Odluka 11 opozicionih stranaka i pokreta: Nastavak razgovora s RTS i učešće i u onim medijima koje su izbegavali | Insajder\nPredstavnici 11 stranaka, pokreta i organizacija doneli su juče odluku o neophodnosti obraćanja građanima i putem "režimskih medija", saopšteno je danas. Kako kaže za Insajder objašnjava Rade Veljanovski iz Građanskog demokratskog foruma, mnoge stranke ni dosad nisu bojkotovale te medije, ali je stav da bi u medije trebalo da idu svi.\n"Naš je stav da jednostavno treba ići u sve medije gde može da se kaže naša priča. Mi ćemo pričati istu priču bez obzira koji je medij u pitanju, ali naravno isključivo ako se radi o ozbiljnim informativnim političkim emisijama", kaže Veljanovski.\nOdluku su, navodi Veljanovski, potpisale iste stranke koje su potpisale i predlog plaforme za pregovore s vlastima: Nova stranka, Socijaldemokratska stranka (SDS), pokret "Jedan od pet miliona", Demokratska stranka Srbije (DSS), Kancelarija za lokalne i inovativne politike, Branislav Lečić, Građanski demokratski forum (GDF), Vlaška stranka, Mađarski pokret, Nova Srbija i Zelena stranka.\nBranislav Lečić, koji je isključen iz Demokratske stranke, je 5. oktobra poslao prijavu za upis promene podataka u registar političkih stranaka kojom je traženo da se izvrši upis podataka za novog zastupnika DS-a. Taj zahtev mu je odbijen, a najavljena je tužba Upravnom sudu.\nNa pitanje Insajdera u čije ime je odluku potpisao Lečić, Veljanovski kaže da je on u razgovorima o platformi učestvovao od početka i da nije tretiran kao predstavnik Demokratske stranke.\n"Mi njega sada tretiramo kao jednu grupu političkih aktivista i uopšte ne raspravljamo o njegovom statusu. Mi smo bili spremni ako neko ima dobru ideju, čak i da to bude grupa građana, nikakva politička organizacija, da u tome učestvuje. On sada predstavlja samo ljude koji su sa njim, a u ovom trenutku pošto su oni u sporu, mi uopšte ne ulazimo u to da li je to Demokratska stranka ili je deo", navodi on.\nU saopštenju prosleđenom medijima poziva se celokupna opozicija da do kraja kampanje koristi svaki mogući prostor u kojem se može obratiti građanima kako bi se, dodaje se, učinilo sve što je u njihovoj moći da se ne dozvoli da obaveštenost građana bude i nadalje pod kontrolom.\n"Međutim, uslov za pojavljivanje u režimskim medijima bi morao biti jasno poštovanje prava na autorizaciju i prenošenje izjava u celosti, a što se tiče televizijskih emisija, sagovornici relevantni za temu emisije, a ne predstavnici estrade", navodi se.\nPodvlači se da ulazak u režimske medije "ni na koji način nije legitimizovanje tih medija", već isključivo borba svim sredstvima za to da istina dođe do građana.\n"Nema dijaloga u društvu, ni mogućnosti bilo kakve promene dok se opozicija obraća samo svojim biračima, dopuštajući da najveći deo naših građana bude izložen samo realnosti koju kreira režimska propaganda. Smatramo da bez ovog svojevrsnog medijskog proboja, ni najidealniji izborni uslovi neće biti dovoljni za pobedu nad ovim režimom, jer ključni izborni uslov su obavešteni građani koji mogu da slobodno donose odluke", piše uz saopštenju uz napomenu da bi ta tema morala biti na dnevnom redu i predstojećih pregovora o izbornim uslovima pod pokroviteljstvom EU.\nNa jučerašnjem sastanku je takođe doneta odluka o nastavku dijaloga sa rukovodstvom RTS-a i insistiranju na otvaranju što većeg prostora za opoziciju na javnom servisu. U narednim danima će biti određena delegacija za razgovore sa rukovodstvom RTS-a, dodaje se.\nTakođe, u saopštenju se konstatuje da se druge opozicije koji ne učestvuju na ovim razgovorima nisu odazvale pozivu da zajedno rade na usaglašavanju jedinstvene platforme za pregovore o izbornim uslovima.\n"U međuvremenu smo obavili niz konsultacija sa organizacijama civilnog društva specijalizovanim za kontrolu i proces sprovođenja izbora i usvojili neke od njihovih smislenih i korisnih sugestija, kojima ćemo do početka pregovora unaprediti našu pregovaračku platformu", piše u saopštenju i pozivaju se organizacije koje do sad u njemu nisu učestvovale da sednu za zajednički sto.


Prepoznajte energetskog vampira - Vijesti.me\nljutnja (Foto: Shutterstock)\nVijesti online 27. januar 2018, 13:00 ažurirano 1. februar 2019, 11:22\nAko se posle razgovora sa nekim ljudima osjećate kao "iscjeđena krpa", odjednom ste umorni, tromi, srce vam ubrzano lupa, boli vas glava, preznojavate se, sasvim je izvjesno da imate "posla" sa - energetskim "vampirom".\nMeđutim, nije uvijek lako da ga prepoznate, jer postoji više tipova kradljivaca energije. Stručnjaci tvrde da bi osnovna podjela mogla da se napravi na solarne ili ekstrovertne i lunarne ili introvertne "vampire".\nPrvi tipovi su agresivni, žestoki, direktno napadaju, vrijeđaju bez okolišanja, uvek imaju povod za raspravu, pa sa njima odmah znate na čemu ste. Lunarni "vampiri" su veliki glumci, skrivaju se iza maske pitomih, ne viču, ne psuju, ljubazni su, ali zato stalno kukaju, opterećuju druge svojim problemima, čaša im je uvijek do pola prazna...\nOni su zato i opasniji, perfidnije kradu energiju prijatelja i rođaka, umaraju sporovozno i duboko. Stručnjaci kažu da za razliku od njih postoje "vampiri" čije je oružje konstantno pričanje egocentričnih šala, kojima dave sve koji se nađu u njihovoj blizini, prenose Novosti.


Sajam turizma u Beogradu 2014\nU halama Beogradskog sajma održan je 36. Međunarodni sajam turizma, koji je trajao od 27. februara do 2. marta. U isto vreme, bili su održani i 10. Međunarodni sajam opreme za hotelijerstvo i ugostiteljstvo „HORECA”, 5. Sajam vina „BeoWine“ i 10. Sajam suvenira, koji su samo upotpunili već srdačnu i domaćinsku atmosferu.\nSve sajmove otvorio je vršilac dužnosti ministra privrede Igor Mirović, koji je istakao značaj turizma kao grane privrede kako u svetu, tako i u Srbiji. On je napomenuo da je zarada od turizma u Srbiji prethodne godine bila rekordna i naglasio da je to jedna od privrednih grana koja obezbeđuje najviše radnih mesta.\nNa ovogodišnjem sajmu posetioci su mogli da vide štandove preko 1000 izlagača iz 54 zemlje, od kojih su neke prvi put nastupile, a to su Argentina, Alžir, Indija, Albanija, Rumunija, Portugal, Ujedinjeni Arapski Emirati i Iran. Među izlagačima bile su turističke organizacije, agencije, turoperatori, planinski centri, banje, i zemlje sa svih kontinenata, a popusti na putovanja su se kretali i do 40 posto, za rane rezervacije.\nMoto ovogodišnjeg sajma bio je „Ispunjavamo želje“, pa su se tako na svakom štandu trudili da privuku ljude zanimljivim audio-vizuelnim doživljajima. Šetajući po sajmu mogli ste da vidite egipatske trbušne plesačice, da čujete zvuke tamburice iz Banata i vidite mnoge autentične nošnje iz svih krajeva sveta. Ispred brazilskog štanda predstavljena je kapuera, veština koja se zasniva na kombinaciji plesa i borbe, a u Hali 4 mogli ste i da probate specijalitete iz raznih krajeva Srbije.\nZemlja partner ovogodišnjeg sajma bila je Indonezija, koja se predstavila uz slogan „Divna Indonezija: Srce svetskih čuda“. Prisustvom Indonezije obeleženo je 60 godina diplomatskih i prijateljskih odnosa između Džakarte i Beograda, a na njihovom štandu bili su nastupi kulturno umetničkih grupa, koje su predstavile tradicionalne plesove. Centralno mesto na štandu zauzimao je morski brod „Phinisi“, koji je simbolizovao povezanost svih posetilaca sa svakim od preko 18 hiljada ostrva u indonežanskom arhipelagu.\nKompanija Fly Fly Travel ponovo je bila prisutna na sajmu kao izlagač i predstavila je svoju ponudu prolećnih i letnjih aranžmana po promotivnim cenama, kao i ture do Istanbula i Rima. Fly Fly štand u Hali 1 bio je na dva nivoa, jedan od najvećih na sajmu, na donjem su posetioci mogli da se raspitaju o svemu što ih je zanimalo, a na gornjem su održavani sastanci sa poslovnim partnerima i predstavnicima Fly Fly franšize.\nZastupljena na štandu je bila i ćerka firma Fly Fly Academy, koja je promovisala svoju obuku za kabinsko osoblje i kurs „Letite bez straha“. Fly Fly Travel je imao i drugi štand u Hali 2, na kome je bila predstavljena izložba maketa aviona raznih veličina i sa obeležjem raznih avio kompanija. Na oba štanda posetioci su mogli da saznaju sve o Fly Fly aplikaciji, najnovijem alatu za pretragu i rezervisanje letova, koji je jedini takve vrste u našoj zemlji.


Proizvođači iz Bačke u poseti sajmu u Veroni\nJedna od aktivnosti koje je realizovala Regionalna razvojna agencija Bačka, kroz Grant „AgriSupport – Supporting Rural Economy growth in the Region Bačka“ odobren od strane UNDP-a kroz projekat “Aid for Trade: Support to Productive Capacities in the Agro-industrial Sector in Serbia” finansiran od strane Ruske federacije, bila je i studijska poseta sajmu „Sol&Agrifood“ u Veroni, Italija, od 7-9. aprila ove godine.\nOvaj sajam u trajanju od četiri dana sadržao je najznačajnija događanja, susrete, degustaciju i ciljano usmerene radionice za intenziviranje kontakata među izlagačima i poslovnim posetiocima, zajedno sa bogatim programom konvencija, koje nude rasprave i analize o temama povezanim sa ponudom i tražnjom u Italiji, Evropi i svuda u svetu.\nDelegaciju koja je posetila sajam činilo je 10 proizvođača iz Bačke koji teže izvozu svojih proizvoda, sklapanju poslovnih partnerstava i prikupljanju informacija o novim načinima plasmana, dizajna i promocije svojih proizvoda. Proizvođači iz Bačke uspostavili su kontakt sa ciljanim proizvođačima i distributerima iz Italije, u svrhu daljeg povezivanja i saradnje. Takođe, nakon posete sajmu rodile su se nove ideje o poboljšanju kvaliteta proizvoda, povećanju asortimana i upotrebi novih tehnologija u proizvodnji.\nCilj samog odlaska na sajam jeste da se u budućnosti proizvodi iz Bačke poput hladno ceđenog ulja, vina, ratluka, kozjeg sira, meda, osvežavajućih napitaka od bilja, proizvoda od lešnika, jagoda i lavande, nađu na tržištu Italije, pa i ostatka svetskog tržišta.\nRegionalna razvojna agencija Bačka nastaviće da pruža podršku malim proizvođačima iz Bačke, kako bi nastavili da rastu, razvijaju se i osvajaju tržište.\nCilj projekta “AgriSupport – Supporting Rural Economy growth in the Region Bačka“ je podrška razvoju ruralne ekonomije u regionu Bačka korišćenjem održivih lokalnih kapaciteta kako bi se poboljšao kvalitet života lokalnog ruralnog stanovništva, a period realizacije je od novembra 2018. do jula 2019. godine.\nNajava događaja: “LOKALNI RURALNI FESTIVAL REGIONALNOG BRENDA”


“SAD i Srbija imaju dugu i komplikovanu istoriju” – online news Srbija\nHome > Vesti > “SAD i Srbija imaju dugu i komplikovanu istoriju”\n- 31. 07 2019 31. 07 2019 021\nVašington — Kandidat za novog ambasadora SAD u Srbiji Entoni Godfri izjavio je da je Srbija politički i ekonomski lider i ima ključnu ulogu u regionalnoj stabilnosti.\nIzvor: Tanjug sreda, 31.07.2019. | 08:46 -> 09:08\nIlustracija: Depositphotos/Alexey Novikov\nKandidat za novog ambasadora SAD u Srbiji Entoni Godfri izjavio je u utorak da je Srbija politički i ekonomski lider i ima ključnu ulogu u regionalnoj stabilnosti, a da će njegov prioritet, ako postane ambasador, biti normalizacija odnosa Beograda i Prištine i pronalazak trajnog i održivog rešenja.\n“Radimo na tome u Beogradu, Prištini, Vašingtonu i Briselu, da nađemo način da Srbija i Kosovo dođu do rešenja, da odstupe od kontraproduktivnih koraka, kojima obe strane pribegavaju. Obema stranama je potrebno da krenu napred, a naš posao je da to omogućimo”, rekao je Godfri u Senatu, odgovarajući na pitanje demokratske senatorke Džin Šahin o tome šta se može učiniti da Srbija i Kosovo dodju do rešenja, prenosi Glas Amerike.\nPrema njegovim rečima, Srbija je politički i ekonomski lider i ima ključnu ulogu u regionalnoj stabilnosti, kao i da je u strateškom interesu SAD da se Srbija razvije u modernu, demokratsku i evropsku naciju.\n“Podržavamo njenu integraciju u EU. Srbija je na prekretnici i lideri moraju da sprovedu reforme kako bi zemlja napredovala ka EU”, rekao je Godfri.\nOn je kazao da je posle diplomatske službe u Moskvi, “u potpunosti svestan agresivnog ponašanja Rusije, malignog uticaja i kampanje dezinformacija, koju vodi u Evropi”, i da SAD ulažu veliki napor da se tome suprotstave.\nDemokratska članica Odbora za spoljne poslove u Senatu Džin Šahin rekla je da nedavna primopredaja ruskih borbenih vozila Srbiji u Nišu nju dvostruko zabrinjava – zbog toga što Rusija želi da utiče na situaciju u Srbiji i zato što se time zastrašuju ostale zemlje u regionu, imajući u vidu “ulogu Srbije u ratovima devedesetih”, na šta je Godfri rekao da će ohrabriti Srbiju da napreduje ka Zapadu, što uključuje i normalizaciju odnosa sa Kosovom.\nKako je rekao, ukoliko bude izabran za ambasadora, radiće i na poboljšanju odnosa Srbije sa BiH, Crnom Gorom i Hrvatskom, ali će i nastaviti da “pritiska” Vladu Srbije da se završi istraga o ubistvu braće Bitići 1999. godine i da će učiniti sve da odgovorni budu privedeni pravdi, bez obzira na položaj i rang.\nPrema njegovim rečima, demokratija i vladavina prava su važan element delovanja SAD u Srbiji, zbog čega on želi da promoviše i brani demokratske vrednosti.\n“Nasilje nad novinarima i pretnje nasiljem novinarima u Srbiji povećavaju autocenzuru i sprečavaju mogućnost novinara da objektivno informišu javnost”, rekao je kandidat za novog ambasadora SAD u Srbiji.\nGovoreći o ekonomiji, Godfri je istakao da ekonomski razvoj Srbije ima ogroman potencijal zahvaljujući obrazovanoj i talentovanoj radnoj snazi, zbog lokacije koja je važna trgovinska raskrsnica Evrope i dugačke tradicije gostoprimstva.\n“Srbija je učinila velike korake da reformiše svoju ekonomiju, mora i da smanji birokratske prepreke i da se bori protiv posledica korupcije da bi bila privlačnija za poslovanje”, rekao je on. Naveo je da će raditi na značajnim američkim investicijama u Srbiji, koje su za sada otvorile 20.000 radnih mesta od 2000. godine.\nKako je ocenio, Srbija je važan partner u vojnim odnosima kao i u misijama za održavanje mira, naglasivši da je saradnja Srbije sa Nacionalnom gardom Ohaja jedna od najuspešnijih u Evropi.\nZa odnose SAD i Srbije rekao je da imaju dugu i komplikovanu istoriju, od saveznika u oba svetska rata do teških vremena iz devedesetih godina prošlog veka.\nEntoni Godfri trenutno radi kao zamenik ambasadora SAD u Moskvi, a iza sebe ima skoro 40 godina službe u američkoj Mornarici i diplomatiji. Diplomirao je na Univerzitetu Kalifornija i govori ruski, turski i “srpsko-hrvatski jezik”.\nOpel tvrdi da ima najekonominiji mali automobil\nOdluka o uÄŤeĹˇÄ‡u Srpske liste na izborima nakon konsultacija\n27. 08 2019 27. 08 2019 035\nMakron i Putin razgovarali o Iranu\nBorba za srpsko zlato: Kinezi hoće da otkupe američki deo rudnika kod Bora\n13. 10 2019 13. 10 2019 013\nNajveći ekonomski blok? Afrički lideri osnivaju zonu slobodne trgovine\n7. 07 2019 026\nDžej i Tihi Bob TREJLER novog filma\n12. 07 2019 12. 07 2019 036


gasifikacija Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka gasifikacija\nPočeli radovi na izgradnji gasovoda na teritoriji Rafinerije nafte Brod\n13. Decembra 2019. Istinito454Leave a Comment on Počeli radovi na izgradnji gasovoda na teritoriji Rafinerije nafte Brod\nNa teritoriji Rafinerije nafte Brod počeli su radovi na izgradnji gasnog cjevovoda dužine 1.850 metara. Time je započeta realizacija, ključne, druge faze projekta gasifikacije, na kojoj je angažovano stručno osoblje rafinerije kao i lokalnih specijalizovanih građevinskih preduzeća koja imaju znanje i već stečena iskustva na uspješno realizovanim projektima sa Rafinerijom nafte. Završetak radova na […]\n9. Juna 2019. Istinito5091 komentar na Poslanici NSRS saglasni da gasifikacija treba da omogući privredni razvoj\nPoslanici vladajućih i opozicionih stranaka u Narodnoj skupštini Republike Srpske i članovi Odbora za privredu saglasni su da bi najavljena realizacija projekta gasifikacije Srpske trebalo da omogući privredni razvoj. Predsjednik Odbora Narodne skupštine za privredu Maksim Skoko, koji je poslanik SP, rekao je da gasifikacija Srpske, osim privrednog razvoja, povećava i njenu energetsku stabilnost. […]\n9. Juna 2019. Istinito317Leave a Comment on Petričević od gasifikacije očekuje razvoj i nova zapošljavanja\nMinistar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević rekao je da je najavljeni projekat gasifikacije Srpske značajan jer će ojačati i razviti domaću industriju i firmama omogućiti da zaposle nove radnike. “Gas je u privrednom smislu kvalitetan, jeftin i povoljan u odnosu na druge energente. Dakle, gasifikacijom Srpske ovdašnja privreda biće mnogo konkurentnija”, rekao […]\nDodik: Izgradnja gasovoda bi koštala oko 300 miliona evra\n8. Juna 2019. Istinito414Leave a Comment on Dodik: Izgradnja gasovoda bi koštala oko 300 miliona evra\nOvo je bio jedan on naših najvažnijih sastanaka u toku ove posjete. Cilj nam je bio da obezbijedimo saglasnost “Gasproma”, na najvišem nivu u formi gospodina Milera, za podršku gasifikacije Republike Srpske i stvaranje boljih potencijala za snabdijevanje čitave BiH gasom, rekao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik, nakon sastanka sa Aleksejom Milerom, predsjednikom Upravnog […]\nDogovorena gasifikacija Republike Srpske\n8. Juna 2019. 8. Juna 2019. Istinito419Leave a Comment on Dogovorena gasifikacija Republike Srpske\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović dogovorili su danas na sastanku sa rukovodstvom ruske kompanije “Gasprom” u Sankt Peterburgu gasifikaciju Republike Srpske, javlja ATV. Isti izvor navodi da se realizacija projekta očekuje na jesen. Srpskog člana Predsjedništva BiH i predsjednika Republike Srpske danas je u sjedištu ruske […]


Zenički pčelari u Beogradu\nutorak, 19 Februar 2013 09:09\nU organizaciji udruženja pčelara "API-ZE" Zenica otputovala grupa od 31 pčelara iz naše regije, kako bi posjetila sajam pčelarstva u Beogradu. Inače ovo je peti godišnji pčelarski sajam na koji naše udruženje organizovano vodi pčelare. S pravom se naziva najvećim sajmom pčelarstva na Balkanu. Na ovom sajmu se mogu vidjeti i kupiti svi pčelarski proizvodi, sva oprema i lijekovi koji se koriste u pčelarstvu, a poseban dio sajma je određen za pčelarske inovacije koje se predstavljaju pčelarima.\nKao popratna manifestacija su predavanja najvećih svjetskih stručnjaka iz oblasti uzgoja i bolesti pčela, koji svojim stručnim znanjem pokušavaju pomoći pčelarima u očuvanju pčela. Zenički pčelari podijelili su s nama nekoliko fotografija iz Beograda.\nViše iz kategorije: « Vijenac nastavljaju bh.firme Otrovno mlijeko iz četiri države »


Cene turističkih aranžmana u inostranstvu ubuduće po srednjem kursu NBS - Novosti - Turistički svet\nCene turističkih aranžmana u inostranstvu ubuduće po srednjem kursu NBS\nPrilikom isticanja cene i naplaćivanja turističkih aranžmana u inostranstvu ubuduće će se primenjivati zvanični srednji kurs dinara, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).\nNBS navodi da je isticanje cene aranžmana po srednjem kursu propisano novim Zakonom o trgovini, koji je usvojila Skupština Srbije na predlog Narodne banke. Na ovaj način rešeno je dugogodišnje pitanje naplate turističkih aranžmana po prodajnim kursevima banaka za devize ili efektivni strani novac.\nRešenjem iz novog Zakona o trgovini, cene turističkih aranžmana postaju u potpunosti uporedive i predvidljive, jer više neće zavisiti od dnevnih prodajnih kurseva koje utvrđuju banke, navodi se u saopštenju NBS.\nDodaje se da turističke agencije više neće moći da ostvaruju dodatnu zaradu na kursnim razlikama, kupujući devize po povoljnijim kursevima, a prodajući aranžmane po prodajnim kursevima banaka.\nNBS je navela da su, prema dosadašnjim propisima, ali i prema novom zakonu, trgovci dužni da cene po pravilu iskazuju u dinarima, dok samo izuzetno mogu da cenu istaknu u stranoj valuti, kao što je to slučaj u trgovini uslugama u turizmu koje su u neposrednoj vezi sa inostranstvom. Međutim, u tom slučaju, prema novom zakonu, trgovac mora da pri isticanju i naplaćivanju cene naznači i kao obračunski kurs primenjuje isključivo zvanični srednji kurs dinara.\nNovi Zakon o trgovini objavljen je u Službenom glasniku Republike Srbije i stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja, odnosno 30. jula 2019. godine.


Brižna Amerika uvodi političke sankcije Ankari - Sputnjik Srbija\n02:46 01 Mart 2021\n21:00 19.06.2018 Preuzmite kraći link\nBez obzira na to što Vašington navodi da napetost u odnosima sa Ankarom ima veze sa jačanjem tursko-ruskih odnosa, koren problema bi trebalo tražiti najpre u odnosima Amerike i Turske. Pristup SAD odnosima sa Turskom vrlo lako se može pretvoriti u instrument političkih uslovljavanja.\nSamo nekoliko dana do planirane isporuke lovaca F-35, 44 člana Predstavničkog doma američkog Kongresa uputila su pismo ministru odbrane SAD Džejmsu Matisu, u kojem su tražili da se obustave isporuke ovih aviona Turskoj. Indikativno je i to što je među potpisnicima pisma bilo i republikanaca i demokrata. U obrazloženju ovog zahteva navodi se da isporuke američkih lovaca u trenutku kada je Ankara sa Moskvom postigla sporazum o kupovini sistema S-400, „može da dovede da tajne vojne informacije SAD i NATO-a dospeju u ruke Rusije“. U pismu se takođe može pročitati i kritika na račun zvanične Ankare, koja je „dovela do znatnog pogoršavanja odnosa SAD i Turske“. Akcent je takođe stavljen na napetostima u odnosima Ankare sa Izraelom i Kiprom.\nTurski politikolog i stručnjak za međunarodne odnose Ozdemir Akbal smatra da se pismo koje je upućeno Matisu može objasniti željom američke strane da se Turskoj uvedu političke sankcije.\n„Bez obzira što Vašingon, govoreći o razlozima koji su prouzrokovali napetosti u odnosima sa Ankarom, stalno stavlja akcenat na tursko- rusku saradnju, koren problema bi trebalo tražiti upravo u tursko-američkim odnosima. To kako se SAD odnose prema Turskoj u mnogo čemu izgleda kao svojevrsno sprovođenje političkih sankcija. I uprkos saradnji u Manbidžu u Siriji, ne isključuje da će SAD pod brojnim izgovorima vršiti jak politički pritisak na Tursku. To, delimično, vidimo na primeru sa F-35“, izjavio je Akbal.\nPolitički analitičar Džejhun Bozkurt smatra da pitanje isporuka F-35, koje je u poslednje vreme postalo glavni pokazatelj napetosti u tursko- američkim odnosima, zapravo ima višestruku prirodu. Bozkurt kaže da su smešni komentari SAD povodom nabavke sistema S-400 i aviona F-35 od strane Turske i dodaje:\nTurska spremila radikalan odgovor Americi ako ne dobije F-35\n„Svi razlozi tehničkog i vojnog karaktera koje su oni naveli, potpuno su neubedljivi. Na primer, Amerikanci kažu da žele da isporuče Turskoj F-35, ali se plaše da će Rusija na taj način posredno dobiti tajnu informaciju o avionima. Oni kao da ne znaju da Kina ima avione J-31 koji su potpuno slični modelu F-35. Pritom, Kina nije dobila uputstvo kako da konstruiše ovaj tip aviona od Turske. Zato bi Amerikancima bilo bolje da se pitaju odakle Kinezima plan za avione J-31“.\nPored toga, Rusija je postavila veliki broj sistema PVO u regionu. Ako želi da prati postupke NATO-a, Rusija ima mogućnost da putem ovih sistema dobije sve potrebne informacije. Amerikanci tvrde da je prilikom instalacije sistema PVO ruska strana napravila takve informacione veze da navodno može da uđe u NATO sistem i da dobije određene podatke. Ali ovo je nerealno, jer turski i ruski stručnjaci rade u različitim sistemima za S-400.\nBozkurt zaključuje da je sistem S-400 važan za unutrašnju bezbednost Turske:\n„S-400 će kontrolisati i ne samo jednu određenu tačku, već radijus od 400 km. Znači, ako instalirate ovaj sistem u područje Ankare, možete njime da štitite čitav prostor na udaljenosti 400 km od grada. Ovaj radijus pokriva i zgradu administracije predsednika, turski parlament, sedište Oružanih snaga zemlje i kancelarije političkih partija. Drugim rečima, ovaj sistem je od velikog značaja za ukupnu bezbednost Turske.“\nF-35, Amerika, Turska


Sjećanje na borce sa Jasika | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Sjećanje na borce sa Jasika\n„Trebalo bi da imamo kulturu sjećanja jer su ogromne vrijednosti za stvaranje Republike Srpskke plaćene skupom cijenom, ljudskim životima. Više od 23.000 pripadnika Vojske Republike Srpske, Ministarstva unutrašnjih poslova dalo je živote za stvaranje Republike i odbranu naroda“, rekao je Parađina.\n„To je posebno važno reći na ovom mjestu s obzirom na to da na ovom spomen-obilježju stoje prezimena čija su vijekovna ognjišta na ovom području. To potvrđuje da je lažna teza federalnih, ali i stranih medija koji već 20 godina pokušavaju dokazati da smo mi Srbi vršili određenu agresiju na Sarajevo“, istakao je Vuković.\nPrethodni članakTurnir u malom fudbalu osvojile ekipe iz Višegrada i Bijeljine\nNaredni članakDušici Tutorić iz Sokoca hitno potrebna pomoć za liječenje


Evo šta nam sprema Evropska komisija : Zabraniti izlazak starijim osobama do kraja godine. Očekujemo uskoro vakcinu! -Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyden dala je intervju čuvenom nemačkom listu « Bild » koji je objavljen juče u kome procenjuje da se «bez vakcine treba limitirati što više moguće kontakt sa starijim osobama». To znači da bi zabrana i uzdržavanje od izlaska za starije osobe trebali da traju duže nego za ostale starosne generacije. Ona je naglasila da se posebna pažnja limitiranja izlaska treba usmeriti prema starijim licima, a najviše onim u staračkim domovima.Po predsednici Evropske komisije, starije osobe bi trebale skroz smanjiti kontakt sa okolinom, najmanje do kraja godine zbog koronavirusa. « Znam da je izolacija teška ali je ovde pitanje života ili smrti i mi treba da ostanemo disciplinovani i strpljivi », izjavila je Ursula von der Leyden. U nastavku je naglasila da deca i mladi ne bi bili obuhvaćeni izolacijom ali da je izolacija važna za one sa krhim zdravljem i starijim osobama. Ona se nada da će se do kraja godine pronaći vakcina u evropskim laboratorijama i dodala « Da bi se brzo pristupilo vakcinisanju mi već vodimo razgovore sa proizvođačima vakcina o kapacitetima proizvodnje na svetskom nivou ». Da li se ovim polako priprema populacija za masovnu vakcinaciju i da li znači da oni koji ne žele da se vakcinišu moraju ostati u izolaciji ostaje da se vidi u nekom narednom periodu? (ssup.fr, 13.04.2020)\n17 April 2020, 12:01


Na ostalim naplatnim stanicama nema čekanja, a prema informacijama Uprave granične policije tako je i na putničkimm terminalima na graničnim prelazima.\nTeretna vozila, međutim, čekaju na graničnim prelazima i to na Kelebiji osam sati, na Horgošu sedam, na prelazima Šid i Bezdan pet sati, Na Bogojevu šest, a na Batrovcima tri sata.\nPutevi Srbije upozoravaju vpzače i na radove na pojedinim deonicama, pa tako na autoputu E-75 od stare naplatne stanice Bubanj Potok do petlje Tranšped, na kraku 3 do 27. oktobra od 8 do 17 časova treba pčekivati radove ukoliko to vremenske prilike dozvole. Oni neće bitno uticati na protok saobraćaja i obezbeđeni su adekvatnom saobraćajnom signalizacijom i opremom, ali Putevi mole vozače da poštuju ograničenje brzine i postavljenu saobraćajnu signalizaciju, kao i da prilagode brzinu kretanja uslovima na putu.\nNa deonici Pirot - Kitka do 28. oktobra od 9 do 12časova i od 13 do 16 biće potpuno obztavljan saobraćaj zbog radova na asfaltiranju kolovoza. Alternativni putni pravac je lokalni put.\nNa auto-putu E-75, na delu između petlje Leskovac sever i petlje Grdelica do 28. oktobra od 8.30 do 17časova odvijaće se istražni radovi za potrebe rehabilitacije puta, a saobraćaj će se odvijati preticajnom trakom.\nBONUS VIDEO - Srpska delegacija posetila metro u Francuskoj\nkelebija granice čekanje na granicama


- Težak je bio moj put do ovog sada, ali takav put i treba da bude. Ne može da se ostvari uspeh bez muke, za sve u životu se treba boriti i naporno raditi. Čime god da se bavite, put do uspeha ne može da bude jednostavan, zato je najvažnije da znate svoju vrednost, da imate jasan cilj i da izdržati sve. Lično sam uvek verovao u sebe, mnogo više nego što su drugi to radili. Meni su porodica i prijatelji mnogo pomogli da istrajem i da svakog dana radim sve bolje i zato je ovo i njihov veliki uspeh. I posle utakmice sa Liverpulom prvo su mi čestitali devojka, sestra, najbolji prijatelj i roditelji.


Izvor: Deutsche Welle, 21.Apr.2021, 14:02\nU tekstu s naslovom „Dobrosusedska pomoć kao narativ“ konzervativni list Frankfurter algemajne cajtung piše o akciji nabavke vakcina protiv korone za zemlje Zapadnog Balkana od strane Evropske >> Pročitaj celu vest na sajtu Deutsche Welle << unije. Austrija bi tu trebalo da preuzme ulogu koordinatora. Iz Beča je najavljeno da bi između početka maja i kraja avgusta zemljama tog regiona trebalo da bude isporučeno ukupno 651.000 doza vakcina Bajontek/Fajzer.\nU tekstu se navode dva glavna motiva za angažman Austrije u toj akciji: „S jedne stane, tu postoji neposredan interes Austrije – ništa se nije postiglo ako je u zemlji vakcinacija odmakla, ali putnici i ljudi iz regiona koji rade u Austriji virus donesu sa sobom“.\n-pročitajte još: Tagescajtung: U Sarajevu se ljudi sahranjuju kao na pokretnoj traci\nTo se posebno odnosi na Austriju, koja je ekonomskim i rodbinskim vezama usko isprepletena s regionom. Zbog toga, navodi se dalje, „nije slučajno što je baš Beč bio zamoljen da bude koordinator raspodele.“\nAli istovremeno se radi i o strateškom signalu Evropske unije: „Nećemo vas ostaviti na cedilu“, rekao je austrijski ministar spoljnih poslova Aleksander Šalenberg i dodao: „Potreban je jasan evropski imenitelj na Zapadnom Balkanu“.\nU regionu je, naime, već rašireno uverenje da balkanske zemlje ne mogu da se pouzdaju u Evropsku uniju. „U tom smislu je delovao Aleksandar Vučić“, piše u tekstu, „koji se za pri nabavci vakcina obratio Rusiji i Kini. Ostale vlade u regionu oslonile su se na program Kovaks Svetske zdravstvene organizacije i na EU. Činjenica da je u međuvremenu Srbija jedna od vodećih zemalja u Evropi kada je reč o procentu vakcinisani, pa je čak besplatno vakcinisala i hiljade građana iz susednih zemalja, posebno iz Bosne i Hercegovine, ne doprinosi baš slabljenju Vučićeve rezervisanosti prema Evropskoj uniji“, piše frankfurtski list.\nSrbija: Uspjeh u vakcinaciji ignorisanjem demokratskih načela\nI dok je većina zemalja Zapadnog Balkana s radošću primila na znanje vest o vakcinama koje će im stizati posredstvom EU, u Srbiji je najava dolaska 36.000 doza iz tog kontingenta primljena uglavnom s podsmehom. Razlog je velika količina različitih vakcina koje su ionako već u toj zemlji i visoka stopa vakcinacije stanovništva – navodno već oko 44 odsto.\nU svom tekstu za berlinski Tagesšpigel Dragoslav Dedović, koji je i sam vakcinisan u Srbiji, objašnjava šta je tome razlog:\n„Srbija je pre svega mala zemlja s oko sedam miliona stanovnika. Očigledne su prednosti manjih sistema u odnosu na veće. A ako se njima centralizovano upravlja iz jednog centra – te uz to s izuzetno niskim nivoom transparentnosti – to kratkoročno povećava njihovu efikasnost. U Beogradu nisu samo cene respiratora i vakcina državna tajna.“\n-pročitajte još: Vakcine za sve: „Da li je Srbija raj?“\n„Osim toga, demokratske procedure i standardi usporavaju proces donošenja odluka. S druge strane, ignorisanje pravnih i međunarodnih pravila igre ih ubrzava. Srbija je odbila da podrži sankcije EU protiv Moskve koje su uvedene 2014. zbog ruske aneksije Krima. A Beograd, mada zvanično kandidat za članstvo u EU, nije vezan odlukama Evropske agencije za lekove (EMA) prilikom odabira vakcina.“\nSve to je autoritarnom predsedniku Vučiću omogućilo da u pokeru oko vakcina izvuče dva aduta koja Briselu nisu bila na raspolaganju: Moskvu i Pekig, konstatuje u svom tekstu u „Tagesšigelu“ Dragoslav Dedović.\nSlovenija budi duhove prošlosti\nŠvajcarski list Noje cirher cajtung u opširnom se tekstu bavi raspravama o mogućim mirnim promenama granica na Balkanu u kontekstu famoznog „non pejpera“ koji je navodnu u Brisel poslao slovenački premijer Janez Janša.\nNo, kako se u tekstu navodi, „ni gotovo nedelju dana nakon što je (dokument, prim.red.) objavljen, mnogo je više pitanja nego odgovora kada se radi o autorstvu, svrsi ili autentičnosti eksplozivnog teksta.“\n-pročitajte još: O tome se neće dalje zvanično raspravljati u Briselu\nU članku se tvrdi da je, uprkos demantima iz Ljubljane i Brisela verovatno da su slovenački premijer Janez Janša i predsednik Borut Pahor bili uključeni u razmišljanja o promenama granica. To je posebno zanimljivo s obzirom na to da će Slovenija u julu preuzeti predsedanje Savetu EU, a ona naglasak želi da stavi upravo na Balkan. Pritom švajcarski list naglašava da „Janša neguje bliske odnose s Viktorom Orbanom, koji ciljano širi svoj uticaj na Balkan, te sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem, čija bi zemlja od prekrajanja granica najviše profitirala.“\nPrema mišljenju autora teksta u švajcarskom listu, takvi planovi, međutim, nemaju nikakve šanse za realizaciju. Mada mnoge zemlje, i iz regiona i van njega, na Zapadnom Balkanu imaju različite interese, ipak je „održavanje sadašnjeg stanja u interesu većine aktera“.\nIpak, kako se navodi, „uprkos svom radikalizmu i nerealnosti, taj ’non pejper’ se ne pojavljuje sasvim u vakuumu. Očigledno je da EU ne sledi neku uverljivu politiku proširenja i nema strateški pristup Zapadnom Balkanu. A logično je i da će bez evropske perspektive pre ili kasnije doći do renesanse etničkih projekata u regionu.“\nDa li je Janša samo Orbanov poštar?\nCrna Gora u kineskoj dužničkoj klopci\nMinhenski dnevni list Zidojče cajtung u svom se osvrtu bavi crnogorskim projektom izgradnje autoputa kreditom koji je u tu svrhu uzet od Kine. Radi se o sumi od gotovo milijardu američkih dolara. Ugovor s Kinezima 2014. potpisala je tadašnja Vlada Mila Đukanovića, mada je već u to vreme bilo jasno da se radi o infrastrukturnom projektu koji nema ekonomsko opravdannje.\nNa nedavnim izborima Đukanovićeva stranka smenjena je s vlasti, ali sada na isplatu dospevaju prve rate kredita. Crna Gora se za pomoć pri refinansiranju duga obratila Evropskoj uniji, ali je iz Brisela brzo stigao negativan odgovor: „Mi nećemo da plaćamo dugove koje imate prema drugim državama.“\nVlada u Podgorici sa svoje strane naglašava da se tu ne radi o moljakanju niti o tome da joj se nešto poklanja: „Na upit Zidojče cajtunga crnogorsko Ministarstvo finansija izrazilo je žaljenje zbog ’netačnih interpretacija’ u javnosti i naglasilo da se tu radi o ’nesrećnom nesporazumu’. Vlada Crne Gore nije tražila da EU preuzme i vrati dugove, namera je bila da se „s našim evropskim partnerima pregovara o mogućem refinansiranju strateških infrastrukturnih projekata, uključujući i autoput’,“ navodi Zidojče cajtung.\nAutor teksta na kraju zaključuje: „Za Kinu se tu očigledno ne radi samo o velikom građevinskom projektu. Prema mišljenju trusta mozgova Evropski savet za spoljne odnose, Crna Gora je školski primjer zamki diplomatije koja se oslanja na dužničke klopke. Kada ta zemlja, ionako teško pogođena pandemijom, na leto bude morala da počne s vraćanjem duga, Kina bi mogla da iskoristi svoju poziciju moći i prisili Crnu Goru da joj prepusti kontrolu nad strateški važnom imovinom. Otuda je zamislivo da će luka Bar morati da bude preneta u vlasništvo Pekinga“, piše minhenski dnevni list Zidojče cajtung.\nSrbija i Crna Gora spadaju među tri države sa najslabijim učinkom u oblasti slobode medija na području Evropske unije i Balkana, izjavio je za Glas Amerike Pavol Salaj - predstavnik nevladine organizacije Reporeri bez granica, koja je nedavno objavila godišnji izveštaj o Indeksu slobode medija...


Nekoliko hiljada Beograđana protiv "parade ponosa" - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nNekoliko hiljada Beograđana protiv “parade ponosa”\nProtest se održava u organizaciji pokreta “Dveri”, a okupljeni nose brojne parole i skandiraju protiv održavanja parade.\nGrađani okupljeni na protestu protiv održavanja Prajda polako se razilaze sa Terazija, gdje ih ostalo još stotinak onih koji čekaju odluku Vlade Srbije, javlja B92.\nPrethodno je najavljeno da će okupljeni ostati na Trgu Republike, ali su potom čelnici pokreta Dveri najavili odlazak do Vlade Srbije.\nNa Trgu je bilo okupljeno 2.000-3.000 ljudi, a poslije informacija da će odluku Biroa sačekati ispred Vlade, jedan dio građana se uputio tamo, ali ih je kordon policije zaustavio u blizini hotela “Balkan”.\nOkupljenima na skupu, koji je počeo intoniranjem himne “Bože prade”, obratili su se lideri “Dveri” Vladan Glišić i Boško Obradović, koji su poručili da se neće razići dok ne stigne odluka o otkazivanju parade planirane za sutra.\nNa skupu je na video-bimu prikazan i ruski dokumentarni film “Sodom”, koji govori o štetnim posljedicama koje po omladinu ostavlja “parada ponosa”.\nZa sutra u 12.00 časova najavljena je “gej parada” na potezu od Vlade Srbije do platoa ispred Skupštine grada Beograda, a na njoj su učešće najavili pojedini ministri u Vladi Srbije, predstavnici međunarodnih organizacija u Srbiji, pojedinih ambasada zapadnih zemalja, nekih opozicionih partija i nevladinih organizacija.\nZa medijsko praćenje parade akreditovano je oko 400 novinara, domaćih i stranih. Predviđene su velike mjere obezbjeđenja.\nOčekuje se da večeras Biro za koordinaciju službi bezbjednosti donese konačnu odluku, prenose agencije.\nOduševio Prnjavor: Srušio dotrajalu i sagradio modernu školu!


Toplovodna mreža - Blic Online\nRekonstrukcija toplovodne mreže u Obrenovcu\nŠirom Gradske opštine Obrenovac u toku ovog leta izvodiće se radovi na rekonstrukciji toplovodne mreže. Radovi se trenutno izvode u naselju Rojkovac i u Ulici Miloša Obrenovića.\nBanjaluka: "Toplana" ulaže oko 3 miliona KM za remont distributivne mreže\nPreduzeće „Toplana“ potrošiće oko tri miliona maraka za remont distributivne mreže, a novina ove godine je sanacija dva stara kotla.\nPre grejne sezone izgrađena nova toplovodna mreža u nekoliko ulica na Zvezdari\nJavno komunalno preduzeće "Beogradske elektrane", saopštile su danas da je izgrađena nova toplovodna mreža u više ulica opštine Zvezdara, čime je omogućeno da se građani tog dela grada priključe na sistem daljinskog grejanja toplane "Konjarnik".\nZatvaranje saobraćaja u Raškoj ulici\nRadnici JKP "Beogradske elektrane" radiće na toplovodnoj mreži u Raškoj ulici na delu od Ulice Mihaila Avramovića do Crnotravske zbog čega će saobraćaj u tom delu biti obustavljen.\nVoždovac: Radovi na toplovodu ispred zgrade opštine\nDeo trotoara ispred uslužnog centra opštine Voždovac biće raskopan do 20. avgusta, zbog radova na toplovodnoj mreži, saopšteno je danas iz gradskog Sekretarijata za saobraćaj.\nZatvoriće deo Ulice Mije Kovačevića kod Bogoslovije zbog radova\nDeo ulice Mije Kovačevića, na delu od kružnog toka "Bogoslovija" do Višnjičke ulice, biće zatvoren za saobraćaj od nedelje, 10. marta, od 8 sati do utorka, 12. marta, uveče, zbog radova na toplovodnoj instalaciji.\nZa toplifikaciju Lajkovca treba 800 miliona dinara\nLAJKOVAC - Za toplifikaciju Lajkovca potrebno je 800 miliona dinara, rekao je mašinski inženjer Dragan Šoškić na prezentaciji studije opravdanosti tog poduhvata u Gradskoj kući.\nBez grejanja trećina stanova u Kruševcu\nKRUŠEVAC - Trećina od 7.800 stanova i lokala u Kruševcu povezanih na gradski toplovod ostala je bez grejanja zbog kvara u Brijanovoj ulici u blizini Autobuske stanice. Razlog havarije su dotrajale cevi koje nisu menjane više od 30 godina, pa u grejnoj sezoni pucaju i po nekoliko puta.\nBez grejanja ostalo više od 3.500 porodica\nŠabac - Oko 3.500 domaćinstava u Šapcu tokom vikenda ostalo je bez grejanja zbog pucanja cevi na toplovodu.\nNovca ima samo za kotao\nValjevo - Nastavak širenja toplovodne mreže u Valjevu neizvestan je, jer u gradskom budžetu ima novca samo za kupovinu kotla od 50 megavata. Iako je toplifikacija najavljena kao najvažnija investicija, da li će u 2010. godini toplovodna mreža biti širena, zavisi od toga da li će Valjevo dobiti novac iz NIP ili međunarodnog kredita.


Vesti online / Vesti / Svet / Moskva poručila Kijevu: Recite "da" ili "ne"\nMoskva poručila Kijevu: Recite "da" ili "ne"\nPredlog Kijevu da uzme vojnu tehniku sa Krima je zvaničan, dodatna obaveštenja nisu potrebna, Ukrajina treba da kaže "da" ili "ne".\nMoskva postavlja ultimatum\nTo je izjavio portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\n- Naravno, mogu da postoje zvanični dokumenti, uglavnom diplomatske note, različite vrste pisama, ali sve u svemu, teško da se zvanična izjava šefa države ne posmatra kao zvaničan predlog ili zvanična inicijativa - rekao je Peskov komentarišući da li u vezi sa ukrajinskom tehnikom postoje neki zvanični predlozi Rusije u pisanoj formi, ili je dovoljno ono što je rekao Putin.\nPortparol Kremlja odbio je da tumači Klimkinove reči: "Nećemo se baviti tumačenjem, ipak Kijev mora da kaže da ili ne, čekaćemo".\nKišobran nad Krimom: Stupila na dužnost druga divizija S-400\n- Ne znam da li su neki dokumenti poslati putem diplomatskih kanala, ali još jednom ponavljam da čak i da nisu poslati, za to nema potrebe, jer se čula zvanična izjava predsednika Rusije - dodao je on.\nUkrajinski ministar spoljnih poslova Pavel Klimkin ranije je izjavio da Kijev nije dobio od Rusije zvanične predloge za vraćanje oružja sa Krima.\nPrethodno je predsednik Rusije Vladimir Putin izjavio da je Rusija spremna da preda Ukrajini vojne brodove i avionsku tehniku sa Krima, iako se oni nalaze u žalosnom stanju, i da je spremna da pozove ukrajinske eksperte za raspolaganje municijom koja se ne može transportovati.\nŠOUBIZNIS I Srbi glasali protiv Putina\nSVET Da li je na vidiku nova Karipska kriza u Crnom moru?


Potpisan sporazum za izgradnju moderne dvorane u Hrasnici - Akta.ba\nMinistar kulture i sporta Kantona Sarajevo Samir Avdić, načelnik Općine Ilidža Nermin Muzur i direktorica Zavoda za izgradnju KS Belma Barlov danas su potpisali Sporazum o sufinansiranju projekta "Izgradnja sportske dvorane u Hrasnici".\n31.12.2021. 11:45 Izvor: / Akta.ba\nKroz ovaj Sporazum Ministarstvo kulture i sporta KS finansijski će podržati izgradnju nove sportske dvorane u Hrasnici, koja je jedan od kapitalnih projekata Općine Ilidža za naredni period.\n"Izuzetno mi je drago da će Hrasnica kroz ovaj projekt dobiti jednu novu i modernu sportsku dvoranu. Moram biti iskren pa reći da sam zbog rahmetli Sabita Hadžića, istaknutog bh. olimpijca i legendarnog košarkaša, posebno vezan za Hrasnicu. Nadam se da će u novoj dvorani, za koju smo u ovoj godini izdvojili 1,75 miliona KM, stasati neke nove košarkaške vedete i sportske veličine poput našeg Sabeta", rekao je ministar Avdić, nakon današnjeg potpisivanja.\nNačelnik Muzur je zahvalio ministru Avdiću, jer je kroz prethodni period pokazao veliki interes za saradnju s Općinom Ilidža kada je riječ o projektima iz nadležnosti ministarstva koje predvodi.\n"Izgradnjom potpuno nove dvorane dobit ćemo još jedan važan sportski objekt na našoj općini i tako rasteretiti Kulturno-sportski centar "Sabit Hadžić" na Ilidži. Radovi bi trebali početi u 2022. godini, a ja se nadam da bi tender za ovu buduću multifunkcionalnu dvoranu mogao biti raspisan početkom godine", najavio je načelnik Općine Ilidža Nermin Muzur.\nModernim izgledom sportska dvorana u Hrasnici će definitivno unaprijediti kompleks oko stadiona Famosa, koji je posljednjih godina bio prilično zapušten i u lošem stanju, a prvi korak ka poboljšanju njegovog izgleda načinjen je izgradnjom terena sa umjetnom travom.


Otvoren drugi Jahorina ekonomski forum - Bizlife.rs\nOtvoren drugi Jahorina ekonomski forum\n11:07 Jahorina, 27/04/2017\nNa Jahorini je danas otvoren poslovni skup “Jahorina ekonomski forum 2017” na kojem će više od 30 stranih i domaćih predavača i oko 350 učesnika foruma razmeniti mišljenja i iskustva u vezi sa unapređenjem privrednog ambijenata Republike Srpske. Drugi “Jahorina forum” otvorio je predsednik Republike Srpske Milorad Dodik.\nU radu foruma učestvuju i predstavnici vlade Srbije, prevođeni Goranom Kneževićem, ministrom privrede, kao i šef delegacije EU u BiH Lars Gunar Vigemark.\nOtvarajući Forum, Dodik je istakao da je za razvoj ekonomije potrebna politička stabilnost, upozorivši da bez regionalne stabilnosti nije moguće privući investitore.\n“Bez obzira na turbulencije u regionu, ta stabilnost ipak postoji i na ovim prostorima mnogo je stranih investitora, iz EU, Rusije, Kine i ostalih zemalja. Naš zadatak je da identifikujemo šta su zakonske i sistemske prepreke za bolje poslovno okruženje”, rekao je Dodik.\nNavodeći da Republika Srpska želi integraciju u širu poslovnu i tržišnju zajednicu, on je istakao da ovaj entitet BiH ima značajne privredne i prirodne resurse, koji još nisu adekvatno upotrebljeni.\nPrema njegovim rečima, novi energetski projekti su šansa za RS, a najavio je i dalja ulaganja u putnu infrastrukturu.\nDodik je najavio da će ove godine biti izgrađeno novih 35 kilometara autoputa od Banjaluke do Doboja, koji bi trebalo da se nastavi prema Bijeljini i spoji sa međunarodni koridorom 5C, čiju izgradnju u BiH finansira EU.\nPredsednik RS još je kazao da treba pronaći modele kako bi se zaposlilo što više ljudi, te da treba pronaći nove pravce razvoja u situaciji kada se sudaraju liberalna ekonomija i prisustvo multiancionalnih kompanija u svetu.\n“Treba odrediti koja je u svemu tome uloga države, gde ona treba da deluje i kako da stvori sistemske uslove za razvoj privrede i strana ulaganja”, kazao je Dodik.\n“Jahorina forum” ;organizuje Udruženje ekonomista SWOT, pod pokroviteljstvom Vlade RS i predsednika RS Milorada Dodika.\nOsnovna ideja, na kojoj je nastao forum, jeste približavanje RS svim zainteresovanim investitorima.\nOvogodišnji skup na Jahorini otvoriće diskusiju o nekim novim modelima razvoja, finansiranja, novim industrijama, ali i o tome kako iskoristiti ogroman potencijal mladih, uspešnih ljudi koji su ostali u zemlji, najavili su organizatori.\njahorina biznis forum\nRuske banke i bogataše zahvatila “zlatna groznica”\nSrbija među retkim u svetu…\nPrva javna ponuda akcija na Beogradskoj berzi posle 78 godina\nU sredu dogovor sa Makedonijom oko brašna ili kontramere\nRast BDP-a: “Svetski a naš”\nŠta posle potpisivanja ugovora o koncesiji?


Đukanović uputio saučešće povodom smrti Irineja - NOVA portal\nĐukanović uputio saučešće povodom smrti Irineja\nSvet Autor:Fonet 20. Nov. 202018:40\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je danas izraze saučešća Sinodu Srpske pravoslavne crkve, sveštenstvu, monaštvu i vernicima SPC povodom smrti patrijarha srpskog Irineja, prenose Vijesti.\n“Sa žaljenjem sam primio vest o smrti Njegove Svetosti patrijarha srpskog Irineja. Upućujem izraze saučešća Sinodu Srpske pravoslavne crkve, sveštenstvu, monaštvu i vernicima SPC. Molim vas da moja saosećanja prenesete i njegovim najbližima”, naveo je Đukanović.\nOd patrijarha se opraštaju političari: “Opomena svima nama”\nUprkos trudu konzilijuma lekara sa VMC Karaburma, patrijarh Irinej nije uspeo da se izbori sa koronavirusom i preminuo je u 90. godini života.\nCrna GoraMilo ĐukanovićPatrijarh IrinejSPCSrpska pravoslavna crkvaumro patrijarh Irinej


Kinezi vole srpska vina - PKS-RPK Novi Sad\nTopla, sunčana 2017. godina donela je srpskim vinogradarima kvalitetan rod, pa već možemo da budemo sigurni da će vina ovog godišta sa podneblja Srbije biti kvalitetna i dobra.\nU našoj zemlji proizvodnjom grožđa bavi se približno 80.000 poljoprivrednih gazdinstava. A sve je više onih koji proizvode i vina koja nisu samo za kućnu upotrebu, već postaju prepoznatljiva i van granica zemlje. Interesantno je da je kvalitet ovdašnjih vina prepoznat čak u dalekoj Kini.\n– Sa Narodnom Republikom Kinom imamo sve bolju trgovinsku razmenu, posebno u oblasti proizvodnje vina. Naša najkvalitetnija i najskuplja vina, poput onih čija flaša košta 50 evra, sve češće putuju u ovu daleku zemlju – kaže Dimitrije Ivanović, sekretar Udruženja za prehrambenu industriju Privredne komore Srbije, napominjući da su potrošačima u Kini najzanimljivija crvena vina iz Srbije.\nTokom protekle godine u Srbiji je poslovalo blizu 400 proizvođača, registrovanih za proizvodnju vina koja se stavljaju u promet, pa se nastavlja trend rasta broja ovih proizvođača. Na bazi analize zemljišnih, klimatskih i drugih uslova za gajenje vinove loze i proizvodnje grožđa u Srbiji su definisana tri vinogradarska regiona, 22 rejona i 77 vinogorja, posebno pogodnih za ovu vrstu proizvodnje.\n– Vinogradarsku Srbiju danas čine tri regiona koji predstavljaju geografske celine: centralna Srbija, region Vojvodina i region Kosovo i Metohija – navodi Ivanović. – Upravo ova vinogradarska područja su određena za proizvodnju vina sa geografskim poreklom koja se ističu po kvalitetu i prepoznatljiva su na tržištu. Proizvodnja grožđa je najvećim delom koncentrisana u okviru vinogradarskog rejona „Tri Morave“ koji obuhvata teritoriju opština Trstenik, Rekovac, Varvarin, Jagodina, Ćuprija, Paraćin, Kruševac, u kojima se nalazi oko trećine površina pod vinogradima.\nZahvaljujući geografskom položaju, klimatskim i zemljišnim faktorima kao i celokupnim uslovima za gajenje vinove loze u Srbiji se pružaju široke mogućnosti za proizvodnju različitih tipova vina.\n– Srbija raspolaže sa 22.150 hektara pod vinovom lozom, a tokom prethodne godine je proizvedeno oko 150.000 tona grožđa – kaže Dimitrije Ivanović. – U odnosu na poslednji petogodišnji period, proizvodnja grožđa je u 2017. godini bila niža, ali se odlikovala visokim kvalitetom, tako da očekujemo da će vina 2017. godišta biti vrlo kvalitetna.\nU Srbiji trenutno ima oko 200 vina u sistemu oznake geografskog porekla.\n– Obeležavanjem boca markicama kvaliteta i porekla vina su lako prepoznatljiva na tržištu jer markice svojim bojama pružaju potrošačima informacije o tome kojoj kategoriji vina pripadaju, počevši od zelenih markica za regionalna vina, preko crvenih za kvalitetna vina do ljubičastih markica za najbolja odnosno vrhunska vina sa kontrolisanim i garantovanim geografskim poreklom i kvalitetom – navodi Dimitrije Ivanović.\nSrbija kao zemlja sa dugom vinskom tradicijom i kao zemlja koja teži ulasku u Evropsku uniju usaglasila je zakonsku regulativu koja reguliše geografsko poreklo vina sa zahtevima EU. Naime, najnovijom regulativom, uspostavljen je takozvani PDO/PGI sistem geografskog porekla za vina koji je obavezujući za sve proizvođače. U Srbiji su vina klasifikovana na vina bez geografskog porekla i vina sa geografskim poreklom. Domaće definicije oznaka su usaglašene sa definicijama EU u kojima se posebno kod više kategorije PDO vina ističe uticaj prirodnih odnosno ekoloških i ljudskih faktora. Pored oznaka geografskog porekla, u skladu sa EU zahtevima, u Srbiji su definisane i tradicionalne oznake koje se mogu navoditi samo na vinima sa geografskim poreklom. Kako bi se istaklo bogatstvo različitosti naših vinogradarskih regiona, uvedeno je obeležavanje vina sa geografskim poreklom evidencionim markicama koje predstavljaju pečat i garant visokog kvaliteta karakteristika vina koje su rezultat prirodnih i ljudskih faktora i proverenog geografskog porekla.\n– Sve navedeno doprinosi ostvarivanju strateškog cilja da se geografsko poreklo i srpske oznake za vina posebno istaknu i popularišu – ističe Ivanović. – Takođe, ovo doprinosi jačanju poverenja potrošača vina prema državnom sistemu geografskog porekla, kao i prepoznavanju domaćih vina na osnovu oznaka, a tek onda na osnovu naziva proizvođača ili imena sorte vinove loze. Nastoji se da domaći i strani potrošači biraju i konzumiraju naša vina na osnovu područja gde su ona proizvedena, odnosno naziva srpskih oznaka, na isti način kao što se prepoznaju vina iz poznatih evropskih regiona kao što su Kjanti, Rioja, Bordo, Burgonj i druge.\nDomaće vinarije prvi put su, posle decenije pauze, svoje proizvode predstavile zahtevnoj publici najznačajnijeg sajma vina u Evropi – PROWEIN 2018, koji je od 18. do 20 marta održan u nemačkom gradu Diseldorfu.\n– Srbija je, prvi put posle dužeg vremena, predstavila svoje izvozne potencijale na ovoj značajnoj međunarodnoj sajamskoj manifestaciji – kaže Ivanović, dodajući da su nastup srpskih privrednika organizovale PKS i Razvojna agencija Srbije, u cilju podrške i promocije izvoza.\nKako ističe, PROWEIN (www.prowein.com) jedna je od najvećih i najznačajnijih specijalizovanih izložbi vina i alkoholnih pića u Evropi, na kojoj se susreću distributeri i predstavnici vodećih maloprodajnih lanaca.\n– Sajam godišnje poseti oko 56.000 posetilaca iz 123 zemlje, od čega su 94 odsto stručni posetioci, koji imaju priliku da se upoznaju sa proizvodnim programom više od 6.250 izlagača iz 59 zemalja – objašnjava Ivanović.\nNa ovogodišnjem sajmu, bilo je prisutno 6.870 izlagača iz 64 zemlje, i više od 60.000 posetilaca.\n– Na sajmu su izlagale glavne vinorodne zemlje poput Italije, odakle je bilo najviše izlagača, čak 1.700. Zatim Francuska, sa 1.550 izlagača, Nemačke sa 990 izlagača, kao i izlagači iz SAD, Južne Afrike, Argentine, Čilea, Australije i Novog Zelanda – kaže Ivanović, dodajući da je nacionalni štand Srbije bio lociran među evropskim izlagačima.\nPredstavnici srpskih kompanija, izlagača na Nacionalnom štandu Srbije na sajmu PROWEIN 2018 održali su više od 200 bilateralnih razgovora i sastanaka sa potencijalnim partnerima iz Holandije, Nemačke, Belgije, Francuske, Švajcarske i drugih evropskih zemalja, kao i Rusije, Tajvana, Kine, Izraela, SAD, Kanade. Prema prvim analizama, srpske kompanije dogovorile su nove izvozne poslove vredne oko 70.000 evra, a očekuje se potpisivanje 42 ugovora o poslovnoj saradnji.\nSrbija raspolaže sa 22.150 hektara pod vinovom lozom, na kojima je tokom prethodne godine proizvedeno oko 150.000 tona grožđa. Država subvencioniše podizanje matičnih zasada u iznosu do tri miliona dinara po korisniku, daje podsticaje za proizvedene sadnice vinove loze u iznosu do 700.000 dinara po korisniku. Takođe, preko Ministarstva poljoprivrede dodeljuju se i podsticaji za programe nabavke opreme, biljnog materijala, sertifikacije sadnog materijala, genetske klonske selekcije vinove loze… u iznosu do 10 miliona dinara po korisniku.\nIZLAGAČI U NEMAČKOJ\nNa nacionalnom štandu Srbije na sajmu PROWEIN 2018, u Diseldorfu, na 42 kvadrata, svoja vina predstavilo je deset srpskih vinarija, a sudeći prema velikom interesovanju proizvođača, dogodine se planira zakup još većeg štanda. Ove godine sa sajmu PROWEIN 2018. bili su:\nJIT-INŽENjERING AGRO doo (Trivanović) Erdevik\nVINARIJA ALEKSANDROVIĆ doo iz Topole-Oplenac\nVINARIJA LASTAR iz Rekovca\nVINARIJA ZVONKO BOGDAN iz Subotice\nVINO BUDIMIR iz Aleksandrovca\nPP ERDEVIK iz Erdevika\nRUBIN iz Kruševca\nVINARIJA ALEKSIĆ iz Vranja\nVINARIJA DESPOTIKA iz Smederevske Palanke\nVINARIJA VIRTUS iz Žabara


Teheran: U slučaju potrebe razgovaraćemo sa Rusijom o kupovini S-400\nU slučaju potrebe, Iran će razgovarati sa Rusijom o kupovini S-400, saopštio je za RIA Novosti sekretar višeg saveta za nacionalnu bezbednost Irana Ali Šamhani.\n„Iran je uvek imao snažnu saradnju sa Rusijom u vojnoj sferi i u sferi bezbednosti. Ako prema ocenama vojnog sektora Irana bude potrebe za S-400, uradićemo isto što i sa S-300. Obavezno ćemo razgovarati i donositi rešenje zajedno sa ruskim prijateljima“, izjavio je Šamhani.\nOn ipak smatra da između Teherana i Vašingtona neće doći do rata, jer za to nema razloga.


Sportske vesti rezultati tabele komentari - Sport IN - Ostati u vrhu\nNaslovna Bowling Bowling vesti Ostati u vrhu\nIako postoji tek četiri godine, Bovling klub Metalac iz Šimanovaca izborio se za visoko mesto u ovom sportu.\nNajpre je se grupa zaljubljenika u boćanje prijavila za učešće u biznis ligi, propagandnom takmičenju, gde su se ravnopravno takmičili početnici sa „pravim“, registrovanim igračima. Već prve godine osvojeno je šampionski pehar. Na tome se nije stalo i tokom leta 2013. godine boćanje se podiže na mnogo viši nivo, osnivanjem BK Metalac. U sezoni 2013/2014 uključuje se u Prvu ligu i na opšte iznenađenje, prvenstvo završava na liderskoj poziciji. Od tada, ovaj uzoran sportski kolektiv je u samom vrhu srpskog bovlinga, kako po rezultatima u ekipnim i pojedinačnim takmičenjima, tako i po organizaciji. Osećaj kolektivizma je na prvom mestu, uz geslo „srce na teren“.


Komisija za zaštitu konkurencije pokrenula je postupak ispitivanja povrede konkurencije po službenoj dužnosti protiv Srpske kablovske mreže (Serbia Broadband - SBB) iz Beograda.\nKomisija će u toku postupka ispitati da li je SBB, kao dominantan kablovski operater, uspostavio nepravično visoke cene i time zloupotrebio dominantan položaj.\nKako je Komisija 23. marta 2017. godine uslovno odobrila koncentraciju SBB i IKOM-a, postavila je uslove koje SBB mora da ispunjava u naredne dve godine.\nJedan od uslova je bio i da SBB, u roku od 15 dana od dana promene maloprodajne cene osnovnog paketa usluge medijskih sadržaja, Komisiji za zaštitu konkurencije dostavi izveštaj, koji će sadržati podatke o promeni maloprodajne cene osnovnog paketa usluge distribucije medijskih sadržaja, uz obrazloženje uzroka promene cene.\nSBB je u decembru 2017. godine doneo odluku da cene svojih paketa poveća za po 100 dinara, pa je Komisija odlučila da uradi analizu uslova konkurencije na tržištu distribucije medijskih sadržaja, kako bi utvrdila opravdanost povećanja cene usluge SBB.\nKomisija je SBB-u uputila zahtev da jasno i precizno dokumentuje uzroke povećanja cene svojih usluga.\nKako SBB nije pružio dovoljno dokaza o troškovnoj opravdanosti visine naknade za mesečno održavanje kablovskog distribucionog sistema i praćenje kablovske televizije u iznosu od 1.395 dinara, Komisija je pokrenula postupak kako bi utvrdila da li cena utvrđena u iznosu, koji je nepravično visok, može voditi eksploataciji korisnika te usluge, kroz nametanja nepravične prodajne cene.\nUkoliko za poskupljenje ne dostavi opravdane razloge, SBB može biti kažnjen i do 10 odsto godišnjeg prihoda, a u tom slučaju bi bio u obavezi da cenovnike vrati na staro. Čak i da rešenje komisije bude negativno po SBB, korisnici njihovih usluga neće moći da po automatizmu dođu do preplaćenog novca.\nPrema istraživanju „Politike”, u Evropskoj uniji u ovakvim situacijama se rešenje komisije smatra dovoljnim dokazom za obeštećenje korisnika, dok bi u Srbiji svaki pojedinačni korisnik morao da pokreće privatnu tužbu za povraćaj novca.


Naslovna » Studije » Kordiceps - Imunomodulator\nNaučnici iz Šangaja su 1992. godine pratili ,,inteligentan” efekat kordicepsa na imuni sistem. Oni su primenjivali micelijum kordicepsa kod 65 bolesnika sa cirozom jetre usled hepatitisa B i primetili su smanjenje uništavajuće aktivnosti skupljanja i prekomerne stimulacije humoralnog imuniteta (smanjio se broj T8 i nivoa Ig, G, A i CIK), do normale se regenerisao nivo komplementa – kompleksa od 18 zaštitnih belančevina krvi koje učestvuje u zaštiti mikroba, alergijskih reakcija, upala. Oni se troše kod hronične virusne inflamacije jetre ili cirkuliše u krvi u sastavu CIK - u kompleksu virus-antitelo-komplement (Zhong, 1992).\nZbog modulacije imunog odgovora, kordiceps se aktivno koristi kod imunog oštećenja bubrega. Bolest koja se teško može tretirati SRL (sistemski eritemski lupus) javlja se ne samo kao oštećenje kože, srca, pluća već i bubrega - imunološki kompleks (CIC), koji dovodi antitela svojoj DNK, akumulira se na krvnim sudovima bubrežnih glomerule i ometa filtraciju. Bubrežni glomeruli, blokirane velikim molekulima belančevina se uništavaju, kapsula glomerula akumulira imune komplekse, dok osetljive mezangijalne ćelije pokušavaju da ih progutaju - umnožavaju se i skleroziraju se i tako upotpunjuju sliku teškog lupusa nefritisa. Do sada je tradicionalna zapadna medicina mogla da pomogne samo paralizom imunog sistema hormonskim sredstvima, kako bi se zaustavila sinteza antitela prema sopstvenoj DNK. Kineska medicina je ponudila kordiceps, koji imunomodulacijom uništava auto-imune procese i širenje mezangijalnih ćelija, a time štiti filtere bubrega.\nSmanjenje auto-antitela u DNK je bilo navedeno u 3 eksperimentalna istraživanja na životinjama (Chen Jr, 1993, Fu T., 2001, Zhao-Long W., 2000) i na kulturi ljudskih ćelija bubrega (Yang Ly, 1999). Pored smanjenja autoimunog oštećenja tkiva, dokazano je poboljšanje funkcije bubrega (smanjenje gubitka belančevina preko urinu) preko efekta koji daje šansu za mnoge koji pate od kolagenoze: mezingijalne ćelije pod uticajem kordicepsa zaustavljaju njihovu proliferaciju, ostavljajući slobodnu kapsulu glomerula za proces filtriranja. Do tada su ti bolesnici umirali od bubrežne insuficijencije ili su tražili spas u transplantaciji bubrega. Ipak, dok se u organizmu vodi smrtonosna bitka protiv sopstvenih tkiva, niko ne misli na transplantaciju. Ako kordiceps guši autoimuni proces, modulira imuni odgovor, kako bi onda uticao na presađeni bubreg jer po pravilu, primaoci bubrega doživotno uzimaju lekove koji slabe imuni sistem? Kako je bilo veliko oduševlenje naučnika kada su utvrdili da lipidna komponenta kordicepsa (derivati ergola) inhibira aktivnost NK-ćelija i formiranje TNF (faktora tumorske nekroze), što znatno produžava život primaoca (Qu, 1996) čak efikasnije od standardnih kortikosteroidnih hormona i ciklosporina. Pri tom, nisu bile zapažene infektivne komplikacije, koje često nastaju usled uzimanja ova dva leka. Takođe nisu zabeležena organska oštećenja timusa, bubrega i slezine (Zhang, 1990).


Vesti online / Srpski informativni portal / Vatikanski vikar izdao hrišćane\nVatikanski vikar izdao hrišćane\nZar u Unesko Ksovo, gde monahinje, monahe i vekovima stare manastire čuvaju strani tenkovi?\nS obzirom da je na listi potpisnika i vikar Katolične crkve na Kosovu, ovo pismo je je novi udarac Srpskoj pravoslavnoj crkvi.\nNaime, nedavno je episkop bački Irinej kazao da će se odazvati pozivu šefa srpske diplomatije Ivice Dačića i priključiti se diplomatskoj borbi za sprečavanje eventualnog prijema Kosova u Unesko. Irinej je najavio da će zatražiti podršku svih sestrinskih pravoslavnih crkava u svetu, ali i Vatikana, koji ne priznaje nezavisnost Kosova.\nMeđutim, u pismu koje su potpisali kosovski muftija Naim Ternava, poglavar Islamske zajednice Kosova Don Luš Gjerđi, vikar Katoličke crkve na Kosovu, pastor Driton Krasnići, poglavar Protestantsko-evangelističke crkve Kosova Šeh Lulzim Šehu, Saveza Sufi tarikata Kosova Baba Mumin Lama iz derviškog reda bektašija, kao i predsednik Jevrejske zajednice na Kosovu Votim Demiri, ističu da oni predstavljaju 96 odsto ukupnog stanovništva Kosova, te da "neguju istorijski međuverski sklad i saradnju".\n- Kosovo je mesto gde se mlada devojka prvi put založila da postane Majka Tereza celog čovečanstva i gde su plemenite albansko-muslimanske porodice skrivale i spasavale ljude tokom holokausta. Veliki deo našeg nasleđa je izgubljen kroz istoriju, naročito u poslednjih nekoliko decenija - navodi se u nemuštom pismu suprotnom istoriji i istini u kojem verski poglavari ne spominju napade na pravoslavne hramove i imovinu SPC.\nPismo je prosleđeno iz kancelarije ministra spoljnih poslova u vladi Hašim Tačija, koji se brže-bolje na Fejsbuku zahvalio na "briljantnoj podršci", a pismo procenio kao "dokaz da smo zajedno kada su u pitanju nacionalni interesi".\n- Zajedničko pismo dokaz je rušenja rasističke teorije Srbije da će ulazak Kosova u tu organizaciji oštetiti neku od verskih zajednica. Neka vas Bog blagosovi - napisao je Tači.\n* Irinej pozvao na jedinstvo protiv članstva Kosova u Unesko-u\n* Dačić: UN odbile Kosovo za Unesko\n* Dačić: Španija i Mali neće podržati prijem Kosova u Unesko


Vučić: Još jedan minimalac za turističku privredu | Boom93\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je sinoć da će turistička privreda dobiti sektorsku podršku u još jednom minimalcu za zaposlene i isplata će biti za deset dana.\n“Minimalnu zaradu će dobiti 72.500 zaposlenih”, rekao je Vučić.\n“Verujem da ćemo naći način kako da pomognemo privatnom sektoru. Više sam za jednokratna davanja, makar ona bila manja, jer ne mogu da budu velika, nego da se menja poreska politika je to donosi dodatnu nesigurnost”, rekao je Vučić.\nDodao je da očekuje da se ostvare prognoze Medjunarodnog monetranog fonda (MMF) da će Srbija u naredne tri godine imati najveći kumulativni rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u Evropi, od 9,6 odsto.\n“Otplati smo nešto više od pola tog kredita, sada hoćemo da vratimo kompletan dug, jer nije laka kamata od četiri odsto, uzeta još 2011. godine”, rekao je on.\nOznakeAleksandar Vučić isplata Koronavirus minimalac Srbija turistička privreda\nVlada Srbije uvodi karticu pogodnosti ‘Za naše heroje’ za sve u sistemu KOVID-19


U Leskovcu od jutros tri kolapsa na ulicama - juGmedia\nEkstremno visoke temperature stižu iz Afrike, Portugalije i Španije\nU Leskovcu od jutros tri kolapsa na ulicama\nRHMZ izdao je upozorenje na ekstremne temperature u naredna dva dana u Srbiji, od 35 do 39 stepeni Celzijusa. Prema aktuelnoj prognozi, najtopliji grad biće Niš, potom Novi Sad, Loznica, Beograd, Kragujevac i Negotin. I u Leskovcu je crveni alarm sa prognoziranom temperaturom od 37 stepeni.\nIndeks zračenja progniziran za danas na jugu je nešto niži nego u Beogradu i na severu zemlje, za Leskovac 26, Niš 25, dok je za Beograd 32 i Novi Sad 33, najavljuju meterolozi.\nOvaj vreli talas posledica je sudara visokog atmosferskog pritiska sa vrelim vazduhom iz severne Afrike, Portugalije i Španije.\nVisoka temperatura utiče na ljudsko telo zato se treba pridržavati uputstava lekara.\nU Hitnoj pomoći u Leskovcu do 11 sati već je bio povećan broj poziva nego što je to uobičajeno. Bilo je šest poziva od jutros i to tri su zbog kolapsa od vrućine, u pitanju su bili ljudi koji rade na otvorenom.\n„Za protekla 24 sata bilo je 65 pregleda pacijenata ,26 na terenu i 25 kod pedijatra, što je veći broj nego uobičajeno“, rekla je za Jugmediu Ivana Stanković, lekarka Hitne pomoći.\nOna savetuje sugrađane da izbegavaju direktno izlaganje suncu od 11 do 17 sati, da unose sto više tečnosti, vode pre svega i da oblače laganu pamučnu odeću. Stankovićeva naglašava da hronični bolesnici redovno uzimaju svoju terapiju.\nSimptomi kao što su glavobolja, vrtoglavica, gubitak apetita, mučnina, prekomerno znojenje, grčevi, ubrzano disanje ili pojačana žeđ znače da je telo ugroženo usled visokih temperatura i da je potrebno rashladiti se. U slučaju rasta temperature tela preko 40 stepeni, potrebno je odmah se javiti lekaru.\nToplotni udar uslovljava prestanak znojenja i otežano disanje, a može da dovede do nesvesti, ozbiljnih komplikacija, pa čak i smrti.\nVisoke temperature podrazumevaju da fizičke aktivnosti pri ovakvom vremenu treba smanjiti, a ako je baš neophodno, činiti ih rano ujutro, između 4 i 7 sati, kada je temperatura najniža.\nMopedom sleteo s puta i poginuo na mestu\nČiste se javne površine u MZ Veternica\nI ovog vikenda nastavlja se sa tradicionalnim akcijama čišćenja i uređenje javnih površina i uklanjanja deponija koje već osam godina sprovodi Odeljenje…\nCDI prikuplja pomoć za vranjske kovid bolnice\nAktivisti Centra za društvene integracije u Vranju krajem prošle nedelje otpočeli su sa sprovođenjem akcije prikupljanja humanitarne pomoći za sve…\n02.07.2019. u 09:55\nAko žele da rizikuju za 14rsd/kg za višnju ili 19rsd/kg za malinu onda samo napred!


Dobrodošli na Maz Srbija\nProizvodnja kamiona, autobusa i prikolica\nFormiranje preduzeća MAZ SR doo predstavlja rezultat dugogodišnje saradnje sa beloruskom fabrikom OAO MAZ sa sedištem u Minsku. Saradnja je otpočela kupovinom gradskih niskopodnih autobusa marke MAZ, a ubrzo nakon toga, tokom 2005. godine potpisan je dilerski ugovor koji se odnosio na prodaju kompletne tehnike fabrike OAO MAZ Minsk. Usledile su aktivnosti montaže kamiona I autobusa u Kragujevcu, što je rezultiralo potpisivanjem novog ugovora o sklapanju vozila marke MAZ.\nNaš tim stručnjaka je uspešno realizovao projekat proizvodnje gradskog niskopodnog autobusa sa pogonom na prirodni komprimovani gas. Autobus MAZ BIK 203 CNG-S predstavlja krunu saradnje sa fabrikom OAO MAZ, obzirom da je formiran na bazi šasije autobusa MAZ 203 uz saradnju sa najpoznatijim svetskim proizvođačima iz kompanija poput Cummins Inc., Allison transmission, Dynetek Industries Limited / Luxfer Group, Swagelok I sl. Životna sredina I njena zaštita predstavljaju važne teme za našu kompaniju I sastavni su deo svake oblasti poslovanja I aktivnosti. Proizvodnja autobusa MAZ BIK 203 CNG-S predstavlja praktičan primer naše težnje za očuvanjem životne sredine, obzirom da se upotrebom prirodnog komprimovanog gasa drastično smanjuje emisija izduvnih gasova.\nNaša vizija stvaranje stalne prednosti na tržištu obezbeđujući svojim korisnicima, saradnicima I poslovnim partnerima kvalitetan proizvod I jaku servisnu podršku. Smatramo da prodaja MAZ tehnike u količini od preko 500 vozila, zajedno sa kvalitetnom servisnom podrškom predstavlja sjajnu referencu prema našim korisnicima.


Prve pobede Zadra i Cibone (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nZadrani su savladali Primorsku, Zagrepčani su bili bolji od Krke\nKošarkaši Zadra pobedili su večeras na gostujućem terenu Primorsku iz Kopra sa 77:55 (19:17, 16:12, 16:14, 26:12), u utakmici četvrtog kola ABA lige.\nZadar je predvodio Dominik Mavra sa 21 poenom, a Domagoj Vuković dodao je 14 poena i 12 skokova. Dominik Gilbert dodao je 10 poena i šest skokova, a sa 10 poena utakmicu je završio i Martin Junaković.\nU ekipi Primorske najefikasniji je bio Luka Vončina sa 19 poena, pet skokova i pet asistencija, Erjon Kastrati postigao je 11 poena uz pet skokova, a Jurij Macura 10 poena uz šest skokova.\nZadar je ostvario prvu pobedu u ligi i uz tri poraza zauzima osmo mesto na tabeli. Primorska je pretposlednja na tabeli sa sva četiri poraza.\nU poslednjem meču kola Cibona je kao gost pobedila Krku sa 80:63 (21:20, 18:29, 18:15, 23:9).\nRoko Prkačin je bio najefikasniji u taboru Zagrepčana sa 23 poena, dok je kod domaćih 13 ubacio Rok Stipčević.\nOba tima sada imaju skor 1-3.


Ekonomija ugleda: Kako je REPUTACIJA postala najvažnija vrednost kompanija - Marketing Mreža\nEkonomija ugleda: Kako je REPUTACIJA postala najvažnija vrednost kompanija\nInternet džin “Gugl” je prošlog meseca za samo osam minuta na berzi izgubio 24 milijarde dolara od svoje berzanske vrednosti – zbog jednog greškom prevremeno poslatog saopštenja! To nije usamljen slučaj korporativnog gafa koji je naneo veliku štetu. Bilo da se radi o finansijskim nepravilnostima, proizvodima s manom, glasinama ili poluistinama, okruženje u kom današnje kompanije posluju je po njihovu reputaciju veoma zapaljivo. Sa tim se prema istraživanju “Veber Šendvika”, vodeće PR firme sveta, slaže devet od deset globalnih poslovnih lidera. Jedan na svakih deset je u zabludi.\nČovečanstvo danas na svaka dva dana proizvodi više sadržaja nego u celokupnom vremenskom rasponu od svog nastanka pa do 2003. godine (oko pet egzabajta). Dobar deo ovog sadržaja proizvode komercijalniji mediji, koji su u tom poslu zbog prodavanja oglasnog prostora. Eksplozija u količini informacija koje se svakodnevno proizvode i emituju znači da se mnogo sadržaja nadmeće za pažnju relativno malog broja ljudi. Posledica toga je da “preobilje informacija stvara oskudicu pažnje” (“a wealth of information creates a poverty of attention”), kako je takvo stanje opisao poznati američki sociolog Herbert Simon\nKratke informacije “u zalogajima”, za brzu potrošnju, glavna su forma na internetu, a tome se prilagođavaju i drugi mediji.: U SAD na primer, prosečna dužina televizijskog priloga (takozvani soundbite) se sa 43 sekunde iz 1968, smanjila na današnji prosek od osam sekundi.\nČime se u novim okolnostima mediji bore za ovako deficiranu pažnju? Najkraće rečeno, pre svega površnim i emotivno nabijenim sadržajima. Kvalitet nije imperativ, već količina, kao i naslovi sa rečima koje “mame klikove”, odnosno povećavaju broj prikaza stranica i shodno tome prihode od reklama (reklame na veb sajtovima se obično naplaćuju po broju prikaza). Jedna analiza 2000 tekstova iz “Njujork Tajmsa” sa liste od strane čitalaca najviše razmenjivanih tekstova (“Most e-mailed”) pokazuje da su najviralniji tekstovi oni koji izazivaju emocije visokog naboja. To su oduševljenje i euforija sa pozitivne, a mržnja i bes sa negativne strane emotivnog spektra (tuga i melanholija su, naspram toga, osećanja slabijeg naboja, u smislu da ne podstiču na akciju već na pasivnost).\nU redakcijama sajtova kao što je “Gawker” novinari su dobro upoznati sa ovim principima, i plaćeni su po učinku, odnosno po broju prikazanih strana koje su njihovi tekstovi uspeli da proizvedu. Norme su visoke, a oni koji ih ne ispune mogu da se nadaju otkazu.\nJavnost zbog toga postaje cinična. Sa jedne strane su visoka očekivanja da ugled bude besprekoran, da svi postupci kompanije budu društveno odgovorni i etički ispravni, dok se sa druge priželjkuju gafovi koji bi potvrdili uverenje o imanentnoj sebičnosti i pohlepi. Antagonizam prema preovlađujućoj korporativnoj kulturi Zapada koji je u porastu od 2008, uverljivo je pokazan popularnošću koju je širom sveta prošle godine dobio pokret “Occupy Wall Street”.\nPrema pomenutom istraživanju “Veber Šendvika” među poslovnim liderima, tri najveća faktora rizika za gubitak reputacije su sledeći: fiansijske nepravilnosti, neetično postupanje i društveno nepoželjno ponašanje čelnih ljudi – dakle sve ono što ukazuje na nedostatak etičkih vrednosti.\nPromene u načinu funkcionisanja medija i u očekivanjima javnosti, promenile su i način na koji kompanije moraju da posluju. Reputacija, kojoj se u nekim slučajevima može pripisati i do dve trećine tržišne vrednosti, jeste resurs koji se danas može izgubiti brže nego ikad. Upravljanje reputacijom je zbog toga sve važnija tema u industriji komunikacija. O njoj se zbog toga sve više i govori: u prethodnih pet godina pominjanje termina “reputacija” u globalnim medijima povećano je za 108 odsto.\nDobra vest je međutim da se reputacijom može strateški upravljati, kako bi se rizici umanjili.\nŠta po tom pitanju radi vaša kompanija?\nAutorka: Ana Aleksić,\ndirektorka strateškog planiranja u agenciji Represent Communications


U okviru programa učenici ŠOSO „Milan Petrović“ izveli su igrokaz „Život je slagalica” a a izvedbom kompozicije na klaviru predstavila se Kristina Jevtović, studentkinja druge godine Muzičke akademije.\nTu prigodnu manifestaciju organizovali su Udruženje za pomoć MNRO, Udruženje za dečiju i cerebralnu paralizu „Sunce“ i Udruženje distrofičara Južnobačkog okruga.\n- Međunarodni dan osoba sa invaliditetom jeste simboličan datum, ali solidarnost, moralna načela i pitanje razumevanja, nalažu da se o toj temi priča svakog dana u toku godine – istakao je Vučević i pozvao na međusobno razumevanje i pomaganje.\n- Svaka osoba u jednoj zajednici zaslužuje pravo na šansu i niko nema pravo da joj oduzme to. Grad je uradio dosta toga na polju olakšavanja života osobama sa invaliditetom, ali nije dovoljno poručio je gradonačelnik napomenuvši da još ima mnogo barijera kojih se moramo osloboditi, ne samo onih arhitektonskih nego i mentalnih, odnosno predrasuda, nerazumevanja i nezainteresovanosti.\nOn je izrazio uverenost da zajedničkim snagama i naporom možemo da „uklopimo raznovrsne puzle različitosti i da dobijemo jednu lepu koloritnu sliku jedinstva“.\nPredsednik Gradske organizacije slepih Goran Vuković zahvalio je na podršci koju Grad pruža raznim organizacijama osoba sa invaliditetom i istakao da je ta saradnja na izuzetno visokom nivou.\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom će u Novom Sadu biti obeležen nizom aktivnosti, koje će tokom decembra biti realizovane na više lokacija u gradu, poput preventivnih medicinskih pregleda, tribina, pozorišnih predstava, sportskih takmičenja, likovnih izložbi, modnih revija, kreativnih i muzičkih radionica.\nobeležavanje invaliditet Novi Sad Miloš Vučević


Crna Gora ide na Svjetsko prvenstvo, Grčka pala u atmosferi za pamćenje\nU atmosferi kakva odavno nije viđena u „Morači“, u revanš meču baraža pala je Grčka 33:25 (16:12), Crna Gora ide na Svjetsko prvenstvo.\nCrna Gora ide na Svjetsko prvenstvo, u januaru naredne godine biće dio planetarne smotre u Poljskoj i Švedskoj.\nU atmosferi kakva odavno nije viđena u „Morači“, u revanš meču baraža pala je Grčka 33:25 (16:12), nadoknađen je minus od dva gola iz prvog meča i pobjedom sa osam razlike, proslavljen plasman na treće uzastopno veliko takmičenje, nakon šampionata Evrope 2020. i ove godine.\nPred šest hiljada gledalaca u najvećoj crnogorskoj dvorani, što je rekordna posjeta nekom rukometnom meču u našoj državi, uz srčanost kojom su mnogo puta osvojili rukometnu Evropu, „lavovi“ nijesu mogli bez do ostvarenja sna.\nSvi momci su heroji, to su prepoznali i navijači, slika iz Podgorice će bez sumnje obići rukometnu Evropu!\nNebojša Simić na svom fantastičnom nivou sa 18 odbrana, Branko Vujović najefikasniji sa devet golova, Miloš Vujović je postigao šest, a Radojica Čepić pet.\nHrabri Grci dugo su parirali, ali su naši momci sredinom drugog poluvremena poslije najboljeg perioda igre, otišli na nedostižnih 29:22 u 52. minutu.


Nikola Moravčević Archives » Sinhro.rs\nTag: Nikola Moravčević\nNovi istorijski roman Nikole Moravčevića, pisca iz Čikaga, bavi se životom i državničkim delom kneza Lazara Hrebeljanovića, a objavljen je u izdanju IK Arhipelag. Istorijski roman Knez Lazar Hrebeljanović počiva …\nNovi istorijski roman pisca iz Čikaga Nikole Moravčevića Braća Anđelovići upravo je objavljen u izdanju Arhipelaga. Radnja romana Braća Anđelovići smeštena je u središnje decenije XV veka. Dva brata, potomci grčkog vlastelina koji …\nNova knjiga pisca istorijskih romana i istorijskih studija Nikole Moravčevića Srpske vlastelinke govori o vremenima kada su žene vladale Srbijom. Istorijske priče Nikole Moravčevića u knjizi Srpske vlastelinke na zanosan …\nPosle velikog uspeha novog istorijskog romana Nikole Moravčevića Grof Sava Vladislavić, koji je objavljen početkom juna, Arhipelag je ovih dana objavio i nova izdanja istorijskih romana ovog pisca Vitez u …


TAKO JE U SRBIJI: Imate diplomu, želite da radite BILO ŠTA, a koči vas ono što NIKAD ne bi smelo\tImage courtesy of: pixabay.com\n- Imam 28 godina, fakultetsku diplomu i nimalo me ne bi bilo sramota da radim kao prodavac, jer mi treba novac. Međutim, poslodavci odbijaju da me zaposle jer sam previše kvalifikovan, a u struci ne mogu ni da sanjam da se zaposlim bez debele veze - počinje svoju priču Nemanja K. iz Beograda, koji je više od godinu dana bez posla. Brza pretraga po internetu će vam pokazati da njegov slučaj nije usamljen, pa danas uopšte nije retkost da čujete kako vam je fakultetska diploma zapravo prepreka na putu do posla.Kao diplomirani filmski režiser, naš sagovornik je odavno odustao od potrage za poslom u struci jer nema vezu. Prešao je preko ponosa i prvi put se prijavio za rad u magacinu u jednom velikom domaćem lancu marketa, samo da bi mu, uz sarkastični osmeh, saopštili da ne bi trebalo da očekuje poziv na posao jer niko neće da zaposli čoveka sa diplomom u skladištu. Nakon toga je usledila potraga za poslom na trafici i na građevini, i svaki put je dobijao isti odgovor. Oni malo finiji mu samo upute sažaljiv pogled, ali od posla ni traga ni glasa.- Jedini način da se zaposlim jeste na crno, jer niko neće da me prijavi sa fakultetskom diolomom, zato što bi onda morali da mi daju veću platu. U nekoliko slučajeva su me čak i sumnjičavo posmatrali, verovatno se pitajući zašto bih želelo da se bavim ovim poslom - kaže Nemanja. Kad bi mogao da vrati vreme, ne bi upisivao fakultet već bi se odlučio za neku od stručnih srednjih škola sa kojima se danas posao nalazi relativno lako. Kako kaže, plata nije sjajna, ali je bolja od nikakve. Iako danas mnogima ovakva vrsta sistematizacije predstavlja problem, ona je isprva osmišljena ne bi li zaštitila zaposlene. Naime, poslodavac bi trebalo da plaća zaposlene u skladu sa njihovim obrazovanjem, pa je logično da će neko sa sedmim stepenom imati znatno veću platu od nekoga sa trećim. Ipak, firmama nije dugo trebalo da shvate da tako zapravo samo gube novac, pa im se sad ne isplati da zaposle nekoga ko je previše kvalifikovan.U ovoj situaciji je u pitanju čist izbor poslodavca, država tu nema nikakvog uticaja. Postoji određena sistematizacija na osnovu koje se biraju ljudi sa odgovarajućim kvalifikacijama. Svako radno mesto bi trebalo da je sistematski određeno, a od poslodavca zavisi kome će dati posao. Novac se dovodi u pitanje u firmama u kojima se obračun plata vrši u skladu sa obrazovanjem zaposlenih, pa će neko sa fakultetom uvek imati veću platu - kaže Nadežda Sladojević iz Nacionalne službe za zapošljavanje. Sistem koji bi trebalo da postoji da zaštiti interese obe strane vremenom je doveo do toga da se sve više ljudi žali na činjenicu da im je diploma postala teret. To je, prema mišljenju Zorana Mihajlovića, sekretara veća Saveza samostalnih sindikata Srbije, rezultat sve manjeg broja kvalitetnih radnih mesta. - Na zapadu je praksa da diploma ne znači mnogo , a znatno više se ceni trud i znanje koje pokažete u firmi. Kod nas još uvek imate slučajeve mašinskih inženjera koji rade u trafici, a to je strašno. Verovatno najveći problem nastaje jer poslodavci nemaju dovoljno kvalitetnih radnih mesta za visokoobrazovane ljude - smatra on. Image courtesy of: pixabay.com Izvor/ autor: 24sata.rs


Članovi OPSD "Dragan Radosavljević" osvojii Triglav - Glas Zaječara\nHome Društvo Članovi OPSD „Dragan Radosavljević“ osvojii Triglav\nČlanovi OPSD „Dragan Radosavljević“ osvojii Triglav\nfoto:OPSD Dragan Radosavljević\nČlanovi OPSD „Dragan Radosavljević“ zajedno sa planinarima iz PK „Starica“ iz Majdanpeka, PK „Javorak“ iz Paraćina i PSD „Železničar“ iz Novog Sada u prethodnim danima uspešno su izveli uspon na Triglav (2865).\nKrenuli su iz Aljaževog doma, putem Čez prag i spavali u domu na Kredarici. Sutradan silazak preko doma Planika, dolinom 7 Triglavskih jezera do doma na Komni.\nNakon ovog uspešnog uspona, odličnog vremena i odmora na Bohinjskom jezeru danas ih očekuje uspon na Jalovec (2645).\nŽelimo im sreću i vedro i lepo vreme u daljoj avanturi koja ih očekuje.\nPrethodni tekstU Zaječaru je danas održana sednica Skupštine grada\nNaredni tekstU prvoj fazi radova asfaltiran put između Brusnika i Tamniča


Futuristički GT sto brenda Tonino Lamborghini Casa - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nVrhunska linija nameštaja Tonino Lamborghini Casa izlagaće svoje kreacije tokom 53. izdanja Marmomac 2018, najvažnijeg događaja širom sveta koji je posvećen mermeru, granitu, radnim tehnikama, primenjenom dizajnu i obuci na sajmu u Veroni u periodu od 26. do 29. oktobra 2018.godine.\nToskanska kompanija Formitalia Luxury Group koja proizvodi i distribuira Tonino Lamborghini Casa liniju širom sveta više od 15 godina proizvela je tim povodom specijalnu ediciju GT stola izrađenog od mermera Ombra di Caravaggio kompanije Zanella Marm, a povodom izložbe Brand+Stone.\nU stvari, ova izložba ima za cilj da aktivno uključi dizajnerske kompanije i poznate i međunarodno priznate dizajnere na susrete koji otpočinju dubokom analizom materijala koji nudi nove mogućnosti za zajednički rad kao i za razvoj mogućeg poslovanja.\nZahvaljujući podršci italijanskih izlagača iz oblasti kamena koji se pojavljuju na Marmomac događaju svaka marka je realizovala neviđene projekte ili ponovo tumačila ikonične delove svojih kolekcija koristeći kamen, pokazujući da su mermer i granit neophodni i nezamenjivi materijali u prošlosti, sadašnjosti i budućim svetovima dizajna i arhitekture.\nFuturistički sto GT koji je potpisuje Tonino Lamborghini Casa, dizajnirao je David Overi, kreiran je kompletno od mermera i biće prikazan na Marmomac 2018 u okviru izložbe Brand+Stone. Njegov futuristički oblik sa duplom podrškom u vidu simetrične forme nogara/postolja, naglašava aerodinamični karakter njegovih linija.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Dopadljivi bifei inspirisani senkama


Memedović oborio rekord BiH za dječake na 100 metara sa preponama | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Memedović oborio rekord BiH za dječake na 100 metara sa preponama\nSOKOLAC – Član sokolačkog Atletskog kluba „Glasinac“ Mihajlo Memedović oborio je danas rekord BiH za dječake na 100 metara sa preponama rezultatom 15,72 sekundi na Ekipnom atletskom prvenstvu BiH za dječake u Sarajevu.\nTrener „Glasinca“ Neđo Đurović rekao je Srni da muška ekipa ovog kluba osvojila prvo mjesto i iza sebe ostavila Atletski klub „Vogošća“ i Atletski klub „Sarajevo“.\nOn je naveo da je kapiten ekipe atletičara koji su nastupili u kategoriji dječaka bio je Đorđe Kovačević, a sačinjavali su je Mihajlo Memedović, Mihajlo Malović, Kristijan Maričić, Dario Nikolić, Gordan Borovčanin i Luka Kezunović.\nĐurović je istakao da su svi mladi atletičari „Glasinca“ dali svoj maksimum na današnjem ekipnom prvenstvu BiH i da su njihovi treneri zadovoljni postignutim rezultatima.\n„Ne samo da postižemo dobre rezultate i obaramo rekorde u kategorji seniora i juniora, nego se nastavlja kontinuitet dobrih rezultata i u mlađim kategorijama, što je plod stalnog rada sa mladima i njihove volje da ostvare što više na polju atletike“, kaže Đurović.\nEkipno prvenstvo u atletici za dječake i djevojčice BiH održano je danas u Sarajevu.\nPrethodni članakNadomak Foče otvoreno atraktivno sportsko penjalište\nNaredni članakOdržana prva „Pasuljijada“


1860 – Rođen je srpski pisac Vojislav Ilić, osnivač moderne srpske lirike i tvorac verističkog izraza u srpskoj poeziji. Njegova lirika označila je raskid sa romantičarskom poezijom i obeležena je misaonim skepticizmom. Pisao je elegične, setne pesme u kojima preovlađuju motivi prošlosti i samoće: “Zimska idila”, “Jesen”, “Ja ništa više ne verujem”, “Tamara”, “Istok”. Radio je kao korektor Državne štamparije u Beogradu, pisar ministarstva unutrašnjih poslova, učitelj u Turn Severinu i diplomatski činovnik u Prištini i Solunu. Dela: dva izdanja “Pesama” objavljena za života i sabrana dela oblikovana i objavljena posthumno.\n2003. – Kinesko ministarstvo zdravlja je saopštilo da je od atipične upale pluća u Pekingu obolelo 339 osoba, od kojih je 18 umrlo, čime su kineske vlasti prvi put zvanično priznale razmere epidemije SARS-a u prestonici. SARS je te godine pogodio 20 zemalja, a najviše zaraženih registrovano je u Kini, 5.329 osoba, zatim u Hong Kongu, 1.754 lica.\nTagsNa današnji dan Vojislav Iliuć\nKonferencija za medije u PKS: stimulacija snimanja stranih filmova puniće budžet


Početna Članci Analize Analize Bitka za "Stepu"\nVeć četiri godine traje borba stanara beogradskog naselja "Stepa Stepanović" protiv izgradnje crkve u tom naselju. Za svoja prava bore se i na ulici, a radikalizaciju protesta, pa i blokadu Slavije, najavljuju ukoliko vlast ne nađe rešenje za njihov slučaj.\nStanovnici voždovačkog naselja tvrde da se bogomolja gradi nelegalno i protiv volje stanara, umesto doma zdravlja i tržnog centra, koje je im je država obećala kada su kupovali stanove na mestu nekadašnje kasarne JNA na Voždovcu.\nSituacija je eskalirala prošle subote, kada su, prema rečima stanovnika naselja, građevinske mašine u ranim jutarnjim satima krenule ka zemljištu na kom treba da se gradi crkva. Stanari su odgovorili blokadom gradilišta, ali je ubrzo stigla policija koja je, prema rečima stanovnika, legitimisala građane i pretila privođenjem.\n"Nekoliko sati na tom mestu je bila suspendovana država Srbija", opisao je situaciju u "Stepi" jedan od stanara za televiziju N1.\nZa stanare je sporna i izgradnja parohijskog doma, koji treba da se gradi tik pored crkve. Reč je, kažu, o državnom zemljištu, koje je krajem juna ograđeno žičanom ogradom i koje od tada čuva privatno obezbeđenje, koje tvrdi da ga je angažovala Srpska pravoslavna crkva. U znak protesta zbog izgradnje crkvenih, umesto objekata koje je Građevinska direkcije Srbije predvidela planom izgradnje naselja za oko 13.000 ljudi, deo stanara u subotu je blokirao i kružni voždovački put na petnaestak minuta.\nUglavnom mladi roditelji sa decom, održali su i protestnu šetnju u centru naselja, noseći transparente: "Hoćemo dom zdravlja", "Ovo smo platili", "Hoćemo školu, platili smo", "Jeste li i vi prevareni?", "Govorim tiho i vodim komšiluk sa sobom"… Od svojih zahteva ne odustaju i najavljuju radikalizaciju protesta, ukoliko vlast bude ignorisala potrebe građana ovog voždovačkog naselja.\nProtest u naselju "Stepa Stepanović" zbog izgradnje crkve / Foto: Youtube/Printscreen/Stepa TV\nA zahtevi su manje-više isti kao i početkom 2014, kada je počela izgradnja spornog objekta SPC-a. Građani su tada protestima sprečili radove, za koje, prema njihovim rečima, nije postojao nijedan dokument za gradnju. U martu te godine bila je formirana i Radna grupa, kojoj je predsedavao tadašnji član Privremenog organa Beograda, a današnji zamenik gradonačelnika, Goran Vesić. Odlučeno je, podsećaju stanari, da se obustavi izgradnja crkvenih objekata, dok se stanovnici naselja o tome ne izjasne na nekoj vrsti "referenduma".\nUprkos tadašnjem obećanju gradskih čelnika, država je crkvi "ustupila" sporno zemljište, a patrijarh Irinej, ignorišući potrebe građana, u aprilu ove godine najavio je izgradnju hrama Prepodobne majke Angeline, zvonika i parohijskog doma.\n"Gradimo duhovnu kasarnu, koja je potrebna našem narodu, i nadamo se da ćemo imati veliki uticaj na žitelje ovoga mesta, novoga naselja, gde su, kako čujem, uglavnom mladi ljudi", rekao je patrijarh, prilikom posete naselja "Stepa Stepanović".\nCrkvu-brvnaru, kako je tada saopšteno, donirali su Rusi, a ceo crkveni kompleks trebalo bi da se prostire na 20 ari. Patrijarh nije komentarisao proteste stanara i njihovo protivljenje odluci da se na mestu predviđenom za izgradnju doma zdravlja gradi crkva. Ignorantski odnos SPC je, kažu stanari, pokazala i kada je pre nekoliko nedelja bio održan sastanak u opštini Voždovac, jer se niko od njenih predstavnika nije pojavio da nađe rešenje u dogovoru sa građanima.\nStvarne potrebe građana ne želi da čuje ni zamenik gradonačelnika, koji tvrdi da stanarima nije potreban dom zdravlja jer su "stručnjaci procenili" da postojeća ambulanta (koju je Grad Beograd otvorio 2016. godine) "zadovoljava potrebe stanara u tom delu grada".\n"To što je njima neko obećavao Dom zdravlja pre nas, neko ko je bio u Građevinskoj direkciji, to je nešto što ne odgovara potrebama građana Stepe", rekao je Goran Vesić za N1.\nFoto: Youtube/Printscreen/Stepa TV\nStanovnici "Stepe" misle drugačije. Udruženje stanara smatra da se na ovom primeru pokazuje nemoć države i bahatost druge strane i poručuju da niko ne sme biti iznad države, niti iznad Ustavom garantovnih prava građana. Od nadležnih traže da privremeno zaustave gradnju crkvenih objekata dok se ne nađe rešenje. Zahtevaju i da se javna parcela u vlasništvu države, koju je "uzurpiralo" privatno obezbeđenje, vrati u prvobitno stanje, a da se uniformisana nepoznata lica povuku iz naselja. Traže i poštovanje odluke koju je Radna grupa na čelu sa Vesićem donela 2014. godine, odnosno da se stanari izjasne o promeni projekta naselja "Stepa Stepanović". Odgovore nadležnih očekuju od idućeg ponedeljka i poručuju da će, ukoliko ih ne dobiju, biti primorani da blokiraju saobraćaj na Slaviji.\nDa se problem stanara "Stepe" može rešiti samo ukoliko vlast to želi, možda najbolje pokazuje primer "Beograda na vodi". U slučaju "Stepe" obećanja su data stanarima, odnosno vlast je preuzela obavezu prema kupcima stanova, dok je u slučaju "Beograda na vodi" vlast preuzela obaveze prema investitoru, primećuje Dejan Ilić u autorskom tekstu na "Peščaniku".\n"Da država po svaku cenu, dakle i po cenu da krši zakon, može da poštuje ugovore, vidimo pak na primeru BgH20. Ne samo što su nezakonito srušene legalno podignute kuće u Savamali, nego je ovih dana izmeštena i Glavna železnička stanica zarad ispunjavanja obećanja datih investitorima BgH20. Izmeštena – gde? U poluizgrađenu stanicu simboličnog naziva Prokop", piše Ilić.\nOba naselja povezuje i jednak odnos vlasti prema građanima, jer, imamo režim koji se iživljava nad slabijima i sramno se povlači pred jačima, zaključuje Ilić i dodaje da ovaj režim jasno stavlja do znanja žiteljima Srbije da država u kojoj žive nije njihova.\nNaslovna fotografija: Youtube/Printscreen/Stepa TV\nnaselje Stepa StepanovićprotestSPCcrkvaizgradnjaVoždovac


Prezadovoljan je bio i potpredsednik Fudbalskog saveza Srbije Nenad Bjeković.\n- Imamo zaista dobre uslove u Svetlogorsku, nadam se da ćemo se spremiti kako treba za Mundijalu. Igrači su raspoloženi i samouvereni, dobro deluju. Što se tiče očekivanja, imamo kvalitetnu reprezentaciju i pojedince, ako momci daju maksimum, možemo da očekujemo dobre rezultate. Bilo bi dobro da sve rešimo pre duela sa Brazilom. Navijače i sve nas posebno može da raduje dobra forma napadača, što se posebno odnosi na Mitrovića - istakao je Bjeković.


DVA SRBINA U IDEALNOM MLADOM TIMU Talentovani štoper uz Sergeja u najboljih 11 Serije A - Sportal\nDVA SRBINA U IDEALNOM MLADOM TIMU Talentovani štoper uz Sergeja u najboljih 11 Serije A\nMiloš Milenović - Vest objavljena: 23:47 - 24.05.2018\nOvu sezonu u Seriji A obeležio je srpski reprezentativac Sergej Milinković Savić, ali pored njega u izboru idealne prve postave igrača do 23 godine našao se i štoper Fjorentine Nikola Milenković.\nMladi Milenković oduševio je italijansku javnost igrama i zrelošću koja se u njegovim nastupima već sada primećuje. Italijanski portal "Opta" uvrstio ga je među najboljih 11 igrača rođenih posle 1. januara 1995. godine.\nProšlog leta je napustio Partizan i prešao u ljubičasti tabor. Nije mu puno trebalo da se dokaže treneru Stefanu Pioliju i postane prvotimac kluba iz Firence. Pre nešto više od mesec dana italijanski list "Korijere delo Sport" pisao je o interesovanju neimenovanog španskog kluba za potpis 20-godišnjeg Milenkovića, a čak se pominjala i cifra od 30 miliona evra.\nOn se našao u društvu fudbalera Rome, Lorenza Pelegrinija, Milanovog "dečkića" Patrika Kutrone i mnogih drugih mladih nada Serije A.\nOve sezone Milenković je upisao 17 nastupa u ljubičastom dresu, a poslednjih sedam mečeva bio je kao startni štoper.\nIdealni tim Serije A za igrače rođene 1995. i mlađe: Strakoša (Lacio) - Milenković (Fjorentina), Škriniar (Inter), Romanjoli (Milan), Kalabrija (Milan) - Milinković Savić (Lacio), Toreira (Sampdorija), Pelegrini (Roma) - Under (Roma), Kutrone (Milan), Kovnacki (Sampdorija).\nEvropski fudbal Sergej Milinković-Savić Lacio Fjorentina Serija A Nikola Milenković


Unapređenje saradnje Srbije i Kanade u rudarskom i energetskom sektoru Unapređenje saradnje Srbije i Kanade u rudarskom i energetskom sektoru\nUnapređenje saradnje Srbije i Kanade u rudarskom i energetskom sektoru\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa ambasadorom Kanade u Srbiji Džajlsom Normanom o unapređenju saradnje dveju država u rudarskom i energetskom sektoru.\nMihajlović je svog sagovornika upoznala sa novim zakonima u domenu rudarstva i energetike, ističući da u tim oblastima ima mnogo potencijala za investiranje.\nOna je podsetila na to da su pripremljena četiri nova zakona koja predstavljaju važnu osnovu za investiranje u ovim sektorima, posebno kada je reč o zelenoj energiji i obnovljivim izvorima energije, gde su mogućnosti ogromne.\nNaš cilj je da smanjimo proizvodnju energije iz uglja i termoelektrana, da više ulažemo u hidroelektrane i proizvodnju iz vetroparkova, solara i biomase, ukazala je potpredsednica Vlade.\nTakođe, kako je dodala, pripremamo novi investicioni plan u energetici, a radićemo i na uvođenju e-rudarstva i e-energetike, jer je to važno za privlačenje novih ulaganja.\nIskustva Kanade u ovom procesu su nam dragocena i vaše kompanije su dobrodošle da ulažu u Srbiji, poručila je Mihajlović.\nNorman je rekao da je rudarstvo važan sektor i da nekoliko kanadskih kompanija već posluje u ovoj oblasti u Srbiji, ali da ima mnogo prostora za dalje unapređenje saradnje.\nSrbija ima ogroman potencijal u proizvodnji bakra\nSrbija 25 mart 2021\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa potpredsednikom „Ziđin majning grupe“ Šaojeng Šenom o investicijama ove...\nprof. dr Zorana Mihajlović, Potpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike\nRudarstvo ima ozbiljan razvojni potencijal\nIntervju 1 mart 2021\nVrednost mineralnog bogatstva Srbije iznosi više od 200 milijardi dolara i to bogatstvo treba da se koristi na održiv način – da doprinosi ekonomskom...\nPored rudarstva, koje mora da se menja da bi bilo održivo, zainteresovani smo i za zelene tehnologije koje se sve više razvijaju, poručio je on i ocenio da su pripremljeni zakoni dobra osnova za dalji rad u toj oblasti.\nVlada Kanade je spremna da vas podrži, posebno kada je reč o tranziciji iz uglja u hidroelektrane i gasovode, naglasio je ambasador.\nKredit Svetske banke za 80.000 domaćinstava\nSrbija 25 mart 2022\nMinistarstvo rudarstva i energetike ocenilo je da će zahvaljujući kreditnoj podršci Svetske banke od 50 miliona dolara, Programom energetske efikasnosti biti obuhvaćeno 80.000 domaćinstava...