je, da bi se potom drugi radnici zaposlili preko agencije.\nTomašević je kazao da je Sloga otvorena za sve radnike te da u tom sindikatu mogu da dobiju besplatnu pravnu pomoć.\n18.01.2022 0 125\n25.12.2021 0 666\n23.12.2021 0 453\n22. januara 2022., 05:41


OBAVEŠTENJE O PREDSEDNIČKIM IZBORIMA\nU vezi izbora za predsednika Republike Srbije, koji će biti održani 2. aprila 2017. godine, Republička izborna komisija donela je rešenje kojim je utvrdila 53 biračka mesta za glasanje u inostranstvu, s tim da na tom spisku nije ambasada Republike Srbije u Lisabonu.\nAmbasada R. Srbije u Lisabonu je uredno i blagovremeno prosledila sve pristigle zahteve za upis u birački spisak podatka da će birač glasati u inostranstvu (u daljem tekstu – prijava) nadležnim opštinskim upravama u zemlji, koje su nam dostavile rešenja po tim prijavama. Međutim, zbog nedovoljnog broja prijava, Republička izborna komisija nije uvrstila ambasadu R. Srbije u Lisabonu u spisak biračkih mesta.\nGrađanima koji su se prijavili za glasanje u ambasadi R. Srbije u Lisabonu ostvarenje ovog njihovog ustavnog prava biće omogućeno preko biračkih spiskova u R. Srbiji, u mestima u kojima imaju prebivalište.\nAmbasada Republike Srbije u Lisabonu – Konzularno odeljenje\nSpisak biračkih mesta koja će biti otvorena u inostranstvu je OVDE\nIzbori za Predsednika R. Srbije raspisani su za 2.april 2017.\nU skladu sa Zakonom o jedinstvenom biračkom spisku, obaveštavamo birače da preko DKP mogu podneti zahtev da se u birački spisak upiše podatak da će na predstojećim izborima glasati u inostranstvu.\nObaveštenje za upis u birački spisak podatka o tome da će birač glasati u inostranstvu možete preuzeti OVDE\nRok za prijavu je 11.mart 2017. a Prijavu za glasanje u inostranstvu, možete preuzeti OVDE\nUkoliko do sada niste upisani u Jedinstveni birački spisak u Republici Srbiji Zahtev za upis možete preuzeti OVDE\nProveru da li ste upisani u Jedinstveni birački spisak možete izvršiti preko aplikacije na site-u MDULS


Er Srbija omogućila putnicima besplatnu promenu datuma putovanja - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nEr Srbija omogućila putnicima besplatnu promenu datuma putovanja\nEr Srbija je saopštila da je omogućila putnicima besplatnu promenu datuma putovanja za avio-karte kupljene u periodu do 15. septembra 2020. godine.\nKako se navodi u saopštenju, promotivna akcija se odnosi na sve destinacije u mreži Er Srbije, osim Njujorka, i važi za putovanja do 31. marta 2021. godine.\n„Usled situacije izazvane posledicama pandemije koronavirusa, želeli smo da izađemo u susret potrebama naših putnika i pružimo im veću fleksibilnost pri organizaciji putovanja. Svesni smo da je planiranje odmora, kao i bilo koje vrste putovanja, trenutno otežano i zato verujemo da ćemo im ovom akcijom značajno olakšati i omogućiti da planiranju pristupe rasterećenije i bez dodatnog stresa“, izjavio je Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Er Srbije.\nPutnici datum leta, bez naplate penala, mogu zameniti neograničen broj puta, u bilo kom trenutku, a najkasnije dan pre planiranog putovanja.\nUkoliko prvobitno plaćena tarifa nije raspoloživa za novoizabrani datum, moguće je izvršiti doplatu do cene dostupne tarife, navodi se u saopštenju Er Srbije.\nSkiatos – ni manjeg ostrva ni više plaža\ner srbija, KORONAVIRUS


Sa ličnom kartom BiH u zemlje regiona, ali prepreke su brojne - Akta.ba\n01.08.2021. 09:09 / Izvor: N1\n"Bosna i Hercegovina ima potpisan bilateralni sporazum sa Srbijom i Crnom Gorom, kao i Albanijom i Sjevernom Makedonijom koji omogućuje državljanima navedenih zemalja prelazak državne granice sa osobnom iskaznicom kao važećom putnom ispravom", poručila je Franka Vican, glasnogovornica Granične policije BiH.\n"Počev od pitanja penzije, od pitanja zdravstva, od pitanja promjene nekih grešaka u administraciji, mi to nemamo jer BiH ne priznaje rodni list, ni taj smrtni list, niti jednu potvrdu BiH ne priznaje, što je suprotno jer Kosovo priznaje sva dokumenta BiH", izjavio je Miharem Zejnullahu.\n"Bez obzira na sav politički trud, sve ono malo ekonomske prednosti koje može donijeti jače ekonomsko uvezivanje bez uvezivanja regiona sa EU neće doći do ekonomskog napretka, kojem se nadaju svi građani u regionu", istakao je Adi Ćerimagić, analitičar Evropske inicijative za stabilnost.\n"Ako nema čvrstog pritiska EU, a ja bih bio spreman reći, ako nema čvrstog pristika SAD-a od nekih sporazuma nema ništa kao što nije bilo ni do sada", mišljenja je Miharem Zejnullahu.\nRegionalni sporazuma o slobodi kretanja


Zatvorenici iz Rusije i Ukrajine mogu biti razmenjeni već sutra - Sputnjik Srbija\n05:10 11 Jul 2020\n20:54 06.09.2019 (osveženo 20:58 06.09.2019) Preuzmite kraći link\n„Ako odsustvo jednog od državljana Ruske Federacije ne uznemirava Rusiju, onda će to biti već sutra“, rekao je Ribin, a prenela agencija „Unijan“.\nRibin je ranije saopštio da Kijev ne namerava da preda Rusiji Ruslana Gadžijeva.\nRusija i Ukrajina su krajem leta počele da razmatraju pitanje istovremenog oslobađanja osuđenika i zatvorenika. Predsednik Rusije Vladimir Putin je tokom Istočnog ekonomskog foruma u Vladivostoku rekao da će to pitanje uskoro biti rešeno.\nRibin je na svojoj stranici na Fejsbuku 6. septembra napisao da je predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski pomilovao ljude o čijem se oslobađanju pregovara sa Moskvom. Prema rečima pravnika, oni su dovedeni na sabirni punkt, na osnovu usaglašenog spiska za oslobađanje.\nVladimir Zelenski, Vladimir Putin, razmena zatvorenika


Govedarica: "Donijeti zakon i ispitati porijeklo imovine i ljudi iz pravosuđa"\nOvoj zemlji je potreban Zakon o ispitivanju porijekla imovine koji će propisati da porijeklo imovine ne treba da dokazuju samo političari već i ljudi iz pravosudnog sistema, istakao je predsjednik Srpske demokratske stranke Vukota Govedarica …\n… komentarišući poslednju aferu u koju je umiješan Milan Tegeltija, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta.\n“Očigledno je da se naš pravosudni sistem nalazi u čeljustima korupirane političke elite koja želi da proizvede društvo u kome nema savjesti. Nezavisno od toga da li je gospodin Tegeltija na kraju uzeo novac ili nije, mislim da je njegova moralna obaveza da podnese ostavku“, istakao je Govedarica.\n“Očigledno se pravosuđe nalazi na raskrsnici da li će krenuti putem kojim će se pregaziti moralna dekadencija društva u kojoj živimo ili ćemo svi da zatvorimo oči i da se pravimo kao da se ništa nije dogodilo“ – rekao je lider SDS-a.\nGovedarica je kazao da je Visoki sudski i tužilački savjet trebao hladnije glave da sve detaljno razmotri prije donošenja svog stava po ovom pitanju, piše “Face.ba“.\n“U jednoj skandinavskoj zemlji gdje je definisan bosansko-hercegovački model reforme pravosuđa je nezamislivo da prvi čovjek pravosuđa sjedi i razgovara sa stranama u postupku pred pravosuđem BiH. Ne želim ni da komenarišem političare koji na nacionalnoj osnovi pokušavaju da izvezu tu svoju dobro poznatu priču i da s nacionalnog aspekta pokušavaju da zaštite ovu aferu“, zaključio je Govedarica.\nGovedarica: “Dodik u sebi nosi izdajnički politički gen “\nGovedarica tvrdi da su završili kao obične ankete: “Dodik je izlizao i potrošio institut referenduma”


Haradinaj "baca prašinu u oči", Brnabić nije pozvana na samit u Prištini | Radio Kosovska Mitrovica\nHaradinaj “baca prašinu u oči”, Brnabić nije pozvana na samit u Prištini\n6. March, 2019 15:40 |\nPredsednica vlade Ana Brnabić poručila je danas da kosovski premijer Ramuš Haradinaj pokušava da baci prašinu u oči Evropskoj uniji i SAD navodnim pozivom Beogradu na sastanak premijera zemalja Zapadnog Balkana, početkom aprila u Prištini, i da zapravo čini sve da nikada ne dođe do nastavka dijaloga.\nBrnabić je rekla da nije ni dobila poziv na sastanak koji će, prema Haradinajevim rečima, biti održan početkom aprila.\n“Njegov posao je izuzetno lak ukoliko želi da ga radi – da jednostavno implementira sporazume koji su ranije dogovoreni, kako bi pokazao da su oni odgovorni partneri na čiju reč može da se računa”, rekla je Brnabić.\nOna je istakla da Haradinaj pre svega treba da počne da poštuje Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i CEFTA sporazum ukidanjem taksi na robu iz centralne Srbije i BiH, a onda da krene konačno da implementira i dogovoren i potpisan Briselski sporazum, time sto će oformiti ZSO.\n“Međutim, jedino što je jasno je da on sporazume ne želi da poštuje. Ono što je novo je da on više čak ni dogovore sa SAD ne želi da poštuje”, rekla je Brnabić.\n“Kada je Haradinaj ponovio da Priština neće ukinuti takse, on se nije obraćao Beogradu, nego onima koji su od njega tražili da ih ukine. Time je odgovorio i Evropskoj uniji, ali i Sjedinjenim Američkim Državama”, istakla je ona.\nBrnabić, međutim, navodi da partnere iz Prištine posebno treba da brine to što, prema najnovijim podacima UNDP-a čak 95 odsto Srba na KiM svakoga dana živi u strahu.\nPredsednica vlade je istakla i da je Beograd u potpunosti posvećen dijalogu i da nijednim potezom neće dodatno pogoršavati odnose sa Prištinom, te da će se uvek ponašati odgovorno.\nKosovski premijer najavio da će početkom aprila u Prištini biti održan sastanak premijera zemalja Zapadnog Balkana, na kojem će biti i premijerka Srbije.\nHaradinaj je, kako prenosi prištinska Koha, na jučerašnjoj sednici vlade zatražio od članova kabineta da odobre inicijativu za okupljanje svih, kako kaže, regionalnih lidera, kao i evropskog komesara za politiku susedstva i pregovore o proširenju, Johanesa Hana.


Vučić: Nećemo dopustiti odljev novca iz Agrokorovih firmi u Srbiji | Faktor.ba\nVučić: Nećemo dopustiti odljev novca iz Agrokorovih firmi u Srbiji\nObjavljeno: 19.04.17 u 16:06 0\nSrbija neće dopustiti da domaće kompanije trpe štetu zbog Agrokora, poručio je u danas srbijanski premijer Aleksandar Vučić na sastanku na kojem regionalne zemlje razmatraju zajedničke mjere radi zaštite Agrokorovih firmi na svom teritoriju.\nVučić: Novac neće biti iznesen iz Srbije\nMinistri trgovine i privrede iz Srbije, Slovenije, Crne Gore i BiH analiziraju u Beogradu stanje nastalo krizom koncerna Agrokor i mjere kojima će zaštiti potrošače i radnike zaposlene u Agrokorovim podružnicama.\nVučić je na početku sastanaka rekao kako Srbija neće dopustiti odljev novca na štetu domaćih preduzeća, prenijeli su beogradski mediji.\n- Tamo gdje ima neisplaćenih 20, 30, 40 miliona eura, nećemo dopustiti da se preljeva na štetu domaćih kompanija - rekao je Vučić, ocijenivši da su u zaštiti domaćih preduzeća moguće određene privremene mjere pred Privrednim sudom.\n- Što se tiče Merkatora S, mi imamo direktan finansijski ugovor sa slovenskim Merkatorom, a ne s Agrokorom. To nam daje neku vrstu nezavisnosti s Agrokorom, ali u krajnjoj liniji u istoj smo situaciji - rekao je premijer.\nNa sastanku učestvuju slovenski ministar za ekonomski razvoj i tehnologiju Zdravko Počivalšek, ministrica ekonomije Crne Gore Dragica Sekulić te zamjenik predjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović, a domaćini su Vučić i srbijanski ministar trgovine i turizma Rasim Ljajić.\nNakon uvodnog dijela sastanak je nastavljen iza zatvorenih vrata, a vlada je nakon završetka najavila saopćenje.\nU sastavu Agrokora posluje više od 60 preduzeća u regiji sa oko 60.000 radnika. Taj hrvatski koncern u Srbiji je vlasnik firmi Merkator S, Dijamant, Frikom, MG Mivela, Kikindski mlin i Nova sloga, sa oko 11.000 zaposlenih.\nTagovi: Aleksandar Vučić Beograd sastanak Agrokor


Gradi se Regionalni centar za vanredne situacije u Vranju - juGmedia\nOdeljenje za privredu i ekonomski razvoj Gradske uprave Vranja realizovalo je projekat izrade tehničke dokumentacije za izgradnju Regionalnog centra za vanredne situacije u Vranju.\nPrema rečima načelnika Gradske uprave Dušana Aritonovića, pribavljena je građevinska dozvola, urađen je projekat za izvođenje i dobijena saglasnost nadležnog Odeljenja za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije.\n“Lokacija budućeg objekta nalazi se između Darvinove i Ulice Filipa Filipovića, pored reke i iza Eko pumpe. Planirani Regionalni centar za vanredne situacije imaće površinu preko 5.000 kvadrata. Predstavljaće jedinstveno institucijalno, infrastrukturno, tehničko-tehnološko i bezbednosno rešenje ne samo za prevenciju, već i efikasno reagovanje različitih spasilačkih jedinica u vanrednim situacijama na teritoriji Vranja, Pčinjskog okruga i šire”, rekao je Aritonović.\nIzradom tehničke dokumentacije direktno se stvaraju uslovi za izgradnju pomenutog objekta.\nProtokol dva ministarstva kao osnov za bezbednost dece\nEvo ko sutra u Leskovcu neće imati struju\nZbog remonta električne mreže sutra deo jedne ulice u Leskovcu neće imati struju, saopštili su iz Elektrodistribucije. (više…)\nSmanjen broj poseta Leskovčana stomatol...\nIako su za sada još uvek dozvoljene sve intervencije u…


Železnica i Međunarodni dan žena – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nŽeleznica i Međunarodni dan žena\nObjavljeno 8. marta 2018. 10:20 8. marta 2018. 10:40\nU „Infrastrukturi železnice Srbije“ danas radi skoro hiljadu žena.\nAngažovane su na najrazličitijim odgovornim i značajnim poslovima, počev od najviših rukovodećih mesta, kao što su izvršni direktor, menadžer, direktor sektora ili rukovodilac projekta, pa sve do poslova u izvršnim službama poput šefa stanice, otpravnika vozova ili pregledača kola. I one profesionalno, kvalitetno i posvećeno obavljaju svoje poslove i radne zadatke u velikom poslovnom i saobraćajnom sistemu, kao što je „Infrastruktura železnice Srbije“.\nU „Infrastrukturi železnice Srbije“ više od polovine rukovodstva kompanije su žene.\nPo svim ovim pokazateljima, „Infrastruktura železnice Srbije“ predstavlja pozitivan primer kada su u pitanju mesto i uloga žene u društvu, posebno sa stanovišta rodne ravnopravnosti.\nI istorijski posmatrano, železnica je uvak bila nosilac pozitivnih promena u društvu kada je položaj žene u pitanju. Naime, prema istorijski raspoloživim podacima, prva žena koja je radila na srpskim železnicama bila je Danica Vasiljević. Na železnici je počela da radi još 1890. godine (šest godina nakon uspostavljanja železničkog saobraćaja između Beograda i Niša), kao „privremeni telegrafista“ u tadašnjoj Direkciji za železnice. Na rad u glavnom telegrafu železničke stanice Beograd premeštena je 1900. godine i tako postala prva žena sa stalnim zaposlenjem na železnici.\nSve do 1900. godine rad na železnici u okviru Srpskih železnica bio je dozvoljen samo muškarcima. Koliko je tada železnica bila napredna po pitanju položaja žena i rodne ravnopravnosti pokazuje i podatak da je tek 1910. godine donošenjem Zakona o državnim službenicima ženama bilo priznato pravo da budu „regulisani državni službenici, ali samo u zvanju „železničkog zvaničnika“, pa je u to zvanje prevedena i Danica Vasiljević.\nU četiri kompanije železničkog sektora danas radi nešto manje od 2.300 žena.\nŽene na železnici svojim znanjem i radnim angažovanjem u prethodnih par godina dale su svoj veliki i puni doprinos uspešnoj realizaciji procesa reforme železničkog sektora i sveobuhvatne modernizacije ovog saobraćajnog sistema.\nI upravo modernizacija železničke infrastrukture u Srbiji treba i u narednom periodu da bude najveći poslovni podsticaj i izazov ženama da se u „Infrastrukturi železnice Srbije“ angažuju i profesionalno dokažu kako u realizaciji ovih projekata, tako i u celokupnom radu i funkcionisanju jednog od najvećih i najznačajnijih poslovnih sistema u Srbiji.\nSvim koleginicama u „Infrastrukturi železnice Srbije“ i svim ženama srećan 8. mart – Međunarodni dan žena.


Policija ne toleriše krijumčarenje ljudi\nBeta\t 23. juna 2015. 19:05\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije saopštilo je danas da policija u potpunosti poštuje sva prava i slobode tražilaca azila koji prolaze kroz Srbiju ali da to ne znači da se granica Srbije može ilegalno prelaziti.\n“Povodom netačnog i zlonamernog tumačenja izjava ministara u Vladi Srbije oko rešavanja problema migranata, MUP Srbije obaveštava građane da ne postoje drugačiji stavovi između članova Vlade, već da pojedini mediji ne prave razliku između onih ljudi koji dolaze iz ratom zahvaćenih područja i koji traže azil u Srbiji i onih koji ilegalno pokušavaju da pređu državnu granicu”, navodi se u saopštenju MUP-a.\nU saopštenju se ne navodi o kojim netačnim i zlonamernim tumačenjimaje reč, ali se dodaje da ukoliko u zelenom graničnom pojasu policija pronađe nekoga ko ilegalno prelazi granicu, a dolazi iz ratom zahvaćenih područja, njima će biti omogućeno podnošenje zahteva za azil i prema njima će se postupati u skladu sa zakonom i međunarodnim konvencijama.\n“MUP će nastaviti da štiti granicu Srbije i nećemo dozvoliti krijumčarenje ljudi. Dokaz da vodimo računa o pravima i slobodama tražilaca azila je i taj što do sada nije prijavljen nijedan incident ili nezakonito postupanje državnih organa prema tražiocima azila na teritoriji Srbije”, dodaje se.


Izvor: B92, 25.Apr.2021, 11:56\nKošarakaška Superliga Srbije ove sezone trajaće samo dve nedelje, finale plej-ofa igraće se na dve dobijene utakmice, a borbe za šampiona trebalo bi da se završe najkasnije do 10. juna.\nKako saznaje Tanjug, plej-of bi trebalo da startuje 27. maja, a početak će zavisiti od raspleta u doigravanju ABA lige.\nUkoliko Crvena zvezda bude igrala finalnu seriju regionalnog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << takmičenja u pet utakmica, završnica srpskog šampionata počeće 29. maja.\nU četvrtfinalu plej-ofa igraće se dve utakmice, a ako oba tima budu ostvarila po jednu pobedu, odlučivaće koš razlika.\nPolufinalne i finalna serija igraće se na dva dobijena meča.\nNacionalni šampionat drastično je skraćen u nedostatku termina, pošto reprezentaciju Srbije očekuje kvalifikacioni turnir za plasman na Olimpijske igre kome će od 29. juna do 4. jula domaćin biti Beograd.\nU plej-ofu Superlige Srbije učestvovaće pet ekipa iz ABA lige i tri prvoplasirana tima iz KLS.\nShodno tome, parovi četvrtfinala biće: Crvena zvezda - Zlatibor, Mega - Vojvodina, Partizan - Mladost i FMP - Borac.\nRadio Televizija Vojvodine: Košarkaška Superliga samo dve nedelje, finale plej-ofa na dve dobijene utakmice\nDrastično skraćena Superliga - finale plej-ofa na dve dobijene utakmice\nIzvor: RTS, 25.Apr.2021\nKošarakaška Superliga Srbije ove sezone trajaće samo dve nedelje, finale plej-ofa igraće se na dve dobijene utakmice. . Kako saznaje Tanjug, plej-of bi trebalo da startuje 27. maja, a početak će zavisiti od raspleta u doigravanju ABA lige...Ukoliko Crvena zvezda bude...\nIzvor: OkRadio.rs, 25.Apr.2021\nZanimljivo rešenje. Košarakaška Superliga Srbije ove sezone trajaće samo dve nedelje, finale plej-ofa igraće se na dve dobijene utakmice, a borbe za šampiona trebalo bi da se završe najkasnije do 10. juna. Kako saznaje Tanjug, plej-of bi trebalo da startuje 27. maja, a početak će zavisiti...\n08:57: Kako antivakseri mogu da poguraju ultradesnilare na vlast u Itali...\n08:57: 40 godina karijere: Šta danas radi Suzan Vega? FOTO\n08:55: Amazon se suočava s najvećom kaznom do sada\n08:55: KORAK BLIŽE ČETVRTFINALU: Stonoteniseri Srbije poveli protiv Br...


Novi album Gorillaz snima se u Siriji 15.03.2009.\nGorillaz se vraćaju na scenu sa novim albumom koji će doći pravo iz Sirije. Ovo je najavio Dejmon Albarn (Damon Albarn) gostujući na radiju BBC 1.\nAlbarn kaže da će u Siriju otputovati krajem marta jer je fasciniran sa Arapskom orkestalnom muzikom: „Krećemo tamo krajem marta po gorile“, aludirao je Albarn na ime svog benda.\nU živom nastupu Albarn je u studiju odsvirao grubu verziju pesme „Electric Shock“, koju je bend već izveo uživo na nastupu pre par meseci i koja u sebi sadrži istočnjačke prizvuke kao i demo pesme „Broken“ koja govori o navodnom raspadu benda.\nZa demo prve pesme Dejmon kaže da je grub i nedovršen u svakom smislu ali da se nada da su ljudi uživali u izvedbi. Za pesmu kaže da nastaje punih šest meseci: „Vraćam se na ovu pesmu svaki put iznova već nekih šest meseci i teško je reći kada će ona zaista biti gotova.“


Krivična prijava protiv bivšeg ministra Mrkonjića\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije podnijelo je krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu protiv 14 odgovornih lica, među kojima je bivši ministar Milutin Mrkonjić, zbog nekvalitetne izgradnje auto-puteva, javio je RTS.\nKrivična prijava je podnesena zbog dionice puta Ub–Lajkovac na Koridoru 11, koja nikada nije puštena u saobraćaj.\nNa spisku osumnjičenih su i direktori tri građevinska preduzeća, izvođača radova, kao i inženjeri Instituta za puteve, "Koridora Srbije" i Saobraćajnog instituta CIP, koji su bili angažovani kao nadzorni organ i trebalo je da ukažu na propuste i korišćenje neadekvatnog materijala.\n"Večernje novosti" su objavile da su krivične prijave podnesene protiv direktora građevinskih preduzeća PzP "Beograd" Bore Jelića, AS "Putevi Užice" Milana Bojovića i direktora "Planuma" Ratomira Todorovića, koje su bile izvođači radova.\nIzgradnja ove dionice započela je 2010, završena 2014. godine, a radovi su koštali 75 miliona evra iz republičkog budžeta, što znači da je direktnu kontrolu nad plaćanjem imalo resorno ministarstvo, čiji je ministar u to vrijeme bio Milutin Mrkonjić.\nMrkonjić, je kao kadar socijalista, bio ministar za infrastrukturu od 2008. do 2012. godine.


Bečej: Predškolskoj ustanovi potrebne još dve vaspitno-obrazovne grupe - biznis24.rs\nBečej: Predškolskoj ustanovi potrebne još dve vaspitno-obrazovne grupe\nZbog povećanog interesovanja roditelja, u ustanovi kažu da su od lokalne samouprave tražili odobrenje za otvaranje dve nove vaspitno-obrazovne grupe u Bečeju.\nKada je reč o funkcionisanju predškolske ustanove za vreme leta, nakon sprovedene ankete među roditeljima, za pohađanje vrtića, tokom jula prijavilo se 208 dece, a u toku avgusta 118.\n“Od tih dveju grupa jedna će sigurno biti jaslena, a druga će takođe biti celodnevnog boravka. Nakon potpisivanja ugovora videćemo za čim će postojati potreba. Verujem da ćemo kao i prošle godine, uz podršku i pomoć našeg osnivača, otvoriti te dve grupe. Na taj način ćemo od septembra primiti svu prijavljenu decu”, izjavila je za RTV Tatjana Mitić, direktorka PU “Labud Pejović” u Bečeju.\n“Očekivali smo da ćemo od nadležnih ministarstava dobiti ublažavanje mera, možda čak i ukidanje. Ukoliko do kraja sledeće nedelje ne dobijemo nikakvo zvanično obaveštenje, onda će tokom ta dva meseca u vrtić moći da dolaze isključivo samo deca čiji roditelji rade uz potvrdu poslodavca kao dokaz”, dodaje Mitićeva.\n“Ipak, imajući u vidu promenljivu epidemiološku situaciju, PU “Labud Pejović” moraće da organizuje prihvat dece čiji roditelji ili staratelji moraju da rade”, napominje ona.\nRoditelji čija deca ne budu pohađala vrtić tokom jula i avgusta, biće oslobođeni plaćanja, kazala je direktorka.\nankete · Bečeju Kada · funkcionisanju · grupe · interesovanja · jula · kažu · leta · lokalne · među · nakon · nove · odobrenje · otvaranje · pohađanje · povećanog · Predškolske · Reč · roditelja · roditeljima · samouprave · sprovedene · tokom · tražili · ustanove · ustanovi · vaspitnoobrazovne · vreme · vrtića · Zbog\nTEST od jedne sekunde otkriva da li vas MASKA zaista ŠTITI OD KOR ...\nČetiri javne garaže u Novom Sadu gradiće austrijsko-srpski konz ...


Žele da zemlje zapadnog Balkana provode reforme, ali u ovom trenutku punopravno članstvo tim zemljama ne mogu dati, objašnjava Ćerimagić\nRazgovarao: Danijal Hadžović 28.06.2021\nRAZGOVOR Adi Ćerimagić za "Avaz" o novom programu CDU-a: Koju će politiku u BiH voditi Šmit\nĆerimagić: Šmitova politika će zavisiti od EU i Njemačke\nVladajuće sestrinske stranke u Njemačkoj CDU i CSU objavile su „Program za stabilnost i obnovu - Zajedno za modernu Njemačku“, koji se bavi mnogim aspektima i politikama, uključujući i zapadni Balkan.\nAdi Ćerimagić, ekspert za EU iz NO Inicijativa za evropsku stabilnost (ESI) iz Berlina, u razgovoru za „Avaz“ ističe kako u ovom programu vodeća njemačka stranka jasno naglašava šta će biti temeljne odrednice njihove politike prema našem regionu.\n- Dobra vijest je da je zapadni Balkan dio programa i da oni u njemu ističu perspektivu punopravnog članstva za države regiona. Međutim, glavna poruka je da CDU i CSU ne vide prostor za proširenje EU, iz razloga što misle da je unutrašnja reforma EU u ovom trenutku jedini prioritet. Oni vrlo jasno kažu da žele ući u proces produbljivanja odnosa sa zemljama zapadnog Balkana, da žele da zemlje zapadnog Balkana provode reforme, ali u ovom trenutku ne mogu dati punopravno članstvo tim zemljama - objašnjava Ćerimagić.\nOn smatra da je ovakva politika mač s dvije oštrice, jer zbog nemogućnosti punopravnog članstva zemlje regiona se sve više udaljavaju od EU.\n- Treba samo pogledati Srbiju i Crnu Goru pa vidjeti kakav je rezultat kada dvije zemlje, koje prođu kroz proces proširenja, kandidatski status, otvaranje pregovora, poglavlja, vide da članstvo u EU nije u kartama. Onda slijedi potpuni zastoj u reformama, vladavini prava, demokratskim reformama. To je opasno za EU jer otvara mogućnost da ostane bez ikakvog utjecaja na zapadnom Balkanu - smatra Ćerimagić.\nŠmit i Njemačka\nZnačajna je svakako i činjenica da novi visoki predstavnik u BiH Kristijan Šmit (Christian Schmidt) dolazi upravo iz CDU/CSU grupacije te da bi njegovi potezi mogli biti direktno vezani uz program njegove stranke. Ipak, Ćerimagić naglašava da postoji mnoštvo faktora koji će odrediti djelovanje visokog predstavnika.\n- Mislim da će politika Šmita uveliko zavisiti od šire politike Njemačke i EU prema zapadnom Balkanu. Ukoliko to ostane nejasno, nedorečeno, onda ćemo nastaviti da gledamo tu nejasnu politiku EU i nesposobnost da se nose s izazovima - ističe Ćerimagić.\nZeleni i Balkan\nIako su u jednom trenutku, nakon najave Angele Merkel da definitivno odlazi s čela vlade, Zeleni, prema anketama, bili najpopularnija stranka u Njemačkoj, većinsku podršku, prema posljednjim istraživanjima, ponovo ima CDU. Uprkos tome što pojedini smatraju da bi u slučaju koalicije Zelenih i CDU/CSU novi partner insistirao na snažnijoj integraciji EU sa zapadnim Balkanom, Ćerimagić navodi da bi njihova moć i u tom slučaju bila bitno ograničena.\n- Zelenima su važnije vrijednosti u smislu ljudskih prava, demokratije, vladavine prava, njima je važno da kažu da države zapadnog Balkana imaju perspektivu članstva u EU - tvrdi Ćerimagić.\nTegeltija o Šmitu: Imam svoj stav prema instituciji OHR-a, a ne prema pojedincu\n26.06.2021 u 14:19\nZASTUPNICA PARLAMENTA EU\nTanja Fajon: Posao visokog predstavnika u BiH nije gotov, misija Šmita je izuzetno važna\n24.06.2021 u 16:45\nChristian Schmidt Adi Ćerimagić CDU BiH


SAD: Fiskalna provalija se približava VOAIzaberite jezik\nSAD: Fiskalna provalija se približava Džon Bejner, po prvi put nagovestio pristanak na povećanje poreza bogatim domaćinstvima koja zaradjuju preko milion dolara godišnje\nPredsednik Barak Obama i njegovi politički protivnici u Kongresu nešto su bliži postizanju kompromisa oko spornih finansijskih pitanja pre kraja godine.\nSporazum verovatno neće biti postignut danas, ali funkcioneri navode da je predsedavajući Predstavničkog doma, koji kontrolišu republikanci, Džon Bejner, po prvi put nagovestio pristanak na povećanje poreza bogatim domaćinstvima koja zaradjuju preko milion dolara godišnje, kao i podizanje granice do koje zemlja može da se zadužuje.\nPredsednik Obama, demokrata, koji je prošlog meseca izabran za još jedan mandat u Beloj kući, vodio je kampanju za podizanje poreza domaćinstvima koja zaradjuju preko 250 hiljada dolara godišnje. Najnovija Bejnerova ponuda nagoveštava da bi dve strane mogle da postignu sporazum.\nPrihodi građana odnosno domaćinstava u Sjedinjenim Državama izražavaju se u bruto iznosu.\nObama i Bejner nastoje da spreče takozvanu „fiskalnu provaliju“, koja predvidja obavezno smanjivanje državnih troškova za 500 milijardi dolara i obavezno povećanje poreza, što bi od 1. januara kada stupa na snagu, pogodilo gotovo sve Amerikance, ukoliko dve strane ne postignu sporazum. Analitičari navode da bi bez kompromisa, udarac zbog smanjenja troškova i povećanja poreza mogao da izazove drugu recesiju u Sjedinjenim Državama u poslednje tri godine.\nSjedinjene Države će u februaru verovatno dostići limit za zaduživanje od 16,4 biliona dolara posle čega bi država ostala bez sredstava za isplatu tekućih troškova. Obama želi da poveća limit tog zaduživanja u okviru sporazuma koji bi morao da se postigne do karaja godine. Međutim, Bejner je ponudio povećanje limita zaduživanja tek toliko da se nova debata o tom pitanju odloži za godinu dana.\nUprkos mogućnosti napretka u pregovorima, dve strane su i dalje podeljenih gledišta prema obimu povećanja poreza i smanjenja troškova na koje bi Bela kuća mogla da pristane.\nPredsednik Obama želi da povećavanjem poreza tokom naredne decenije prikupi 1,4 biliona dolara, dok Bejner nudi jedan bilion. Republikanski protivnici predsednika Obame zalažu se za oštro smanjenje popularnih vladinih zdravstvenih programa za starije i siromašnije gradjane, kao i smanjenje penzija starijim Amerikancima.


Beta 15. marta 2017. 15:00\nEvropska federacija vodenih sportova (LEN) je treći put proglasila Filipovića za najboljeg vaterpolistu Evrope. Filipović je u prestižnom izboru osvojio 73,3 odsto glasova i „zaokružio“ uspešnu 2016. godinu u kojoj je sa reprezentacijom osvojio zlatne medalje na Olimpijskim igrama, Evropskom prvenstvu i u Svetskoj ligi.\n„Ovo priznanje je još jedna potvrda kvaliteta cele ove generacije. Presrećan sam što sam deo nje“, rekao je Filipović, navodi se u saopštenju Vaterpolo saveza Srbije.\n„To sam postigao pre svega velikim radom, trudom, zalalagnjem i čeličnim živcima, jer nekad nije dovoljno biti samo najkvalitetniji. Treba imati strpljenja, sačekati pravi trenutak i biti u vrhu kada je to najpotrebnije. Put je dugačak i veoma težak“, naveo je on.\n„Iskreno, postoje mnoge stvari koje bih izbrisao u svojoj karijeri, ali smatram da onda ne bi bila ovako uzbudljiva i jedinstvena kao što je sada. Zbog mog odrastanja i sazrevanja možda je i bolje što je sve proteklo baš ovako“, naveo je on.\n„Kod mene postoji ogromna želja da i dalje igram za svoju naciju i da branim boje svoje zemlje. Gde ćete pronaći veći motiv od toga? Mislim da u tome ima beskrajno mnogo motiva za svakog sportistu, a uz sve to ja sada želim i da uživam u vaterpolu i da ponavljam uspehe dokle god to bude bilo moguće“, rekao je Filipović.


Od danas elektronska baza svih nelegalnih objekta u Srbiji | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo Od danas elektronska baza svih nelegalnih objekta u Srbiji\nOd danas elektronska baza svih nelegalnih objekta u Srbiji\n„Sada konačno znaju da je njihov objekat unet u bazu. Naredni korak je da kao ministarstvo unesemo i katastarske parcele za svaki pojedinačni objekat i da na neki način pružimo građanima sigurnost da će se njihovi objekti konačno ozakoniti i dobiti realnu tržišnu cenu.“, navela je Đuran.\n„Tada smo rekli da je to prva faza, a to je da svim građanima omogućimo da se popišu njihovi nelegalni objekti. Druga faza je ova, da objavimo bazu gde će tačno da vide koliko ima porodičnih, stambenih, proizvodnih, komercijalnih i ekonomskih objekata u svakoj opštini i gradu i sada kreće naredna faza, donošenje rešenja građevinskih inspektora, što je uslov da jedan objekat uđe u proces ozakonjenja“, navela je Đuran.\n„Ministarstvo je uvelo minimalne cene od 5.000 dinara za ozakonjenje stambenog objekta, ali je jako značajno ako kažemo da će se u budžet sliti preko 26 milijardi dinara po osnovu uplaćenih taksi, što su minimalni iznosi. U ovom trenutku nema preciznih cifri, ali ono što znamo je da je do sada uplaćeno 1,2 milijarde dinara u budžet Srbije. Tu mislimo na jedinice lokalnih samouprava koje smo podsetili više puta, ovaj proces neće stati i to je nešto na čemu insistiramo“, istakla je Đuran.\n„U odnosu na sve ranije donete zakone o legalizaciji doneto je ukupno 150.000 rešenja, a samo za ovih par meseci više od 80.000 to vam govori koliko je ovo ministarstvo uradilo i koliko je odlučno da ozakonjenje konačno reši kako nije bilo rešeno 30 godina unazad“, kazala je Đuran.\nOna je dodala da je po urađenoj analizi najviše nelegalnih objekata stambenog karaktera kojih ima miliona od ukupno dva miliona nelegalnih građevina.\n„Stambenih, porodičnih objekata koje treba ozakoniti je najviše u Kragujevcu, Kraljevu, Šapcu, Čačku i Leskovcu. Upravo njima ćemo pružiti veliku pomoć, jer želimo da građanima koji žive u tim objektima omogućimo da se upišu u katastar“, rekla je Đuran.\n„Koristi od baze će imati najviše građani koji su nam pored investitora uvek prva smernica u ozakonjenju, oni će dobiti ozakonjene objekte koji će imati tržišnu cenu i kao takvi će biti upisani u list nepokretnosti. To je značajno za vlasnike objekata, njihove naslednike i potomke, ali i za svaku jedinicu lokalne samouprave da konačno okončamo svojinsku transformaciju“, navela je Đuran.\n„Prva i druga faza su gotovo uspešno okončane, a sve jedinice lokalne samouprave mogu već sutra da nas očekuju u odeljenjima za urbanizam, jer imamo cilj da se ovaj proces okonča za tri godine“, zaključila je Đuran.


Noć pozorišta u Pirotu - Pirot Plus Online\n16. novembar 2012. 13:30 Kultura Pirot Plus Online\nU Srbiji se po drugi put održava manifestacija "Noć pozorišta" u okviru međunarodne organizacije "European theatre night", uz podršku Ministarstva za kulturu i javno informisanje, lokalnih samouprava i kulturnih institucija iz 15 gradova i opština među kojima je i Pirot. Tim povodom Narodno pozorište Pirot organizuje nekoliko programa. Gradimir Filipović, direktor teatra otvorio je danas izložbu starih pozorišnih fotografija i kostima u holu pozorišta.\n-Ovo je jedna interesantna manifestacija sa ciljem da ovu našu umetnost približi i onim ljudima koji ne dolaze često u pozorište i sada imaju mogućnost da vide šta se radi iza scene. Ovo je prilika da se vide fotografije koje su nastale tokom dugogodišnjeg rada našeg pozorišta, kao i stislkih kostima koji se rade za predstave, pojedini od njih su unikati – kaže Filipović.\nFilipović je najavio za sutra posetu učenika OŠ Vuk Karadžić u okviru programa pod naziovm “Pozorište iza kulisa”\n-Učenici će se upoznati sa tim kako se radi predstava, videće sve ono što se dešava do same scene. Obići će garderobu, radionicu i scenu zatim će u razgovoru sa glumcima i tehničarima saznati kako se pravi pozorišna predstava – dodao je Filipović.


Jeff Beck na Summertimeu - Rock SvirkeRock Svirke\nJeff Beck na Summertimeu\nLegendarni britanski gitarista, Jeff Beck, nastupiće 7. jula u Sava Centru u okviru ovogodišnjeg festivala Summertime.\n„Poznat je kao veliki muzički perfekcionista i gitarista koji se veoma malo služi elektronikom i efektima za gitaru. To je možda najbolje definisao Eric Clapton kada je za Becka rekao: „Kada je Jeff u pitanju, sve je u njegovim rukama“, kaže se u saopštenju organizatora.\nRođen 1944. godine, Jeff Beck je, uz Erica Claptona i Jimmyja Pagea, jedan od tri velikana rock gitare koji je svirao u grupi The Yardbirds.\nNa Rolling Stoneovoj listi 100 najvećih gitarista svih vremena Beck je zauzeo 14. mesto.\nBritanski gitarista će u Beogradu nastupiti u okviru svetske turneje na kojoj promoviše album Emotion & Commotion.\nU postavi koja će svirati sa Beckom su: Jason Rebello (kalvijature), Rhonda Smith (gitariskinja koja je nastupala sa Princeom, Chaka Khan, Beyoncee…), Narada Michael Walden (bubnjar koji je producirao pesme Toma Jonesa, Witney Houston, Mariah Carrey…).\nKarte su u od danas u prodaji, po cenama od: 3.200, 2.700 i 2.200 dinara.


Napisano 16 decembar 2013 .\nPo informacijama iz Ministarstva saobraćaja, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je stupio na snagu 1. septembra 2013. godine čime je Prelazni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima između Evropske zajednice i Republike Srbije stavljen van snage.\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju, takođe, definiše odredbe (član 61. i Protokol 4) kojima se vrši recipročno oslobađanje prevoza stvari u tranzitu preko teritorija strana ugovornica, i to na sledeći način:\n-Strane ugovornice su države članice Evropske zajednice sa jedne i Republika Srbija sa druge strane.\n-Sporazumom je predviđen neograničen pristup vozilima registrovanim u Republici Srbiji u tranzitu preko teritorije članice Evropske zajednice na relaciji do države koja nije članica Evropske zajednice ili iz nje ka Republici Srbiji.\n-Početna ili završna destinacija na ovoj relaciji mora biti Republika Srbija.\n-Članom 135. je definisano da se ovaj Sporazum se ne primenjuje na Kosovu, pa samim tim ni na prevoze kada je početna ili završna destinacija na Kosovu.\nTekst Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na srpskom jeziku možete pogledati ovde.\nizbori administrativne takse protest eko zone MiLog mostarine Gruzija migranti Mont Blanc radni doručak


M. D. 14. juna 2016. 10:45\nTramvaji će dobiti više prostora na levoj obali Save, a šine bi konačno trebalo da spoje čukaričku i novobeogradsku obalu preko novog Mosta na Adi.\nDetaljan plan regulacije tramvajske pruge u zoni depoa u Novom Beogradu izložen je na javni uvid u Gradskoj upravi do 20. juna. Cilj izrade plana je proširenje mreže i uspostavljanje tramvajskog saobraćaja u ulicama Đorđa Stanojevića i Dr Agostina Neta, čime bi se ostvarila funkcionalna veza pruge preko Mosta na Adi i u Ulici Jurija Gagarina. Time bi se rasteretile postojeće saobraćajnice oko planirane autobuske i železničke stanice u Bloku 42 i kvalitetnije opslužili blokovi 67, 67a, 66 i 66a javnim prevozom.\nPlan podrazumeva dva podsistema javnog gradskog prevoza – autobuski i tramvajski, a kao potencijalni i beogradski metro. U skladu sa GUP Beograda, Ulicom Đorđa Stanojevića i Bulevarom Crvene armije planirana je trasa tehničke veze beogradskog metroa (linija 1) prema depou u Bloku 66. Linija 1 je planirana kao prva faza izgradnje beogradskog metroa, od Ustaničke do Aleksandra Dupčeka u Zemunu. Depo je planiran u Bloku 66, na mestu postojećeg.\nDeo Bulevara Crvene armije, između ulica Đorđa Stanojevića i Jurija Gagarina je potencijalni pravac širenja metro-mreže koji bi povezivao železničku stanicu „Novi Beograd“ i Blok 45 (linija 4). Kako se navodi u PDR, konačan tip beogradskog metroa, trase ulica kojima će se kretati i elementi regulaciono-nivelacionog plana, definisaće se posebnim planskim dokumentom.\nPrema razvojnim planovima Direkcije za javni prevoz, u okviru prostora predviđeno je uvođenje tramvajske pruge u Ulici Đorđa Stanojevića i Bulevaru Crvene armije. Na ovaj način omogućilo bi se direktno povezivanje tramvajskog saobraćaja koji dolazi sa Unutrašnjeg magistralnog prstena (UMP) – iz pravca Banovog brda – sa tramvajskim saobraćajem koji se vodi duž Jurija Gagarina. Planira se u Bulevaru Crvene armije, na delu između Đorđa Stanojevića i UMP, zadržavanje jednokolosečne tramvajske tehničke veze ka depou u Bloku 66.\nTramvajska pruga ići će središnjim delom saobraćajnica. U Ulici Đorđa Stanojevića planiraju se po dva autobuska i tramvajska stajališta u svakom smeru, dok se u Bulevaru Crvene armije planira tramvajsko stajalište u smeru od Ulice Jurija Gagarina ka Ulici Đorđa Stanojevića, prenose Večernje novosti.\nMost na Aditramvajšine


Prajs: Nastavlja se provera avganistanskih državljana na Kosovu - Kosovo Online\n16. Novembar 2021. • 20:13\nPortparol američkog Stejt departmenta Ned Prajs izjavio je da će američke vlasti nastaviti sa proveravanjem državljana Avganistana, koji su privremeno smešteni na Kosovu, pre nego što im bude dozvoljeno da se nasele u Sjedinjenim Američkim Državama ili bilo kojoj trećoj zemlji, prenosi Ekonomija onlajn.\n"To je uobičajeni proces verifikacije", rekao je Prajs na redovnom sastanku sa novinarima odgovarajući na pitanje o statusu avganistanskih državljana koji se nalaze na Kosovu.\nDodao je da je bilo slučajeva koji su zahtevali dodatnu obradu, te da su izbeglice "premeštene u kamp Bondstil na Kosovu, gde međuinstitucionalni timovi rade na završetku verifikacije za njihov prijem u SAD, ili za preseljenje u treću zemlju".\nViše od 1.300 državljana Avganistana našlo se utočište na Kosovu, od kraja avgusta kao rezultat međunarodnih napora da se zaštite od nasilja. Većina od njih su žene, deca, starci ili rođaci izvođača radova koji su radili sa koalicijom koju predvode SAD u Avganistanu, prenosi Glas Amerike.\nPrajs je ponovio zahvalnost Vladi Kosova i istakao da se čine svi neophodni napori da se obezbedi bezbedno i udobno okruženje u kampu američkih trupa Bondstil, gde se nalaze kampovi u kojima su sklonjeni, dok je provera u toku.\nSkoro polovina izbeglica je do sada, sa četiri leta u različito vreme, sa Kosova otišla u Sjedinjene Američke Države.\nStejt Department portparol Avganistanske izbeglice Sjedinjene Američke Države Kosovo\nViše od 100 Avganistanaca otišlo jutros sa Kosova u SAD\nAmerička ambasada u Prištini objavila je na Tviteru da je više od 100 Avganistanaca otputovalo jutros sa Kosova u SAD.\nAsošijeted pres: Tajnovitost u vezi sa avganistanskim izbeglicama koje su SAD poslale u bazu na Kosovu\nOsmani i Đakobi posetili izbeglice iz Avganistana\nGrupa izbeglica iz Avganistana odlazi sa Kosova u Veliku Britaniju


Vojin Lazarević: Pristajem na razmenu zemljišta\nDržava je spremna da hektar zemljišta plati 272.000 evra, dok vlasnici zemlje tvrde da je tržišna vrednost 500.000 evra. – Pravnici upućeni u ovu problematiku kažu da pogađanja nema. – Neće biti smetnji za razvoj grada, uverava Lazarević\nVojin Lazarević Interes države ili tajkuna? Šta će prevagnuti? Da li će država uspeti da privoli vlasnike zemljišta da zbog opšteg interesa daju njive koje se nalaze na obilaznici autoputa oko Beograda, između Batajnice i Dobanovaca, u zamenu za poljoprivredno zemljište na nekom drugom mestu?\nDržava nema pare da plati eksproprijaciju, a 115 miliona evra kredita za izgradnju desetak kilometara obilaznice čeka više od godinu dana. Jedina šansa je da se država dogovori sa tajkunima koji su pre nekoliko godina pokupovali njive po bagatelnim cenama, sa namerom da ih kasnije preprodaju i višestruko zarade ili da na njima grade fabrike i magacine.\nPrema saznanju „Politike” potrebno je eksproprisati 147 hektara zemljišta. Ministarstvo za infrastrukturu procenilo je da je za to potrebno 40 miliona evra, ali pošto zakon dozvoljava isplatu i u naturi (zamenu parcela) vlada je odlučila da ide na tu varijantu, kako bi se uštedeo novac iz budžeta. Prema ovoj računici država je spremna da hektar zemljišta plati 272.000 evra, dok trgovci zemljištem tvrde da je njegova tržišna vrednost 500.000 evra.\nZamenu zemljišta bi trebalo da sprovede Ministarstvo poljoprivrede. Ova državna institucija još nije dobila elaborat o tome koliko zemljišta treba da se ekspropriše i koje su to parcele.\n– Obeštećenje ćemo obaviti po tržišnoj vrednosti, koju će utvrđivati Poreska uprava, tako će što prema tri poslednja kupoprodajna ugovora na toj ili sličnoj lokaciji obračunati prosečnu cenu. U toj vrednosti ministarstvo za vlasnike izuzete imovine mora da pronađe zemljište u istoj katastarskoj opštini ili na nekom drugom mestu, s tim što klasa poljoprivrednog zemljišta mora da odgovara klasi eksproprisanog zemljišta – rečeno je „Politici” u Ministarstvu poljoprivrede.\nPitanje je, međutim, kako će biti sprovedena ta zamena, jer se zna da u Dobanovcima, Batajnici i Surčinu gotovo da nema slobodne zemlje. Pod znakom pitanja je i da li će vlasnici njiva pristati da idu u neku drugu katastarsku opštinu, jer većina nije kupovala zemlju u Dobanovcima i Surčinu da bi se bavila poljoprivredom, već sa namerom da je kasnije preproda za izgradnju magacina i proizvodnih hala.\nŠta će se dogoditi ukoliko neko od vlasnika ne pristane na trampu?\nPravnici upućeni u ovu problematiku kažu da pogađanja nema. Ukoliko se država odluči da obeštećenje obavi u naturi, vlasnici moraju da prihvate drugo poljoprivredno zemljište čija će se vrednost poklapati sa tržišnom vrednošću izuzetog zemljišta, a mogućnost isplate u ovakvoj situaciji ne postoji. Oni mogu da se žale na rešenje ministarstvu koje ga je donelo, potom Ministarstvu finansija i, najzad, da pokrenu upravni spor pred sudom.\nTo državi ne ide u prilog, jer je cilj da se eksproprijacija završi u najkraćem mogućem roku – za mesec ili dva – kako bi se iskoristio odobreni novac.\nNajviše zemlje biće izuzeto firmi „Merijan” zajedničkoj kompaniji „Rudnap grupe” Vojina Lazarevića i grčke „Lambde” (vlasnice fabrike „Beko”). Oni imaju 400 hektara uz obilaznicu i na njenoj trasi. Vojin Lazarević kaže za „Politiku” da oni nisu kupovali tu zemlju da bi je preprodavali i zarađivali od države, već da bi tu razvijali biznis.\n– Neozbiljno je uložiti 70 miliona evra za kupovinu zemljišta i očekivati zaradu od države na ime eksproprijacije koja iznosi milion ili dva evra. Spremni smo da gradu odmah ustupimo tu zemlju u zamenu za drugu i uopšte ne pravimo nikakvo pitanje. Za nas je važno da se ta obilaznica izgradi što pre, da dobijemo prilazne puteve našim parcelama, da grad što pre usvoji planove detaljne regulacije i ubrza proceduru izdavanja dozvola. Jer, mi smo zemlju kupili da bismo na njoj gradili proizvodne hale i stanove – kaže Lazarević i naglašava da neće biti smetnji za razvoj grada.\nOn negira da je nudio zemlju na poklon, kako bi ostvario kontakte u vladi za neke druge poslove.\nTakođe i preduzeće PIK „Zemun” ima zemlju na trasi obilaznice. Ovo preduzeće se prostire na 35 hektara. Prema mišljenju jednih, ono je u vlasništvu Ljubiše Buhe, dok drugi tvrde da je gazda PIK „Zemuna” firma „Eki investment”, zajednička firma Aleksandra Vlahovića i Danka Đunića.\nInače, Buha je među prvima namirisao dobru zaradu, pa je pre sedam-osam godina kupio 130 hektara između Dobanovaca i Surčina, plaćajući ar 100 evra. Ta njegova zemlja, međutim, nije na trasi obilaznice.\nZoran Drakulić, vlasnik „Ist pointa”, koga je pre nekoliko dana ministar za infrastrukturu naveo kao jednog od vlasnika kome zemljišta treba da bude izuzeto, nema zemlju ni u Dobanovcima, ni u Batajnici, ni u Surčinu. Tako nam je rečeno u njegovoj kompaniji.\nNaš sagovornik, upućen u trgovinske transakcije sa zemljište, kaže da su svi koji imaju novac kupovali njive ne zato što je njima neko rekao da će tuda prolaziti obilaznica, već zato što je u generalni plan ucrtana obilaznica i jasno naznačeno da će oko nje, kao i oko zagrebačkog i novosadskog autoputa nići nova privredna zona. Računica je jasna: ko je rizikovao da umrtvi kapital – kupio je poljoprivredno zemljište za male pare i za nekoliko godina dobio mogućnost da ga preproda po višestrukoj ceni.\nNBS: Olakšice za banke koje ne smanje plasmane\nNarodna banka Srbije (NBS) zatražila je od poslovnih banaka da ne smanjuju obim kredita u odnosu na decembar 2008. i dužnicima omoguće konverziju kredita u stranoj valuti u dinarske zajmove i izmenu uslova otplate kredita\nZauzvrat, NBS je ponudila bankama kratkoročne dinarske kredite i oslobađanje od obaveze obračunavanja obavezne rezerve za depozite i kredite primljene iz inostranstva.\nNa sastanku s poslovnim bankama, NBS im je dala rok da se do 30. aprila izjasne da li su zainteresovane za korišćenje navedenih mera, a ukoliko korišćenje posebnih mera podrške bude široko prihvaćeno, njihova primena se može očekivati u drugoj polovini maja 2009. godine.\nMere su usmerene na obezbeđivanje kontinuiranog pristupa izvorima likvidnosti, kako dinarske tako i devizne, stabilizaciju deviznog tržišta, preventivno delovanje u pravcu očuvanja kvaliteta aktive banaka obezbeđivanjem okvira za izmenu uslova otplate kredita klijentima banaka, smanjenje odliva deviznih sredstava i smanjenje depresijacijskih pritisaka.\nObaveze većinskih akcionara banaka se odnose na održavanje nivoa kredita iz decembra 2008. godine do kraja 2010. godine i na održavanje pokazatelja adekvatnosti kapitala i pokazatelja likvidnosti banke na propisanom nivou, u okviru čega će NBS izvršiti procenu budućeg kretanja pokazatelja adekvatnosti kapitala prema metodologiji usaglašenoj sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF).\nObaveze koje banke treba da preuzmu se odnose na omogućavanje dužnicima da izvrše konverziju kredita u stranoj valuti i kredita indeksiranih deviznom klauzulom u dinarske i omogućavanje dužnicima izmene uslova otplate kredita u skladu sa definisanim okvirom.\nNBS će bankama koje ispune navedene uslove ponuditi sledeće mere podrške: nove izvore likvidnosti - dinarske kredite sa rokom dospeća do godinu dana i kratkoročne devizne svopove - i oslobađanje od obaveze obračunavanja obavezne rezerve za depozite i kredite primljene iz inostranstva od oktobra 2008. godine do decembra 2010. godine, i to do njihove otplate.\nPored toga, bankama će biti omogućeno da za regulatorne potrebe u kapital uključe subordinirane obaveze (prema centralama banaka) do visine od 75 odsto osnovnog kapitala, da docnju u naplati potraživanja za potrebe njihove klasifikacije utvrđuju prema naknadno ugovorenom datumu dospeća za potraživanja, čiji su uslovi otplate promenjeni u skladu sa definisanim okvirom i da pokazatelj deviznog rizika povećaju sa 10 na 20 odsto kapitala.\nNBS ovim putem poziva sve banke da najkasnije do 30. aprila 2009. iskažu svoje interesovanje za korišćenje navedenih mera. Ukoliko korišćenje posebnih mera podrške bude široko prihvaćeno, njihova primena se može očekivati u drugoj polovini maja 2009. godine, navedeno je u saopštenju.\nDogovor o zadržavanju obima kredita u Srbiji iz decembra 2008. godine postignut je u Beču, 27. marta, sa 10 najvećih poslovnih banaka u Srbiji, čije su centrale u inostranstvu.\nZa "Panonku" zainteresovani samo Španci\nNa tenderu za kupovinu Prehrambene industrije "Panonka" iz Sombora stigla je samo jedna ponuda - kompanije "Friselva" iz Španije, saopštila je Agencija za privatizaciju\nAgencija je navela da je na prodaju ponuđeno 71,60 odsto kapitala ovog preduzeća i da je u predviđenom roku, do 20. marta, samo španska kompanija dostavila ponudu. U narednom periodu, Agencija za privatizaciju i savetnik će izvršiti analizu kvalifikacione i dodatne dokumentacije, nakon čega će se pristupiti otvaranju ponude.\nPravo učešća na tenderu, po javnom pozivu, ima preduzeće koje se najmanje tri godine bavi proizvodnjom, obradom i konzerviranjem mesa i koje je u 2007. ostvarilo prihod od najmanje dva miliona evra. Ukoliko je reč o investitoru, neophodno je da je poslovnu 2007. godinu završio sa najmanje pet miliona evra poslovnog prihoda.\nDo sada su organizovane dve aukcijske prodaje "Panonke", ali su obe proglašene neuspelim, a početna cena bila je osam, odnosno šest miliona evra. Većinski vlasnik preduzeća je država sa oko 56 odsto kapitala, dok društveni kapital iznosi oko 23 odsto.\nProizvodnja u "Panonki" je prekinuta 1994. godine, kada je to preduzeće otišlo u stečaj, a zarade oko 100 radnika isplaćuju se od zakupnina za poslovni prostor. Najbolje proizvodne rezultate preduzeće je zabeležilo 1990. godine, kada je prerađeno oko 180.000 tovnih svinja, a vrednost izvoza iznosila je 12 miliona dolara.\nImovina preduzeća je oko 28 hektara zemljišta u industrijskoj zoni, od čega su objekti na 14 hektara.\nAustrijski Alas investirao u Zorku 15 miliona evra\nU šabačkoj fabrici Zorka Keramika i koceljevačkoj Zorka Opeki juče su počele da rade nove proizvodne linije u koje je austrijski holding Alas investirao 14,5 miliona evra. Taj holding, deo grupacije Asamer, investirao je 11 miliona evra u fabriku u Šapcu, a 3,5 miliona evra u koceljevačku fabriku\nPrema rečima vlasnika Asamera Manfreda Asamera, investicija u Keramiku omogućila je da se proizvodnja pločica poveća za pet puta. „Kada smo kupili fabriku imali smo kapacitet od 1,2 miliona kvadratnih metara pločica. U par velikih koraka smo proširili kapacitet na šest miliona kvadratnih metara. Završili smo investiciju od oko 15 miliona evra i imamo najmoderniju fabriku pločica i proizvode koji mogu da se plasiraju na domaćem i inostranom tržištu“, rekao je Asamer novinarima.\nPredsednik kompanije Alas Markus Bogdanovic naglasio je da će taj holding, uprkos svetskoj krizi, sačuvati radna mesta. „Moramo da nađemo nova inostrana tržišta gde bismo mogli da plasiramo proizvod“, kazao je Bogdanovići dodao da u fabrici veruju da će „preživeti“ krizu. Vlasnik Asamera juče je u Koceljevi zvanično pokrenuo liniju za proizvodnju klimabloka, koji u građevinarstvu menja 11,5 standardnih cigli i ubrzava gradnju za 30 procenata.\nPočela proizvodnja evro dizela u Rafineriji NIS-a\nNaftna industrija Srbije saopštila je juče da je u Rafineriji nafte Novi Sad počela da proizvodi evro dizel koji odgovara evropskim ekološkim standardima i koji do sada nije proizvođen u Srbiji. Procenjuje se da će u Srbiji moći da se proizvodi oko 20.000 tona evro dizela mesečno, navodi se u saopštenju, u kojem se ističe da je proizvodnja počela zahvaljujući modernizaciji koju sprovodi većinski vlasnik, ruski Gaspromnjeft\n„U najskorije vreme novi evro dizel naći će se u prodaji na benzinskim pumpama kompanije, čime će se poboljšati ekološka situacija na putevima“, izjavio je generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko. „Početak proizvodnje u Rafineriji nafte Novi Sad je u skladu sa zadacima kompanije u koje spada povećanje proizvodnje derivata sa velikom maržom i povećanje obima prodaje. Za nas je takođe važno da proizvodi NIS-ovih Rafinerija odgovaraju najstrožim ekološkim standardima“, dodao je on.


VojvodinaCafe - Interfest na Trgu slobode od 30. juna\nInterfest na Trgu slobode od 30. juna\nVest objavljena: 23.06.2011 07:51\nNa novosadskom centralnom gradskom Trgu slobode od 30. juna do 2. jula biće održan tradicionalni osmi po redu Međunarodni festival vina "InterFest 2011", jedan od najvećih vinskih festivala u regionu. Iz organizacije "Interfesta" saopšteno je da će osim domaćih vinarija svoja najbolja vina ove godine predstaviti i 100 proizvođača iz 10 evropskih zemalja.\nFestival će biti otvoren za posetioce od 18 časova do ponoći, ulaz je besplatan, a ljubitelji vina moći će na blagajnama "Interfesta", da kupe degustacione čaše po ceni od 150 dinara. Istovremeno, posetioci će moći da kupe i vaučere za degustaciju vina po ceni od 50 i 100 dinara.\nU "InterFestu" očekuju posetu od oko 50.000 ljubitelja vina, kako iz Srbije, tako i iz država okruženja, odnosno Evrope.\n"InterFest" se ove godine održava uz podršku grada Novog Sada, Vlade Vojvodine i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.


Trampova politika vodi u krizu u odnosima SAD i njenih saveznika - Sputnjik Srbija\n13:11 21 Oktobar 2020\n16:39 22.11.2016 Preuzmite kraći link\nPolitika nove američke administracije i nesuglasice između zemalja-članica NATO-a mogu rezultirati ozbiljnom krizom u odnosu između SAD i njenih vojnih saveznika, piše australijski list „Stratedžist“.\nKako se navodi, osnovu partnerstva SAD i njenih saveznika do sada su činila tri stuba — zajedničke vrednosti, liderstvo Vašingtona i očuvanje nivoa vojne moći kako bi se obuzdavao potencijalni neprijatelj.\nMeđutim, predstojeće predsedavanje Donalda Trampa već je nagovestilo moguće nesuglasice između partnera, budući da je trend brisanja zajedničkih vrednosti sve prisutniji.\nTramp bi mogao da ispravi sve greške Obamine politike\nZabrinutost evropskih lidera, pre svih Angele Merkel i Fransoa Olanda, zasnovana je upravo na najavama Trampa o nameri da obnovi odnose sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, ali i da primora evropske partnere da više sredstava ulažu u osiguravanje kolektivne bezbednosti.\nPored toga, problem se rađa i u postepenom gubitku liderstva Vašingtona u zapadnom svetu.\nList ističe da bi to moglo da natera Evropu da razmotri svoju ulogu u osiguravanju kolektivne bezbednosti, što bi rezultiralo da sistem američkih vojnih saveza značajno izgubi na svojoj moći.\nDodaje se i da se to ne odnosi isključivo na Evropu, nego i na azijsko-pacifički region, odnosno na odnose SAD sa ključnim saveznicima — Japanom i Južnom Korejom.\n„Iako je sistem do sada bio dovoljno čvrst da preživi bilo kakve nesuglasice između partnera, pogledi novoizabranog predsednika SAD na spoljnu politiku i Trampov proruski stav bi dodatno mogli da iskomplikuju razumevanje između SAD i evropskih partnera iz Alijanse“, zaključuje list.\nsaveznici, kriza, NATO, Donald Tramp, Evropa, Azija


GOMEX : Šešir nakrivi, lakše se živi - Nagrada grada Zrenjanina kompaniji Gomex\nNagrada grada Zrenjanina kompaniji Gomex\nPrigodnom akademijom i kulturno-umetničkim programom, u Baroknoj sali Skupštine grada Zrenjanina, u sredu, 28. decembra, svečano su dodeljene "Nagrade Grada Zrenjanina" za 2016. godinu. Priznanja najuspešnijim pojedincima i kolektivima uručili su gradonačelnik Čedomir Janjić i predsednik Skupštine grada Zrenjanina Oliver Mitrović. Među ovogodišnjim laureatima našla se i kompanija GOMEX, a nagradu je primio direktor Goran Kovačević.\n"Ovo je nagrada koju je dobio celokupan kolektiv GOMEX-a. Za nas je ovo veliki podstrek da u narednoj godini budemo još bolja kompanija, a konačan sud o tome koliko smo u tome uspeli daće naši potrošači. Njihovo mišljenje nam puno znači i ono je jedan od putokaza u kom pravcu ćemo usmeravati naše poslovanje tokom 2017. godine" - istakao je Kovačević.\nPored naše kompanije, laureati ovogodišnje "Nagrade Grada Zrenjanina" su akademik prof. Dr Vasilije Krestić, doktor istorijskih nauka, akademik prof. Dr Tibor Varadi, doktor pravnih nauka, Dr Radmila Petrin, lekar specijalista medicine sporta, Laslo Šuranji, paraolimpijski šampion, takmičar Streljačkog kluba za osobe s invaliditetom "Olimp" Zrenjanin, mr Živanko Radovančev, dugogodišnji uspešan rukovodilac zrenjaninskog preduzeća "Mlekoprodukt AD" kao i Garnizon Vojske Srbije – Komanda za razvoj Banatske brigade Zrenjanin.


Air Serbia: Obavezno nošenje maski za lice tokom trajanja leta - Daljine.rs\nAir Serbia, u saradnji sa zdravstvenim organima i regulatornim telima, primenila je niz bezbednosnih i higijenskih mera u cilju postizanja bezbednosti i dobrobiti naših putnika i članova posade tokom putovanja. Na svim letovima srpske nacionalne avio-kompanije, uključujući letove za Frankfurt i Cirih u četvrtak 21. maja kojima počinje obnavljanje putničkog komercijalnog avio-saobraćaja, biće obavezno nošenje maski za lice tokom čitavog trajanja leta, a avioni će biti redovno dezinfikovani. Air Serbia prilagodila je sve procedure u putničkom avio-saobraćaju pre, tokom i nakon leta novim okolnostima, koje su prouzrokovane pandemijom korona virusa, navodi se u saopštenju kompanije.\n“Želimo još jednom da uverimo naše putnike da smo preduzeli i primenili sve neophodne mere, u skladu sa najvišim bezbednosnim i higijenskim standardima, kao i uputstvima nadležnih domaćih i međunarodnih regulatornih tela. Proaktivno smo uveli i mnoge mere koje su iznad industrijskih standarda u ovoj oblasti, da bismo dalje zaštitili naše putnike i članove posade. Kao i uvek, bezbednost putnika i članova posade su na prvom mestu”, izjavio je Dankan Nejsmit, generalni direktor kompanije Air Serbia. On je pozvao putnike da redovno prate vebsajt kompanije, kao i naloge na društvenim mrežama, da bi uvek bili u toku sa merama koje srpska nacionalna avio-kompanija preduzima da bi svojim putnicima omogućila bezbedno i udobno putovanje.\nUpotreba zaštitnih maski za lice obavezna je na svim letovima Er Srbije i za putnike i za članove posade. Dodatna zaštitna oprema koju bi putnici poneli sa sobom (rukavice i viziri) dozvoljena je i dobrodošla. Pored toga, avioni u floti Air Serbie koji će se koristiti za letove biće kompletno dezinfikovani svakog dana. Kada je reč o putničkim kabinama, važno je napomenuti i da su erbas avioni u floti Er Srbije, opremljeni vazdušnim HEPA filterima (High-Efficiency Particle Filters), kojima se kontroliše protok, ponovna cirkulacija i prečišćavanje vazduha. S druge strane, kod ATR aviona u floti Er Srbije, po preporuci proizvođača, a u vezi sa merama sprečavanja širenja korona virusa, uvedena je posebna procedura koja omogućava maksimalno cirkulisanje vazduha. Usluga na letu biće pojednostavljena, sa fokusom na minimalni kontakt. To uključuje uklanjanje časopisa na avionu i brošura. U prvom periodu, u skladu sa preporukama zdravstvenih stručnjaka, neće biti keteringa, već će biti služena samo voda, da bi se sprečilo često skidanje maske i tako smanjio rizik od prenošenja virusa. Za pojedine kategorije putnika uvedene su i neke posebne pogodnosti, pa će tako svi putnici stariji od 65 godina imati prioritet pri prijavi na letu, bez ikakve naknade, dok će porodice koje se prijavljuju na let to moći da učine putem namenskih šaltera, da bi prijava protekla što brže i efikasnije. Hrana će biti služena na našim letovima za Njujork, kada budu ponovo pokrenuti 6. juna.\nAir Serbia je ranije saopštila da će u periodu od 21. maja do 14. juna organizovati ograničeni broj letova do aerodroma London Hitrou, Frankfurta, Ciriha i Beča. Pored toga, od 29. maja, nacionalna avio-kompanija Republike Srbije, počeće postupno obnavljanje letova do pojedinih destinacija u regionu, kao što su Ljubljana, Podgorica, Tivat, Sarajevo, Banjaluka i Skoplje. Air Serbia će obnoviti i komercijalne letove do Njujorka 6. juna, dok će od 13. juna broj prekookeanskih letova biti povećan na dva nedeljno. Ukoliko budu ukinuta ograničenja putovanja u Evropskoj uniji od 15. juna, Air Serbia planira da poveća broj letova u putničkom avio-saobraćaju.


Udovičić: Slavićemo sa Kragujevčanima i celom Srbijom\nKapiten vaterpolista Radničkog Vanja Udovičić izrazio je uverenje da će on i saigrači proslaviti u subotu uveče sa Kragujevčanima i celom Srbijom prvi evropski klupski trofej u ovoj godini.\n"Velika je čast igrati finalne utakmice koje mnogo donose i klubu i našoj zemlji. Ovo je drugo poluvreme finala, u kojem se odlučuje ko će osvojiti trofej i drago mi je da se to dešava baš u Kragujevcu", izjavio je Udovičić na konferenciji za medije.\nUprkos ubedljivoj pobedi u Firenci, Kragujevčani ne potcenjuju rivala i maksimalno ozbiljno pristupaju ovom susretu.\n"Možemo donekle rasterećeno da udjemo u utakmicu, ali se nadamo da ćemo ostvariti pozitivan ishod i tako opravdati očekivanja. Verujem da ćemo slaviti i proslaviti sa Kragujevčanima i celom Srbijom prvi evropski klupski trofej u ovoj godini", poručio je jedan od najboljih vaterpolista sveta.\nPomoćni trener Radničkog Dejan Jovović istakao je da se tim približio kraju zacrtanog evropskog puta.\n"Moram da naglasim da evropski trofej još nije osvojen, ali za sada imamo rezultat koji nam daje ogromne šanse sa trijumfujemo. Ipak, pred nama su još četiri četvrtine koje moramo da odradimo na najbolji mogući način", rekao je Jovović.\nIskusni Aleksandar Ćirić naglasio je da je put do trofeja bio veoma težak, uprkos tome što su ostvarene sve pobede.\n"Ovo je bilo zahtevno takmičenje, iako smo sve ekipe pobedili sa velikom razlikom. Nije bilo lako, čak ni nama iskusnim igračima", naveo je on.\nZadovoljan ostvarenim rezultatima je i načelnik Gradske uprave Zlatko Milić.\n"Polako se bližimo ostvarivanju ciljeva zacrtanih u avgustu i septembru prošle godine. Cilj je bio da budemo medju prva dva kluba, sad vidite da to nije bila prazna priča, već da je moguće. Već mislimo na narednu sezonu, dogovaramo se, želimo da zadržimo ove igrače", otkrio je Milić.\nRevanš finala vaterpolo Kupa Evrope igra se u petak u zatvorenom bazenu Sportskog centra „Park“ od 20 sati.\nKup Evrope u vaterpolu


Ministarstvo Poljoprivrede RS | Agroportal.ba - Part 4\nPrve kontrole na području Semberije\nRepublički krizni centar za zaštitu od pojave svinjske kuge u Srpskoj najavio je prve mjere kontrole za područje Semberije. https://arh3.rtrs.tv/arhiva/2019/08/26/tvclip038452.mp4 Striktna pravila kojih se moraju svi pridržavati Ovo tijelo Vlade Srpske zaduženo je za sprovođenje mjera zaštite. Osim institucija, propisanih mjera striktno će se morati pridržavati i farmeri. Svinjska kuga…\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske posredstvom Agencije za agrarna plaćanja Republike Srpske danas je isplatilo 2.796.078 KM po osnovu podsticaja za poljoprivrednu proizvodnju iz 2019.godine. Isplaćena je premija za pšenicu po…\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS-a, govori o stanju u ova tri sektora te o planovima za njihovo poboljšanje. Kako biste ocijenili stanje u poljoprivrednom sektoru Republike Srpske, koliko i šta se može uraditi na njegovom poboljšanju? Poljoprivreda…\nZeleno svjetlo za GMO soju\nU Republici Srpskoj u planu su izmjene Zakona o genetski modifikovanim organizmima. Zakonom bi se se dozvolio promet genetski modifikovane soje i njenih proizvoda za životinjsku ishranu. Nacrt zakona će se pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske na narednoj sjednici. Promet će se odvijati u strogo kontrolisanim uslovima uz prethodno pribavljeno odobrenje resornog…\nZa poljoprivrednu proizvodnju isplaćeno 389.000 maraka. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske danas je posredstvom Agencije za agrarna plaćanja Republike Srpske isplatilo 389.235 KM po osnovu podsticaja za poljoprivrednu…\nBoris Pašalić novi Ministar poljoprivrede RS\nNarodna skupština Republike Srpske je na posebnoj sjednici izabrala novu Vladu Republike Srpske. Radovan Višković i 16 ministara položili su i potpisali zakletvu nakon što su izabrani većinom glasova, srpskainfo. Boris Pašalić (SNSD), ministar poljoprivrede…\n195 miliona KM za sela\nS ciljem poboljšavanja uslova života na selu, razvoja poljoprivrede i zaštite od poplava na području Srpske u posljednje četiri godine završena su tri projekta. Trenutno se realizuje njih sedam, a vrijednost tih ulaganja premašuje 195 miliona maraka. Realizovani projekti U Ministarstvu, poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS ističu da su u periodu od 2014. do 2018. godine…\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS obezbijedilo je u ovoj godini oko devet miliona maraka za nabavku poljoprivrednih mašina, priključaka i sistema za navodnjavanje. Sve s ciljem unapređenja domaće proizvodnje, glassrpske. Najveće interesovanje za…\nMinistarstvo poljoprivrede RS, negira navode "Asocijacije poljoprivrednih udruženja Semberije"\nPovodom navoda u tekstu “Subvencionisanje u agrarnom sektoru i problemi sa kojim se suočava poljoprivredna proizvodnja u Republici Srpskoj”, Asocijacije poljoprivrednih udruženja Semberije. Zatražili smo odgovor Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i…\nAgrarni budžet RS pretekao FBiH za 13 miliona KM\nPoljoprivrednicima u Srpskoj na raspolaganju je 13 miliona maraka ili 20 odsto više podsticaja u odnosu na proizvođače iz Federacije BiH. Srpska naročito prednjači sa mjerama za dugoročni razvoj i kapitalna ulaganja, glassrpske. Dugoročno planiranje U Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS ističu da agrarni budžet u Srpskoj u ovoj godini iznosi 71 milion maraka, a u…


10 najboljih hotela u blizini: Stazione Transalpina - TripAdvisor\nNova Gorica hosteli\nKampovi – Nova Gorica\nSpa odmarališta – Nova Gorica\nNajbolji hoteli u blizini: Stazione Transalpina, Nova Gorica\nPiazza della Transalpina | square, piazza, trg Transalpina/Evrope, Nova Gorica 34170, Slovenija\nČitajte komentare o: Stazione Transalpina\n311 od 5.483 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Stazione Transalpina\n1,2 km od: Stazione Transalpina\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n0,8 km od: Stazione Transalpina\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n2,2 km od: Stazione Transalpina\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n3,4 km od: Stazione Transalpina\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n9,3 km od: Stazione Transalpina\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n12,9 km od: Stazione Transalpina\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n13,0 km od: Stazione Transalpina\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n14,4 km od: Stazione Transalpina\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n17,2 km od: Stazione Transalpina\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n18,2 km od: Stazione Transalpina\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n19,4 km od: Stazione Transalpina\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n18,3 km od: Stazione Transalpina\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n18,6 km od: Stazione Transalpina\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n18,9 km od: Stazione Transalpina\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n20,3 km od: Stazione Transalpina\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n19,1 km od: Stazione Transalpina\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica\n20,5 km od: Stazione Transalpina\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 860 hotela u Nova Gorica


Specijalno tužilaštvo obustavilo istragu protiv Milorada Dodika - CIN\nOsim protiv Dodika, istraga je prekinuta i protiv aktuelnog premijera i bivšeg ministra finansija RS-a Aleksandra Džombića, te bivših i sadašnjih ministara i rukovodilaca u RS-u: Nedeljka Čubrilovića, Fatime Fatibegović, Milenka Dakića, Mladena Lazendića i Dragana Davidovića.\nIz Specijalnog tužilaštva su u saopćenju naveli kako nisu pronašli dokaze da su Dodik i ostali prilikom izgradnje zgrada Vlade i Radio-televizije RS-a u Banjoj Luci, te dionice Autoputa Gradiška – Banja Luka iskoristili svoj položaj i preduzeću Integral Inženjering omogućili povlašen položaj i višemilionsku zaradu.\nIstragu protiv ukupno 15 osoba najprije je vodilo Tužilaštvo Bosne i Hercegovine (BiH), ali je početkom juna 2011. godine razdvojilo predmet i Specijalnom tužilaštvu proslijedilo dio koji se tiče Dodika. Manji dio predmeta, koji se odnosi na pranja novca i porezne utaje, ostao je u nadležnosti državnog tužilaštva i ta je istraga još u toku.\nTužilaštvo BiH je pokrenulo istragu nakon što mu je u februaru 2009. godine Državna agencija za istrage i zaštitu BiH (SIPA) dostavila izvještaj u kojem je za organizovani kriminal, zloupotrebu položaja, pranje novca i poresku utaju osumnjičila Dodika, šest ministara prošlog saziva Vlade RS-a, šest funkcionera i rukovodilaca javnih institucija te suvlasnika i direktora Integal Inženjeringa Slobodana Stankovića i njegovu suprugu.\nSIPA je u izvještaju navela da je kršenjem zakona budžet RS-a oštećen za oko 115 miliona KM. Prema navodima istražitelja, cijene radova na autoputu bile su veće od ugovorenih i nije bilo kazni u slučaju probijanja rokova, a upitne su bile nabavke roba za zgradu Vlade RS-a, za koju su, između ostalog, korpe za otpatke plaćane 1.733,76 KM a stolne pepeljare 1.293,51 KM.


Izvještaj o stanju ljudskih prava u BiH – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 11. 02. 2009 04. 10. 2020 od sarajevo.co.ba\nProtekla godina bi se mogla nazvati godinom propuštenih prilika, izjavio je predsjednik Helsinškog komiteta za ljudska prava u BiH Srđan Dizdarević, predstavljajući Izvještaj o stanju ljudskih prava u BiH u 2008. godini.\nUprkos potrebi da se izvrše brojne reforme, BiH i dalje tapka u mjestu, odgađajući tako izlazak iz duboke krize i propuštajući mogućnost približavanja Evropskoj uniji, kazao je Dizdarević. Prema njegovim riječima, Parlamentarna skupština BiH u prvih devet mjeseci protekle godine usvojila je samo devet zakona u odnosu na 101, koliko ih je planiralo Vijeće ministara, što ilustruje nedostatak političke volje da zemlja krene naprijed i da se približi EU-u.\nUkupnu političku atmosferu u zemlji karakterisalo je oslanjanje na šovinističku retoriku i održavanje vlasti na podgrijavanju straha od drugih, a političari odgovorni za sudbinu zemlje ostali su odani isprobanoj formuli vladanja, dok je njihovo proevropsko opredjeljenje i dalje samo deklarativno.\nDizdarević je istakao da je na polju ljudskih prava BiH učinila veoma malo na usklađivanju svog zakonodavstva i prakse sa važećim međunardonim normama. Također, nastavljaju se gruba kršenja ljudskih prava i sloboda, a evidentno je odsustvo vladavine prava i pravne države. Institucija ombudsmena BiH nije profunkcionisala tokom protekle godine što je dodatno otežalo položaj pojedinaca čija se prava ne poštuju.\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu je donio pet presuda u kojima je BiH proglašena krivom za kršenje odredbi Evropske konvencije o ljudskim pravima i slobodama, a tom Sudu je stiglo više od 1.000 novih tužbi protiv BiH. Oba podatka mogu da posluže kao ilustracija stanja u zemlji, kazao je Dizdarević.\nHelsinški komitet u Izvještaju o stanju ljudskih prava u BiH u 2008. godini pozitivnim ocjenjuje ratifikovanje Evropske socijalne povelje i pristupanje BiH Dekadi Roma. No, naglašeno je da bi bilo i veoma značajno da BiH pristupi Konvenciji o pravima osoba sa invaliditetom i Opcionom protokolu uz Konvenciju o zabrani torture.\nMada je problem pronalaska nestalih i njihove identifikacije i dalje prisutan kao jedna od najbolnijih posljedica rata, u toku prošle godine je učinjen napredak na ovom polju, aktiviranjem Instituta za nestale i ubrzavanjem procesa ekshumacija i identifikacije nestalih lica. Iako je u toku 2008. godine identifikovano 1.000 osoba, a ekshumirano 2.000, i dalje se oko 13.000 osoba smatra nestalim, što ovaj problem čini jednim od ključnih problema na polju ljudskih prava, kazao je Dizdarević.\nKada je riječ o povratku, koji u velikoj mjeri ilustruje stanje ljudskih prava u zemlji i stepen njihovog poštovanja od vlasti, može se ocijeniti da se protekle godine kućama vratio izuzetno mali broj osoba. Preciznije, vratilo ih se 1.496, i to prema podacima UNHCR-a, mada je zvanično zabilježeno 45.000 zahtjeva za povratak, što znači da je oko 140.000 ispoljilo želju za povratkom. Nedostatak političke volje, a zatim i nedostatak sredstava, glavni su uzroci neuspjeha u domenu povratka, kazao je Dizdarević.\nU protekloj godini je zabilježena eskalacija napada na zaštitnike ljudskih prava, na medije i novinare. Bilježimo fizičke napade i premlaćivanja aktivista, prijetnje i pokušaje zastrašivanja i ušutkivanja zaštitnika ljudskih prava. Pokušaj organizovanja Queer festivala u Sarajevu izbacio je na površinu krajnje netolerantan i agresivan odnos prema pripadnicima seksualnih manjina. Nasilje nad učesnicima ovog događaja je potaknuto i inspirisano od strane političara i vjerskih službenika koji bi morali biti na strani poštovanja ljudskih prava, rekao je Dizdarević.\nDiskriminacija na nacionalnoj, političkoj i spolnoj osnovi, kao i diskriminacija svih ranjivih grupa, je i dalje glavni generator kršenja ljudskih prava u BiH. Ona je ugrađena i u Ustav BiH kao i jedan broj zakona, a odražava se na neke ključne oblasti kao što je zapošljavanje, obrazovanje, pravo na socijalnu zaštitu i penziju.\nStanje u zatvorima ukazuje na pojave lošeg tretmana zatvorenika, posebno onih koji su pod psihijatrijskim nadzorom. Uočena je prenapučenost kazneno-popravnih ustanova, manjak osoblja i nedostatak sredstava za normalno funkcionisanje ovih ustanova.\nTretman stranaca i azilanata u BiH još uvijek odudara od međunarodnih standarda. Činjenica da je u našoj zemlji praktično nemoguće ostvariti pravo na azil ukazuje na to da se prisustvo stranaca sagledava prvenstveno iz ugla sigurnosti, a ne iz ugla ljudskih prava, rekao je Dizdarević.\nDodao je da je vidljivo i odsustvo poštovanja ljudskih prava takozvane treće generacije, prava na zdrav okoliš i održivi razvoj. Ova oblast još uvijek nije dovoljno zakonski regulisana, a prava građana da učestvuju u utvrđivanju politika koje se dotiču okoliša u sjeni su interesa investitora čime se ozbiljno dovodi u pitanje prava građana da utiču na razvoj i na budućnost zemlje. Iz Izvještaja o stanju ljudskih prava u BiH za 2008. godinu vidljivo je da zemlja zaostaje i na ovom polju, te daje potrebno uložiti mnogo napora kako bi se zakonski i u praksi zemlja približila dostignutim standardima u razvijenim demokratskim zemljama.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno BiH,Helsinški komitet,ljudska prava,Srđan Dizdarević\nNazad Istraga o paljevini automobila na Alipašinom polju\nNaprijed Ekipa 60 minuta predložena za Šestoaprilsku nagradu


Vijesti - BiH - Dodik: Podržat ćemo izmjene Izbornog zakona, ali i Srbi u FBiH moraju birati svoje predstavnike - HercegBosna - Portal Hrvata Bosne i Hercegovine\nNalazite se na: Početna » Vijesti » BiH » Dodik: Podržat ćemo izmjene Izbornog zakona, ali i Srbi u FBiH moraju birati svoje predstavnike\nDodik: Podržat ćemo izmjene Izbornog zakona, ali i Srbi u FBiH moraju birati svoje predstavnike\nNapisano 25.08.2017. 23:36\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik ocijenio je kako je položaj Drvara i drugih srpskih općina u Hercegbosanskoj županiji i Federaciji BiH i dalje težak zbog neruzmijevanja županijskih i federalnih vlasti i da ovaj problem traje predugo.\n"Ovaj položaj težak je zbog neruzmijevanja županijskih vlasti i zanemarivanja važnih stvari i stavljanja u neravnopravan položaj općina sa srpskom većinom u ovoj županiji (Drvar, Bosansko Grahovo, Glamoč i Bosanski Petrovac) u odnosu na općine gdje su drugi narodi u većini", rekao je Dodik nakon sastanka s predstavnicima Srba u HBŽ, javlja Srna.\nOn je naglasio da ovaj problem traje predugo i da je to pitanje koje će se morati rješavati na razini FBiH i na razini odnosa u okviru konstitutivnih naroda u BiH.\nDodik je podsjetio da je već duže neadekvatno popunjen Dom naroda FBiH i da nikada nije dosegnuo do ustavne većine koja je potrebna za konstituiranje, što govori o odnosu prema Srbima.\nPredsjednik RS je rekao da se taj problem mora riješiti za sljedeće izbore i da je s predstavnicima Srba u ovoj županiji razgovarao o načinima na kojima bi pitanje moglo biti riješeno.\n"Podržat ćemo izmjene Izbornog zakona, ali tražimo da se ovdje pozicioniraju stvari za Dom naroda (FBiH) i za Srbe u cjelini, tako da Srbe mogu predstavljati oni koji se biraju tamo gdje Srbi žive, a ne neka vrsta imaginacije jer znamo da je bilo Bošnjaka koji su se proglašavali Hrvatima i Srbima, a onda oni nekoga zastupaju", rekao je Dodik.\nOn je pojasnio da će podržati izmjene Izbornog zakona kada je riječ o FBiH - da Srbi biraju svoje predstavnike tamo gdje žive.\n"Republika Srpska ne želi pravdati bilo što svojim situacijama koje ima, ali mi smo ovdje prisutni i želimo pomoći i ranije smo pomagali. Iza nas je ostalo mnogo realiziranih projekata", naglasio je između ostalog Dodik.


Nauka, država i privreda posle pandemije | Kulturna politika\nPočetna strana > Rubrike > Kulturna politika > Nauka, država i privreda posle pandemije\nNauka, država i privreda posle pandemije\nSa sigurnošću možemo da konstatujemo da je najveći deo ljudske populacije suočen sa raznim ograničenjima i problemima koje do sada u svom životnom veku nisu susretali. Jednostavnije rečeno, svet se nalazi (nalaziće se) u ogromnoj ekonomskoj i društvenoj krizi, poput onih za vreme i posle svetskih ratova. Takođe, svaka kriza je ujedno i izazov, jer se samo njenim rešavanjem osigurava opstanak i dalji napredak. Ovaj prilaz može da bude osnova da i mi sada u vreme ove krize, razmišljamo i pravimo planove kako posle krize, oslanjajući se na naše naučne-istraživačke potencijale. Koliko će istraživanja u nauci moći da nam pomognu da prevaziđemo krizu, zavisi od samo od postavljenih kriterijuma i pruženoj šansi da istraživači pokažu svoje mogućnosti. Sigurno je da kao prvi korak treba da se postave kriterijumi prioriteta u pogledu vremena kada će rezultati istraživačkog rada dati svoj doprinos, pre svega lokalnoj zajednici (državi).\nOva kriza nam je na najjednostavniji način (po stoti put) pokazala, da samo one države koje su u stanju da imaju VLASTITE zaokružene sisteme u pogledu hrane, energije i transporta, imaju najveće šanse da prebrode ovako teške situacije. Naravno, treba napomenuti da i u ovim sistemima su najvažniji deo dobro obrazovani i školovani ljudski resursi. Srbija se pokazala da je jedna od tih zemalja, koja u dobroj meri raspolaže sa dobrim vlastitim resursima za proizvodnju hrane i energije, kao i solidnim resursima za organizovanje transporta ljudi i dobara. Upravo ova činjenica treba da bude polazna osnova, za razmišljanje kako se ponašati (i raditi) kada nastane stanje posle završetka pandemije uzrokovane virusom COVID-19. Jedno je sigurno, onaj ko nastavi sa istim prilazom koji je imao pre ove krize, neće imati ozbiljne šanse da se brzo oporavi i samo će nastaviti da trpi posledice krize. Ne verujem da se puno razlikujem od drugih koji razmišljaju na ovu temu, i verovatno većina u sagledavanju kako nastaviti dalje polazi od sledećih pretpostavki:\n1. Čovečanstvo će se vratiti dosadašnjem načinu života.\n2. Neće doći do promene u pogledu svetskih ekonomskih trendova.\nPotvrda prve pretpostavke je u osnovi da će najveći deo ljudi će želeti da se vrati svom dosadašnjem načinu života. Odlazak na posao, odlazak u kupovinu, odlazak u restorane, putovanja, ... su samo neki primeri aktivnosti kojima mnogima nedostaju. Strah od moguće zareze će polako nestajati, pre svega imajući u vidu činjenicu da najveći broj ljudi neće imati veće zdravstvene probleme.\nPotvrda druge pretpostavke je u osnovi da savremeni svet funkcioniše na punoj zavisnosti od relacije potrošnja-proizvodnja. Tako će i da ostane. Otvoreno pitanje je koja će potrošnja da pokrene raspoloživu proizvodnju. Jedno je sigurno, u prvim danima nakon prestanka pandemije, nudiće se samo ono što je već proizvedeno (iz zaliha) ili postojeći proizvodi za koje postoje proizvodne linije. Nakon toga, samo oni koji imaju nove proizvode ili dodatnu vrednost na postojeće će ostvarivati profit na tržištu. U pogledu da li će privremena rešenja, poput rada od kuće ili on-line sastanci/konferencije, da prerastu u trajna rešenja, zavisiće od kriterijuma koji će se uzimati u prioritet: troškovi ili kvalitet.\nMislim da je sada pravi trenutak da se maksimalno ojača i angažuje trojstvo privreda-država-nauka, u cilju pronalaženja odgovarajućeg prilaza za izlazak iz ove krize. Novca na tržištu će biti dovoljno, ali način na koji će neko da ga iskoristi je najvažniji. Da li će neka zajednica otići u zaduženost ili stvoriti višak vrednosti za svoju dobrobit, zavisi od njenih odluka. Mislim da ne smemo ponovo da propustimo šansu i da ne ojačamo vlasitite privredne potencijale, na način da im dajemo prednost u dobijanju poslova čiji je investitor država Srbija. Prednost treba da bude dokazana na način da je navedenim proizvodom/uslugom zamenjeno odgovarajuće strano rešenje, i da je domaće rešenje dobijeno u saradnji sa domaćom naučno-istraživačkom institucijom. Recept je jednostavan, i nije nepoznat, već ga samo treba primeniti, jer većina zemalja ima protekcionističke mere kada su u pitanju državne narudžbine. Prednost treba davati kreativnim rešenjima koja mogu da se realizuju do maksimalno dve godine. Naravno, ovaj prilaz u finansiranju naučno istraživačkih ustanova treba da se omogući i u slučaju kada su u pitanju i domaći pravni subjekti koji nisu u vlasništvu države. To ne znači da domaći proizvod/usluga može da bude skuplji ili lošijeg kvaliteta, naprotiv treba da bude boljeg ili barem istog kvaliteta, sa istom ili manjom cenom. Upravo u ispunjenju ovog zahtevu treba da se pokaže znanje i inventivnost domaće naučno istraživačke zajednice. Novac može da bude dodeljen samo onim rešenjima koji imaju svoje ekonomsko opravdanje. Teška su vremena, a ne treba ni zaboraviti da da živimo u tržišnoj ekonomiji.\nSvima koji će donositi odluku, da li će se primeniti predloženi recept za jačanje trojstva privreda-država-nauka, predlažem da imaju u svojim razmišljanjima staru i često zaboravljenu parolu: RADI LOKALNO, MISLI GLOBALNO.\n(Autor je redovni profesor na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu)


Od UNHCR Srbiji do kraja godine 8,7 miliona dolara za pomoć izbeglicama\nAgencija Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) uručiće do kraja 2015. godine Srbiji pomoć od 8,7 miliona dolara, zbog povećanja broja izbeglica sa Bliskog istoka koje kroz Srbiju prolaze na putu ka razvijenim zemljama EU, saopšteno je danas iz UNHCR.\nDo kraja oktobra UNHCR je Srbiji dostavio 2,4 miliona dolara humanitarne pomoći, dok će pomoć tokom zime biti skoro četiri puta veća nego u prethodnih deset meseci, s obzirom da je u oktobru evidentirana polovina od 364.000 izbeglica koliko ih je registrovano od početka godine.\nDo sada UNHCR je Vladi Srbije u suočavanju sa prilivom velikog broja izbeglica sa Bliskog istoka pomagao u obezbedjivanju hrane i vode za izbeglice, opreme namenjene državnim organima, izvodjenju građevinskih radova, pružanju medicinske i pravne pomoći.\nIz UNHCR su naveli da se njihova pomoć odnosila i na nabavku kompjutera i opreme za uzimanje otisaka prstiju, što je povećalo kapacitete za registraciju izbeglica sa manje od 1.000 ljudi dnevno, koliko je bilo do juna ove godine, na više od 8.000 ljudi dnevno.\nŠef predstavništva UNHCR u Srbiji Hans Fridrih Šoder istakao je da UNHCR koliko je to moguće kupuje humanitarnu pomoć na lokalnom tržištu jer je to najbrži i najekonomičniji način obezbedjivanja pomoći izbeglicama, ali i da se oduži privredi Srbije i njenim gradjanima za gostoljubivost kojom su dočekali izbeglice.\n“Za vreme velikih kiša sredinom oktobra pokupovali smo skoro sve zalihe kabanica na srpskom tržištu, a sada kupujemo zimsku odeću, pre svega u Srbiji”, kazao je Šoder.\nUNHCR je do sada podelio i 43.000 ćebadi i 22.000 kabanica, a obezbedjeni su i veliki šatori, cirade, prostirke, vreće za spavanje, sredstva za higijenu, zimska odeća i obuća, oprema za bebe.\nUNCHR je saopštio i da je pomoć Vladi Srbije, kao i izbeglicama sa Bliskog istoka, obezbedjena i uz pomoć donacija iz Japana, Švajcarske, Kanade i Australije, kao i Odeljenja Evropske komisije za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (ECHO).\nTa organizacija donatorima je uputila apel da u narednom periodu izdvoje gotovo 100 miliona dolara za region, od čega je 25 odsto sredstava namenjeno Srbiji.


Predložen pritvor za uhapšene u aferi Razvojna banka Vojvodine\nTužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević završio je večeras saslušanje osumnjičenih za malverzacije u Razvojnoj banci Vojvodine (RBV), nakon čega je predložio da im se odredi pritvor.\nKako je u Tužilaštvu rečeno agenciji Beta, doneta je i naredba za sprovodjenje istrage.\nPred Tužilaštvom za organizovani kriminal danas su saslušani članovi Izvršnog odbora RBV Goran Kostić i Jelena Kokelj-Protić, zbog krivične prijave da su nezakonito odobravali bankarske transakcije.\nPo krivičnoj prijavi, oni su od novembra 2010. do kraja oktobra 2012. godine sa ostalim članovima Izvršnog odbora nezakonito odobravali bankarske plasmane, kredite i bankarske garancije preduzećima pod kontrolom osumnjičenog Dušana Borovice.\nOdobreno je ukupno deset bankarskih garancija realizovanih na teret Razvojne banke Vojvodine i pet kredita koji do danas nisu vraćeni. Tako su ta preduzeća pribavila protivpravnu imovinsku korist od 1,9 milijardi dinara.\nPovodom tih plasmana Tužilaštvo za organizovani kriminal je pokrenulo i vodi istragu i protiv drugih odgovornih lica u Razvojnoj banci Vojvodine - Srdjana Petrovića, Slobodana Bajina, Biljane Jovanović i Dušana Borovice.


LP: Elektroprivreda da olakša dužnicima plaćanje duga, građani na ivici opstanka – Portal Luca\nLP: Elektroprivreda da olakša dužnicima plaćanje duga, građani na ivici opstanka\nPredstavnici Liberalne partije pozvali su bord direktora Elektroprivrede Crne Gore da u doba epidemije COVID-19, nastoji da građane ne isključuje sa mreže i onemogućava im, ionako teške, uslove za život.\n“Bila je dobra praksa bivšeg rukovodsta da zbog epidemije uvede razne olakšice za građane na ovu, praktično, osnovnu životnu potrebu za mnoge porodice. Međutim, sada se veliki broj građana javlja Liberalnoj partiji sa pritužbom da se cijelim porodicama gasi struja zbog dugovanja na računu”, kaže se u saopštenju.\nIz Liberalne partije smaraju da je potrebno da uprava EPCG ponudi građanima fleksibilne uslove otplate duga i računa, kako bi bile zadovoljene i potrebe preduzeća i građana kao potrošača.\n“Građanima koji imaju dug po osnovu neplaćanja eleektrične energije treba omogućiti plaćanje na više rata ali bez obaveze učešća, kako je to sada slučaj, jer mnoge porodice nijesu u mogućnosti da isplate toliki iznos učešća odjednom”, naglašavaju iz Partije.\nDodali su i da Elektroprivreda Crne Gore mora imati više sluha kada su u pitanju potrebe njenih potrošača.\n“EPCG kao državna firma koja se nedavno pohvalila da je u suficitu čak 100 miliona eura u posljednje tri godine, kao stabilna firma, mora povesti račun o društveno odgovornom poslovanju i što je više moguće imati sluha za potrebe svojih potrošača, građana”, zaključuju u saopštenju.


Znamenitosti Novi Beograd znameniti spomenici trgovi\nZnamenitosti Novi Beograd\nIdeja o osnivanju muzeja nastala je 1958. godine sa aktom Saveza za kulturu narodnog odbora grada Beograda i odlukom da se osnuje moderna galerija koja bi pratila razvoj jugoslovenske i srpske umetnosti 20. veka. Galerija je počela sa radom 1959., a njen...\nNa ovom mestu se nalazio Logor Sajmište, na levoj obali reke Save, spram Savskog mosta, da bi 11. septembra 1937. godine na tom mestu bio otvoren Prvi beogradski sajam. Prvobitni beogradski sajam sagrađen je na osnovu odluke Beogradske opštine 1936....\nUšće je deo naselja Novi Beograd smešteno odmah uz ušće Save u Dunav odakle i potiče njegovo ime. To je deo grada bogat zelenilom gde se često održavaju popularni događaji poput koncerata, festivala, auto-trka i sličnih. Celokupna oblast Ušća zauzima...\nZapadna kapija, odnosno “Geneks” kula je soliter od 35 spratova koji se nalazi u ulici Narodnih heroja na Novom Beogradu. Autor projekta solitera bio je arhitekta Mihajlo Mitrović 1980. godine. Zgradu sačinjavaju dve betonske kule koje povezuje most na...


Centralna banka Republike Kosova lansira Program Finansijske Edukacije | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nCentralna banka Republike Kosova lansira Program Finansijske Edukacije\nCentralna banka Republike Kosova u saradnji sa Child & Youth Finance International (CYFI), Europian Fund for Southeast Europe (EFSE) i Udruženje banaka Kosova (UBK), održala je danas treći sastanak Regionalne radne grupe za finansijsku edukaciju omladine i finansijske inkluzije za jugoistočnu Evropu. Na sastanku su predstavljeni događaji u oblasti finansijske edukacije, finansijske inkluzije i zaštita potrošaća iz svih zemalja učesnica , kao što su Turska , Hrvatska, Slovenija, Rumunija, Makedonija, Albanija i Crna Gora.\nDanačnji događaj otvorila je g-đa Shkëndije Himaj, koordinator za opšte poslove Centralne banke Republike Kosova, gde je govorila o kritičnom značaju finansijske edukacije. “Jedan od strateški ciljeva CBK-a je promovisanje zdravog razvoja finansijskog sistema u Republici Kosova i dalje razvijane funkcije finansijske edukacije, kako bi se stvorila zdrava finansijska kultura koja pomaže svim zainteresovanim stranama za donošenje pravih odluka na osnovu dovoljnog znanja. Ovo znanje se može dobiti samo kroz adekvatno finansijsko obrazovanje , što dovodi do transformacije stečenog finansijskog znanja u finansijsko ponašanje.\nOvo će biti optimalna stvarnost koju svi danas prisutni težimo ”. Ona je dalje otkrila tri glavne dimenzije u finkciji finansijske edukacije, i to na funkciju finansijske stabilnosti , zaštite potrošača i finansijskog uključivanja. Ove tri dimenzije pokazuju kritičnu ulogu finansijske edukacije jer sve počinje i završava se finansijskom edukacijom. G-đa Himaj zatim je naglasila potrebu da se poveća pažnja na dimenziju ubrzanog tehnološkog razvoja, naročito u virtuelnom svetu pružanja finansijskih proizvoda i usluga. Dalje, ona je lansirala Program finansijske edukacije koji je CBK institucionalizovao uz podršku EFSE u cilju suočavanja gore navedenih izazova. Govor g-đe Shkendije Himaj-Koordinator za Opšte Funkcije Centralne banke Republike Kosova.\nDok je Venera Hoxha iz Evropskog fonda za jugoistočnu Evropu , rekla da finansijska edukacija nije razvijena uporedo sa nedavnim razvojem koje su se dogodile u bankarskom sektoru. “Finansijska edukacija nije razvijena zajedno sa razvojem finansijskog sektora. Ne treba zanemariti inicijative koje je preduzela Centralna banka , Udruženje banaka Kosova . Mislimo da obrazovani finansijski klijent može da donosi pametne i odgovarajuće odluke za povećanje blagostanja i uticaj na ekonomski razvoj”.\nKasnije, Besnik Kada,direktor Departmana za spoljne odnose u CBK, objasnio inicijative koje su preduzete u prošlosti za finansijsku edukaciju i koji su ciljevi u buduće. Finansijska edukacija kao cilj Centralne banke Kosova je da promoviše i održava stabilan finansijski sistem. Dok Petrit Balija direktor Udruženja banaka rekao da : "Počeli smo od nule sa malo iskustva, ali smo uspeli da uradimo više u ovom kratkom vremenu. Sada i CBK je preuzeo glavnu ulogu i akteri su podržavajući stoga zahvaljujem CBK za organizovanje , EFSE za podršku i naravno komercijalne banke". Zatim izražavajući zahvalnost za takvu organizaciju Centralne banke Kosova, Karina Avatkan predstavnica CIFI, pozdravila je učesnike a zatim elaborirala razvoj događaja o finansijskom obrazovanju i mogućnostima za podizanje znanja u ovoj oblasti. Regionalna radna grupa služi kao prilika za razmenu najboljih praksi , razmenu iskustva , identifikovanje mogućnosti tehničke pomoći za podršku razvoju i implementaciji akcionih planova u oblasti finansijske edukacije, finansijskog uključivanja i zaštite potrošača . Do juna 2017 godine, više od 24 vladinih institucija od 10 zemalja u regionu su članovi Radne grupe.