Nacrt rezolucije EP o Srbiji: Nema napretka u vezi sa slobodom govora i medija | Insajder\nSpoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta (EP) danas je razmotrio nacrt rezolucije o izveštaju o Srbiji za 2018. godinu, u kojoj se naglašava da je sprovođenje reformi i dalje ključni pokazatelj uspešnosti procesa evrointegracija i poziva Srbija da poboljša planiranje, koordinaciju i praćenje sprovođenja novog zakonodavstva i mera. Od 239 podnetih amandmana na tekst izvestioca Dejvida Mekalistera je, kako prenose mediji, danas je u Odboru došlo do 27 kompromisnih, od kojih je posebno Mekalister izdvojio onaj koji se tiče odnosa Beograda i Prištine i koji će biti istovetan u tekstu izveštaja Evropskog parlamenta o Srbiji i Kosovu.\nU nacrtu rezolucije, EP pozdravlja napredak Srbije u ekonomiji i u reformi javne uprave, njen konstruktivni odnos prema migrantskoj krizi, predanost bilateralnim odnosima s drugim zemljama kandidatima i susednim državama članicama i stalni angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa s Kosovom.\nIstovremeno, u nacrtu se ukazuje na propuste u reformi pravosuđa i u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, manjkavu demokratsku ulogu parlamenta, izražava zabrinutost zbog stanja u oblasti slobode govora i medija i poziva Srbija da garantuje principijelnu primenu zakonodavstva o zaštiti manjina.\nNeophodan novi zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije\nPromena granica jedino ako se s tim saglase UN i EU\nIzvestilac za Srbiju u Evropskom parlamentu Dejvid Mekalister izjavio je danas da je rešenje za kosovsko pitanje, koje podrazumeva i promenu granica, moguće jedino ako se o njemu, pored Beograda i Prištine, saglase i Evropska unija i Savet bezbednosti UN.\nOn je, kako prenosi RTS, naveo da su u EU "svesni mogućnosti razmene teritorija i pomeranja granica".\n„Mi kao EU smo tu da olakšamo dijalog, ali smo vrlo svesni ove debate. Svakako, na kraju ovakvo rešenje jedino je moguće ukoliko se obe strane dogovore, ako je u skladu sa politikom regionalne stabilnosti, u skladu sa međunarodnim pravom i ako se, između ostalih, EU i članice Saveta bezbednosti UN sa tim slože“, rekao je Mekalister.\nU dokumentu se ocenjuje da su u oblasti vladavine prava reforme potrebne posebno da bi se "garantovala nezavisnost i efikasnost pravosuđa" i poziva Srbija da "osnaži odgovornost, nepristrasnost, profesionalnost i ukupnu efikasnost pravosuđa i uspostavi sistem besplatne pravne pomoći".\nU oblasti borbe protiv korupcije, EP smatra da Srbija treba "što pre da donese novi zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije", pri čemu je "ključno da ta agencija zadrži ljudske i finansijske resurse koji su joj potrebni da bi svoje zadatke obavljala na nezavisan način".\nI dalje nema efikasne kontrole izvršne vlasti\nU dokumentu se naglašava da je potrebno "u potpunosti priznati i podržati ulogu nezavisnih regulatornih tela, uključujući i instituciju ombudsmana".\nPretnje, nasilje i zastrašivanje novinara i dalje su problem\nEP ocenjuje da je u oblasti ljudskih prava u Srbiji uspostavljen zakonodavni i institucionalni okvir i da je potrebno njegovo dosledno i efikasno sprovođenje u celoj zemlji, kao i dodatni napori za unapređene položaja ranjivih grupa, "uključujući decu, osobe sa invaliditetom, osobe sa HIV-om pripadnike LGBT zajednice".\nFajon: Sporna vizna liberalizacija s Iranom\nPredstavnica Socijaldemokrata u Evropskom parlamentu Tanja Fajon je tokom debate o Srbiji upozorila na nepromenjeno stanje u medijima, neprilagođenu politiku vizne liberalizacije, ali i na moguću destabilizaciju regiona u slučaju pomeranja granica kao dela dogovora Beograda i Prištine.\nTanja Fajon je tokom debate o podnetim amandmanima na nacrt izveštaja o Srbiji u Spoljnopolitičkom odboru EP kao važne amandmane navela one koji se odnose na slobodu medija, stanje romske populacije kao i rasvetljavanje ubistva Olivera Ivanovića.\n"Svake godine ponavljamo da situacija u oblasti medija nije poboljšana i moramo da nastavimo da kritikujemo to što se dešava u medijima“, poručila je Fajon.\nUpozorila je Srbiju da bi, ako ne prilagodi svoju politiku vizne liberalizacije prema Iranu do kraja oktobra, mogla dobiti negativni izveštaj o viznoj liberalizaciji do kraja godine.\nU nacrtu rezolucije Srbija se poziva na potpuno sprovođenje zakona o medijima i jačanje nezavisnosti nacionalnog regulatornog tela za elektronske medije i ističe potreba potpune transparentnosti u pogledu vlasništva i finansiranja medija.\nUsvojiti zakon o finansijskim sredstvima Vojvodine\nPozdravljajući stvaranje fonda za nacionalne manjine, rezolucija poziva Srbiju da garantuje principijelno sprovođenje zakona o manjinama, uključujući i obrazovanje, upotrebu jezika, zastupljenost u telima javne uprave i pristup medijima i verskim obredima na jezicima manjina\nU dokumentu se, u odeljku regionalna saradnja i dobrosusedski odnosi, pozdravlja i stalni angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa sa Kosovom i poziva na pravovremeno i potpuno sprovođenje svih postignutih sporazuma, uključujući i one o energiji, i naglašava važnost formiranja zajednice opština sa srpskom većinom.


Mišković se žali Evropskom sudu\nOdbrana Miroslava Miškovića podnijeće Evropskom sudu za ljudska prava predstavku zbog prekomjernog opterećenja Miškovića u postupku koji se protiv njega vodi.\nDanas je nastavljeno suđenje u Specijalnom sudu u Beogradu vlasniku Delta holdinga, njegovom sinu Marku, vlasniku "Nibens grupe" Milu Đuraškoviću i još osmorici optuženih za malverzacije sa putarskim preduzećima.\nMiškovićev branilac Zdenko Tomanović rekao je novinarima u pauzi suđenja da je žalba u pripremi i da će biti podnijeta iduće sedmice.\nOn je podsjetio da je Mišković bio u pritvoru sedam mjeseci, da je za odbranu sa slobode položio 12 miliona eura, da mu je blokirano 40 miliona eura imovine i da mu se ne dozvoljava da putuje u inostranstvo.\nTomanović je rekao da je mjera po kojoj se Miškoviću ne dozvoljava putovanje u inostranstvo prekomjerna, čak i za praksu domaćih sudova, jer to, kako je naveo, nije uobičajeno čak ni kad su u pitanju okrivljeni za mnogo teža krivična djela.\nAdvokat je izrazio očekivanje da će Evropski sud razmatrati njihovu žalbu i da će je pozitivno riješiti, s obzirom na njegovu praksu i praksu drugih sudova u Evropi.\nTomanović je prethodno, na suđenju, rekao da danas podnosi žalbu na rješenje kojim je Miškoviću za još tri mjeseca produžena mjera oduzimanja pasoša i zabrana napuštanja boravišta.


RTS :: Folksvagenov eksperiment – celo ostrvo prelazi na električni pogon\nTehnologija Folksvagenov eksperiment – celo ostrvo prelazi na električni pogon\npetak, 13. nov 2020, 15:50 -> 17:52\nFolksvagenov eksperiment – celo ostrvo prelazi na električni pogon\nFolksvagen i Grčka žele da na ostrvu Astipalea pokažu da je mobilnost moguća i bez zagađenja vazduha. Grčko ostrvo bi trebalo da postane ostrvo elektromobilnosti. I primer drugima.\nMalo egejsko ostrvo Astipale, smešteno između Santorinija i Kosa, trebalo bi da postane model klimatski neutralne mobilnosti. Nemački automobilski koncern „Folksvagen“ i grčka vlada potpisali su 4. novembra odgovarajuće pismo o namerama. Izvršni direktor „Folksvagena“ Herbert Dis kaže da se radi o „projektu koji je, prema mojim saznanjima, jedinstven u svetu“.\nU sledećih nekoliko godina ostrvo Astipalea, površine oko sto kvadratnih kilometara, trebalo bi da postane ekološki uzor – sa električnim automobilima, skuterima i biciklima, pa čak i sa samovozećim miniautobusima.\nPredviđeno je da se oko 1.500 vozila s motorima sa unutrašnjim sagorevanjem zameni sa hiljadu električnih vozila. To će verovatno biti „Folksvagenovi“ električni modeli ID.3 i ID.4. Vlada u Atini subvencioniše njihovu kupovinu i plaća do 12.500 evra po vozilu. „Folksvagen“ će ih pak nuditi po proizvodnoj ceni, a i sam će uložiti oko deset miliona evra u projekat. Otprilike toliki će biti i udeo države.\nZašto je za taj pionirski projekat odabrano baš to ostrvo sa samo 1.300 stanovnika? Prema rečima izvršnog direktora „Folskvagena“, Disa, ideja o ostrvu bez emisije ugljen-dioksida došla je od grčke vlade. Maik Štefan, rukovodilac poslovnog razvoja u „Folksvagen grupi“ kaže u intervjuu za Dojče vele: „Zajedno smo odabrali Astipaleu, jer ostrvo ima tačno prave dimenzije u pogledu veličine, broja vozila i broja stanovnika. Uz to, gotovo i da nema automobilskog saobraćaja između kopna i Astipalee, a ne postoji ni dalekovod od kopna do ostrva.“\nKao i na većini drugih ostrva u Egejskom moru, i na Astipalei se električna energija proizvodi dizel-generatorima. U razgovoru za Dojče vele, gradonačelnik ostrva Nikolaos Komineas kaže da će za potrebe projekta biti potrebno proizvesti „oko petnaest odsto više struje“ nego do sada. U tu svrhu uskoro bi trebalo da budu postavljene vetrenjače i solarni kolektori, a električna energija koja se tako proizvede skladištiće se u posebnim baterijama. Istovremeno, se mora obnoviti i mreža puteva, kaže Komineas. To je neophodno kako bi se uopšte stvorili uslovi za autonomnu mobilnost.\nAstipalea – probni poligon za autonomnu vožnju\nAmbiciozni projekat mogao bi da poboljša međunarodno ukaljani imidž „Folksvagena“ nakon dizel-skandala i postane simbol novog, električnog usmerenja koncerna.\nAli to nije sve, kaže grčki novinar Nikos Kunitis, koji i sam dolazi iz Astipalee: „Vrlo je verovatno da se tu radi i o testovima za autonomnu vožnju. U vezi s tim, pravna situacija u EU veoma je komplikovana, pogotovo za testiranja na javnim putevima. Ali prema grčkom zakonu, Astipalea je klasifikovana kao periferni region, tako da bi takva ispitivanja s autonomnim vozilima tamo lakše mogla da se sprovedu.“\nDruga je prednost to što će se testovi i dalje sprovoditi unutar EU, dakle u relativnoj blizini sedišta koncerna u Volfsburgu – a ne u dalekoj Kini ili u Sjedinjenim Državama, dodaje pomenuti novinar koji prati sektor auto-mobilnost.\nŠto se tiče prelaska na obnovljive izvore električne energije na Astipalei, za taj deo posla nadležna je grčka država. „To je za nas preduslov, jer zaista ne bi imalo smisla nuditi elektromobilnost na ostrvu, a istovremeno nastaviti s proizvodnjom struje s dizel generatorima“, kaže Maik Štefan iz „Folskvagena“.\nMobilnost bez ugljen-dioksida već danas je moguća\n„Folkvagen“ se nada da bi Astipalea mogla da se razvije u idealnu laboratoriju za istraživanje mobilnosti sutrašnjice: „Nadamo se da ćemo mnogo naučiti u toj jedinstvenoj situaciji, a onda to preneti i u buduće projekte“, najavljuje Štefan. Ambiciozan cilj jeste pokazati da se karbon-neutralna mobilnost u ekosistemu već sada može realizovati, a ne tek 2040. ili 2050. godine.\nZbog relativno male putne mreže na ostrvu, tu je i malo verovatno da će električna vozila imati problem s dometom. „Astipalea ima idealnu veličinu za baterije koje su danas dostupne“, uveren je Nikos Kunitis. A osim toga, taj projekat na Astipalei dobar je početak promocije elektromobilnosti u Grčkoj. „Ne mogu više da se izbegavaju sve stroži standardi Evropske unije“, kaže Kuntis .


Brčanski Forum - Za Dana R Srpske protojerej Slavko Maksimović iz Brčkog odlikovan je Medaljom zasluga za narod\nZa Dana R Srpske protojerej Slavko Maksimović iz Brčkog odlikovan je Medaljom zasluga za narod\nPovodom 9. januara, Dana Republike Srpske, a na osnovu odluke predsjednika Srpske, protojerej Slavko Maksimović iz Brčkog odlikovan je Medaljom zasluga za narod koja mu je danas uručena.\nMedalja zasluga za narod je ustanovljena 1993. godine sistemom odlikovanja Republike Srpske definisanim Ustavom Republike Srpske. Njome se u miru odlikuju pojedinci, ustanove i druge organizacije za doprinos u razvitku i napretku Republike Srpske. Natpis na medalji glasi: Za krst časni i slobodu zlatnu, Republika Srpska.\nProta Maksimović kaže da je danas srećan jer je ovo drugo uzvišeno priznanje koje je dobio.\n“Crkva me je, prije par godina, nagradila ordenom Svetog Save, a danas me je država nagradila Medaljom zasluge za narod. To je za mene velika stvar jer znači da nisu zaboravljene sve one moje muke koje su se dešavale tokom, prije i posle rata”, istakao je prota Maksimović.\nPrema njegovim riječima, dodatni sjaj ovoj medalji daje Udruženje porodica poginulih boraca od kojih je i potekao ovaj prijedlog.\n“Porodice poginulih boraca, sa kojima sam najviše dijelio i dan danas dijelim tu nevolju, jer je meni, a pogotovu njima, to bilo teško podnijeti, pokrenule su inicijativu za dodjelu priznanja I zato mi je priznanje zaista došlo u pravi čas i na neki način mi je satisfakcija za sve one muke koje smo pretrpili, ali sa jednim entuzijazmom i vjerom u bolje sutra koje izgleda danas dolazi” rekao je prota Maksimović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Ponovili da njihovi radnici ne skidaju dijelove sa aviona\n22. 10. 2021. 07:45 >> 07:46 0\nPonovili da njihovi radnici ne skidaju dijelove sa aviona\nRadnici ToMontenegra, kako tvrde u toj avio-kompaniji, ne pristupaju avionu registarskih oznaka 4O-AOC, kao ni bilo kojem drugom koji nije u njenom vlasništvu.\n"Iz objavljenog snimka se ne vidi, niti se može zaključiti da se radi o avionu 4O-AOC, a ponajmanje o radnicima ToMontenegra, kako insinuira stečajna uprava Montenegro Airlnesa (MA)", saopšteno je Pobjedi iz nacionalne avio-kompanije.\nPortal Pobjede je u četvrtak objavio video snimak, koji su u noći između 17. i 18. oktobra napravile kamere sa hangara MA na aerodromu, na kojem se, kako kažu u stečajnoj upravi MA, vidi više osoba koje pristupaju avionu 4O-AOC i kontejnerima ToMontenegra.\nOni su taj snimak dostavili i Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici, koje je pokrenulo predmet protiv više NN lica zbog sumnje da su krali djelove sa aviona 4O-AOC.\n"Jedino što se može zaključiti iz objavljenog video snimka, kao i iz ranijih optužbi, je da je u pitanju opstrukcija stečajnog dužnika MA koja je evidentna od osnivanja naše kompanije, koja, istini za volju, ne doprinosi nikome. Ukoliko se nastavi ovakav način iznošenja neutvrđenih informacija, bićemo primorani da zaštitimo prava i ugled kompanije, pa samim tim i države, u sudskim postupcima", rekli su iz ToMontenegra.\nIz Uprave policije prethodno je Pobjedi saopšteno da su pripadnici granične policije, na poziv stečajne uprave MA, izašli na teren u noći između 17. i 18. oktobra i utvrdili da radnici ToMontenegra obavljaju redovne poslove održavanja aviona.\nAvion 4O-AOC parkiran je na vojnom dijelu aerodroma, gdje čeka razrješenje pitanja vlasništva.\nNjega je iznajmljivao MA po osnovu ugovora o finansijskom lizingu sa brazilskom BNDES bankom i ostalo je da se plate još četiri rate. U međuvremenu je To Montenegro započeo pregovore o otkupu 4O-AOC, ali kupovina još nije dogovorena.\nNa pitanje šta je zapelo u pregovorima sa BNDES bankom, u To Montenegru su kazali da oni i dalje traju, te da je u pitanju važna i opsežna tema kojoj pristupaju temeljno i odgovorno, štiteći interese države i kompanije.\n"Potencijalna kupovina ovog aviona je za nas praktično iznuđeno rješenje, jer su kako za ovaj, tako i za ostala dva aviona koja su sada u našem vlasništvu, postojale državne garancije od 40 miliona EUR. Ukoliko bi se donijela odluka da se vazduhoplov 4O-AOC vrati, država bi izgubila avion u koji su uložena značajna sredstva, a Vlada bi bila obavezna da u skladu sa garancijom plati troškove reisporuke i advokata od 8,5 miliona USD, a u slučaju spora i dodatne sudske i advokatske troškove", naveli su iz To Montenegra.\nOni su dodali da od osnivanja pokušavaju da nađu način kako da državu zaštite ogromnih naslijeđenih finansijskih gubitaka MA.\nMontenegro Airlines ToMontenegro\nODT formiralo predmet zbog krađe dijelova aviona\nMA pokreće linijsko održavanje aviona\nVukelić prekinuo zakup aviona MA


eKapija | Domaći obućari šiju konkurenciju - Očekuje se rekordna godina, povećane i plate radnicima\nIzvor: Nezavisne novine | Ponedjeljak, 18.10.2021.| 08:24\nDomaći obućari šiju konkurenciju - Očekuje se rekordna godina, povećane i plate radnicima\nIz Bosne i Hercegovine je za osam mjeseci ove godine izvezeno proizvoda iz industrije tekstila, odjeće i obuće u vrijednosti od 961,3 mil KM, što je povećanje za 8% u odnosu na isti period prethodne godine, podaci su Spoljnotrgovinske komore BiH.\nNaime, prema njihovim podacima, u prvih osam mjeseci prošle godine ove robe izvezeno je u vrijednosti nešto višoj od 892 mil KM, što znači da je izvoz ove godine u odnosu na prethodnu veći za oko 69 mil KM. Od svih tekstilnih i srodnih proizvoda koji su izvezeni najviše je izvezeno obuće, kamašni i sličnih proizvoda u iznosu nešto većem od 442 mil KM, zatim slijedi izvoz odjeće i pribora za odjeću, pletenih proizvoda sa nešto više od 181 mil KM, te odjeće i pribora za odjeću, osim pletenih, sa oko 180 mil KM.\n- Top izvozna tržišta odjeće i obuće su Hrvatska, u koju je za osam mjeseci ove godine izvezeno robe za 80,4 mil KM, zatim slijedi Francuska sa 32,6 mil KM, Njemačka sa 30,2 mi KM i Italija sa 23,7 mil KM - kazali su u Spoljnotrgovinskoj komori BiH.\nMarinko Umičević, tehnički direktor tvornice obuće Bema u Banjaluci, kazao je za Nezavisne da je industrija obuće u Republici Srpskoj u velikoj ekspanziji.\n- Prošla godina nas je zbog pandemije virusa korona uništila, ali evo sada smo opet u ekspanziji. Očekujemo dobru, rekordnu godinu, povećali smo i plate radnicima - naveo je Umičević.\n- Bez novih mašina nema veće produktivnosti. Mi smo u toku pandemije uložili milion KM u kupovinu mašina i povećali produktivnost, ali to nije dovoljno. Moramo iskoristiti ovu priliku i sada je naša šansa da se izborimo za bolji status i poboljšamo status naših radnika, inače ćemo ostati bez njih jer sve poskupljuje - naglasio je Umičević.\n- To je najviše zahvaljujući radu za velike inostrane kompanije, ali i organskim razvojem domaće tekstilne industrije. Ona je čak veća duplo od opšteg trenda oporavka BiH ekonomije, koja će biti između 3 i 4% - kazao je Čavalić.\n- Naše firme moraju i mogu iskoristiti ovu priliku povećane potražnje, te povećati izvoz. Ono što je bitno naglasiti da se usred rasta transportnih troškova otvara neka nova mogućnost sa zemljama Zapada i Evropske unije, jer su uvoz i trgovinske aktivnosti između Azije i EU zbog transportnih troškova otežani - zaključio je Čavalić.


Beta 12. oktobra 2018. 12:40\nUgovorom je predvidjeno da trgovinski lanac Merkator uzme u zakup delove tih tržnih centara gde već obavlja svoju osnovnu delatnost.\nProjekat „monetizacije“ Merkatora je otpočeo prodajom tržnog centra u Beogradu krajem prošle godine. Početkom ove godine Merkator je objavio medjunarodni tender, pozvavši strane investitore i investicione fondove čija je osnovna delatnost upravljanje nekretninama.\nPosle prodaje centara u Sloveniji i zaključenja druge faze monetizacije, Merkator će otpočeti treću fazu, koja uključuje prodaju centara u preostale dve zemlje.\n„Na taj način, nastavićemo našu utvrdjenu strategiju u skladu sa dugoročnim planom poslovanja u isto vreme ispunjavajući svoje obaveze prema potpisanim ugovorima sa bankama poveriocima“, navodi se u saopštenju Merkatora.\nUgovorom je predvidjeno da Merkator zaključi ugovor o zakupu na 15 godina, uz mogućnost produženja za još 15, pod istim uslovima.\n„Potpisivanjem ugovora, mi smo zapravo postavili dobar temelj za novi investicioni ciklus, naročito za novi distributivni i logistički centar u Ljubljani gde Merkator treba da smanji logističke troškove i pojednostavi i ubrza ažuriranje procesa rada. Značajno smanjenje troškova takodje predstavlja bolju osnovu za nagradjivanje napora i znanja kojim svi u Merkatoru doprinose boljoj budućnosti za kompaniju“, rekao je predsednik upravnog odbora Merkator grupe Tomislav Čizmić.\nVlasnik Supernova grupe Frank Albert je istakao da je transakcija uradjena na fer način doprinoseći dugoročnom partnerstvu.


Navijačima Zvezde bušili gume u blizini stadiona Partizana!? – DELIJE.AT / DELIJE SALCBURG / DELIJE AUSTRIJA\nGume su bušene na automobilima sa registarskim tablicama iz unutrašnjosti Srbije, Republike Srpske, Slovenije…\nTokom utakmice Crvena zvezda – PSŽ dogodio se i vandalski čin, jer su brojnim navijačima koji su parkirali automobile u blizini stadiona Partizana probušene gume na automobilima!?\nKo su počinioci sramnog dela još nije otkriveno, a ukoliko se utvrdi trebalo bi da budu oštro kažnjeni. Gume su bušene na automobilima sa registarskim tablicama iz unutrašnjosti Srbije, Republike Srpske, Slovenije… I to po dve ili tri po automobilu!?\nBrojni navijači našli su se u nezavidnoj poziciji da na decembarskom mrazu potraže šlep službu, smeštaj i vulkanizera.


Staropramen nagradna igra 2021: STAROPRAMEN PIKNIK - nagradne igre RS\nNaslovna Izdvojeno Staropramen nagradna igra 2021: Spremi se za STAROPRAMEN PIKNIK\nNova Staropramen nagradna igra i Staropramen konkurs nalaze se na stranici i linku:\n>>> Staropramen nagradna igra i konkurs <<<\nStaropramen nagradna igra počinje 19. aprila 2021. godine u 08:00h i završava se 30. maja 2021. u 23:59h\nGlavna nagrada – 10 x bicikl\n100 x Staropramen stolica\n200 x piknik korpa\n400 x bluetooth zvučnik\n700 x Staropramen prostirka\nUkupno 5 vrsta nagrada\nUkupan broj dobitnika nagrada: 1410.\nKonkurs se organizuje na teritoriji Republike Srbije, izuzev teritorije AP Kosova i Metohije.\nProdajna mesta u kojim se mogu kupiti proizvodi koji učestvuju u ovom nagradnom konkursu su prodajni objekti Merkator S sistema, formata Merkator, Roda i Idea, na teritoriji cele Republike Srbije.\n1. kupi bilo koje Staropramen pivo (Staropramen limenka 0.5l, Staropramen boca 0.5l, Staropramen boca 0.33l, Staropramen multipek 4×0.5l limenka, Staropramen Unfiletred limenka 0.5l i Praha by Staropramen limenka 0.5l) u vrednosti od najmanje 300 dinara, a iznos se mora naći na jednom fiskalnom računu, na prodajnim mestima Merkator S sistema, formata Merkator, Roda i Idea, sačuvaj fiskalni račun kao dokaz o kupovini.\n2. Kupovinom Staropramen piva u vrednosti od najmanje 300 dinara, u bilo kom pakovanju u prodajnim objektima Merkator S sistema, na dodatku fiskalnog računa se dobija kod koji predstavlja uslov za učešće u nagradnoj igri. Jedan račun sa kupovinom Staropramen piva u vrednosti od najmanje 300 dinara sa sobom nosi samo jedan kod na dodatku računa (nefiskalnom isečku), neophodan za učešće u Konkursu. Učesnik može sa jednim kodom učestvovati samo jednom u ovom Konkursu.\n3. Kod dobijen na dodatku računa (nefiskalnom isečku) unosi u polje predviđeno za kod i tako otpočinje igricu. Igrica je „memory game“ u kojoj učesnik otvara 28 kartica kako bi sastavio 14 parova. Svaki par nosi određen broj bodova u odnosu na vreme kada je isti spojen, tako da se broj ostvarenih bodova za svaki spojen par, sa protokom vremena smanjuje. Dodeljivanje bodova se vrši u odnosu na sekunde kada je par spojen, odnosno na svakih 5 sekundi se menja vrednost spojenog para.\nNa web stranici www.staropramen.rs će sve vreme trajanja nagradne igre biti dostupna aktuelna rang lista, a osnovni kriterijum za rangiranje učsnika jeste broj ostvarenih bodova. U slučaju da postoji više učesnika sa istim brojem ostvarenih bodova, kao dodatni kriterijum u takvim slučajevima primenjivaće se vreme za koje je učesnik ostvario bodove.\nKonačna rang lista obitnika će biti objavljena nakon završetka Konkursa na web sajtu www.staropramen.rs, najkasnije u roku od 15 radnih dana od dana završetka.\nZa ostvarivanje prava na glavnu nagradu je neophodno prikazati Organizatoru fiskalni račun.\nNagrade će biti poslate na kućne adrese dobitnika, nekom od poštanskih/kurirskih službi, koja će kontaktirati dobitnike nagrada. Organizator ne snosi odgovornost u slučaju da kurirska služba ne može da stupi u kontakt sa bilo kojim od dobitnika, odnosno dobitnika glavne nagrade, iz razloga koji ne spadaju u odgovornost organizatora ili ukoliko im se ne može da dostaviti nagrada u roku od 15 radnih dana od objave konačne rang liste dobitnika. Nakon ovog perioda, Organizator nije u obavezi da uruči nagradu dobitniku.


Hurricane na sceni: Pogledajte prvu evrovizijsku probu Srbije! | BN\nOluja je stigla u Roterdam: grupa Hurricane, koja ove godine predstavlja Srbiju na Eurosongu otputovala je u Holandiju, gde su u toku poslednje pripreme za ovogodišnje izdanje popularnog muzičkog takmičenja.\nZabava 10.05.2021 | 18:29\nOdržana je i prva proba, pa su tako devojke iz Srbije prvi put imale priliku da na velikoj, evrovizijskoj sceni izvedu ovogodišnju pesmu Loco, loco, ali i prikažu nam deo koreografije i scenskog nastupa.\nGrupa Hurricane nastupiće devete u drugom polufinalu „Pesme Evrovizije“, 20. maja, a direktan prenos svih takmičarskih večeri moći ćete da pratite na Prvom programu RTS-a.\nDrugo polufinale će otvoriti San Marino, a poslednji će nastupiti predstavnici Danske. Nastupiće predstavnici 17 zemalja. Kada je reč o prvom polufinalu koje se održava 18. maja, takmičiće se predstavnici 16 država. Prvi deo takmičenja otvoriće predstavnici Litvanije, a poslednji će svoju pesmu predstaviti Malta.\nSu zaista predivne.Ostavljaju bez daha.Atraktivne i andjeoskog glasa.Svaka cast.


ANEM :: MEDIJSKA KOALICIJA: NEZAKONITI KONKURSI VLADIČINOG HANA, MAJDANPEKA I ĆUPRIJE\nBeograd-Novi Sad-Kragujevac, 21. februar 2017 - Koalicija reprezentativnih novinarskih i medijskih udruženja, koju čine UNS, NUNS, NDNV, ANEM i Lokal pres, neće predložiti svoje candidate za članove konkursnih komisija u opštinama Vladičin Han, Majdanpek i Ćuprija, poštujući zajednički stav da ne učestvuju u radu komisija lokalnih samouprava čiji javni pozivi nisu u skladu sa Zakonom o javnom informisanju i medijima i podzakonskim aktom.\nOpština Vladičin Han raspisala je 27. januara Javni poziv za učešće na konkursu za sufinansiranje projekata radi ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnogi nformisanja u 2017. godini. Konkursom nisu opredelje ni najmanji i najveći iznos sredstava koja se odobravaju po projektu, kako je to propisano republičkim Pravilnikom o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u javnom informisanju. Dva zvanična upozorenja (30.01. i 09.02.) Koalicije upućena predsedniku opštine Goranu Mladenoviću ignorisana su, a konkurs Vladičinog hana nije dopunjen.\nOpština Majdanpek u svom Javnom konkursu za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja radi ostvarivanja javnog interesa u 2017. godini, objavljenom 2. februara, takođe nije opredelila najveći i najmanji iznos po projektu. Ni konkurs Majdanpeka nije izmenjen posle dva upozorenja Koalicije (03.02. i 13.02.) predsedniku opštine Dejanu Vagneru.\nKako ni nakon reagovanja Koalicije novinarskih i medijskih udruženja Vladičin Han, Majdanpek i Ćuprija nisu uskladili konkurse sa Zakonom, Koalicija je odlučila da ne učestvuje u radu komisije za ocenjivanje projekata koji će se sufinansirati iz budžeta tih opština.


Od ponoći dozvoljen ulazak u Crnu Goru građanima Srbije - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nOmogućeno ugostiteljskim objektima da kraj radnog vremena pomere sa 24:00 na 01:00 sat\nU Crnu Goru od ponoći moći će da uđu i građani iz SAD-a, Srbije, tzv. Kosova, Albanije i Severne Makedonije uz PCR ili ELISA test, ne stariji od 72 sata, saopštili su sinoć iz Nacionalnog koordinacionog tela za zarazne bolesti (NKT) Crne Gore.\nTakođe, doneta je odluka da se omogući ugostiteljskim objektima, koji imaju dozvolu, rad do jedan sat posle ponoći.\n“U predlogu IJZ navodi se da je ublažavanje mera koncipirano uvažavajući trenutni nivo obolevanja od novog koronavirusa u Crnoj Gori i zemljama okruženja te nakon konsultacija sa predstavnicima turističke privrede i udruženja hotelijera i ugostitelja”, kazali su iz NKT-a.\nGrađani Sjedinjenih Američkih Država, Republike Srbije, tzv. Kosova, Republike Albanije Bosne i Hercegovine i Republike Severne Makedonije kao i državljani CG koji su boravili u navedenim državama mogu ući u Crnu Goru uz sledeće uslove:\nDa poseduju negativan rezultat PCR testa na novi koronavirus (SARS-CoV-2) ili pozitivan rezultat antitela na novi koronavirus (SARS-CoV-2) klase IgG dobijen ELISA serološkim testom;\nGrađani država iz kojih nije dozvoljen ulazak u Crnu Goru mogu ući u Crnu Goru iz navedenih država (SAD, Srbija, tzv.Kosovo, Albanija, BiH i Severna Makedonija) pod jednakim navedenim uslovima kao i građani navedenih država ukoliko su u nekoj od navedenih država boravili najmanje 15 dana pred ulazak u Crnu Goru.\nU skladu sa stabilizacijom epidemiološke situacije NKT CG je donelo odluku da dosadašnju dozvolu rada ugostiteljskih objekata (restorani, kafane, kafeterije, hotelski restorani i sl.), do 24:00 produži za sat – do 01:00.\n“Nacionalno koordinaciono telo za zarazne bolesti CG i ovom prilikom poziva građane Crne Gore i strance koji borave u našoj zemlji da se pridržavaju svih epidemioloških mera”, zaključuje se u saopštenju.\nOko 10, 30 časova rešili smo da proverimo da li su građani Srbije “rešili” da otputuju u Crnu Goru.\nNa drumskom GP “Špiljani”, na izlazu iz zemlje nalazilo se u redu 0, i slovima nula, automobila, autobusa.\nGranični prelaz Špiljani sa Crnom Gorom\nA onda proverili da li su možda krenuli avionom ka Tivtu ili Podgorici.\nLetovi za Crnu Goru sa beogradskog aerodroma\nAli letova jednostavno nije bilo….\nMožda su se građani Srbije već odavno odlučili za neke druge destinacije, jer ih država Crna Gora ove godine nije poštovala, ni njih ni njihovu državu. A mogla je, nekako, ljudski, u manjem broju, ipak…realno, zar ne?\ncrna gora, granice, KORONAVIRUS


Izveštaj nakon završenog prolećnog ciklusa “Cvetnih pijaca”\n“Cvetne pijace” Pokret gorana Novog Sada organizuje od 2003. godine, u prolećnom i jesenjem periodu, sa ciljem da građanima na jednom mestu obezbedi sve što je potrebno za uređenje bašte, vrta, balkona kao i enterijera. I ove godine Pokret gorana Novog Sada je sa dolaskom proleća organizovao pet “Cvetnih pijaca”. Kroz cvetne manifestacije Pokret gorana Novog Sada je novosađanima pružio priliku da urede svoje balkone i dvorišta.\nPrva “Cvetna pijaca” je bila 04. i 05. aprila, druga 25. i 26. aprila, treća 09. i 10. maja, četvrta 23. i 24. maja dok je peta izložba održana 30. i 31. maja 2014. godine. Svaka od izložbi je u toku dva dana održavanja, okupila veliki broj izlagača i posetilaca, koji su u periodu od 8 do 20 časova posetili plato ispred SPC “Vojvodina”. Raznovrsne boje sezonskog prolećnog cveća ulepšale su otvoren prostor ispred SPC “Vojvodina” tokom održavanja “Cvetnih pijaca” kao i mnogobrojne vrtove, bašte i terase. Takođe, posetioci su imali i prilike da se upoznaju i sa nekim novim vrstama biljaka koje su ovog proleća bile u ponudi.\nNa “Cvetnim pijacama” je imalo priliku da se predstavi veliki broj izlagača iz Novog Sada i okoline, ali i izlagači iz cele Srbije - iz okoline Subotice, Zrenjanina, Titela, Bačke Palanke, Beograda, Valjeva, Vrnjačke banje i Kruševca. Pored cveća i sadnog materijala ponuda je upotpunjena proizvodima starih i umetničkih zanata i meda i zdravstveno-bezbedne hrane.\nTokom “Cvetih pijaca” pažnju smo poklonili i našim mladim sugrađanima, deci predškolskog i osnovnoškolskog uzrasta koji su organizovano dolazili petkom na “Cvetnu pijacu” da bi prisustvovali ekološko-edukativnoj radionici “Cvet za komšiju i lepši Novi Sad”. Tokom radionice učesnici radionica su imali priliku da pokažu svoje znanje o biljkama i da potom posade po dva cveta, jedan za sebe i jedan za komšiju. Tom prilikom su sadili sezonsko cveće, viole u raznim bojama i dobili su savete kako dalje da vode računa o svom cvetu. Na prolećnoj “Cvetnoj pijaci” koja je bila se održala radionica “Priča o Suncu” kao i promocija kampanje “Evropski Dani Sunca” za naše najmlađe posetioce manifestacije. Kako su tokom maja meseca u jedanaest gradova širom Srbije bili obeleženi “Evropski Dani Sunca” tako smo imali na jednoj od Cvetnih pijaca ovakav vid promocije.\n“Evropski Dani Sunca” je manifestacija koja svima treba da ukaže na značaj i neophodnost upotrebe sunčeve energije. Voditelji radionice su sa učesnicima pričali o značaju Sunca, o upotrebi Sunca kao i o konkretnim načinima primene energije koju dobijamo od Sunca. Učesnici su doneli i crteže Sunca.\nManifestacije su bile otvorene od 8 do 20 časova, petkom i subotom, a lepo prolećno vreme je omogućilo da ponuda bude raznovrsna i da posetioci manifestacije budu mnogobrojni. Na izložbi su primećene i organizovane posete grupe dece iz osnovnih škola što je svakako još jedna potvrda o edukativnom karakteru manifestacije.\nMediji su i ovog puta bili zainteresovani za saradnju sa organizatorima kroz najavu termina i sadržaja “Cvetnih pijaca”, objavljivajući širokom auditorijumu priliku da na jednom mestu vide izlagače okupljene iz raznih krajeva zemlje sa istim ciljem - da na najbolji mogući način predstave kulturu i tradiciju naših prostora. Kao rezultat ovakve saradnje je velika posećenost, ne samo građana koji su kupovali već i onih koji su uživali u susretima sa drugim poštavaocima prirode na platou ispred SPENS-a, i to predstavlja još jedan vid podrške organizatoru, Pokretu gorana Novog Sada u naporima da novi Sad bude još lepši i kulturniji grad.


Ivan Vuković nije ispunjavao neophodne uslove da postane direktor pozorišta\nImenovanje Vukovića izazvalo je svojevremeno veliku buru u javnosti zbog činjenice da nema validnih pet godina radnog iskustva, ali i optužbi da je politički postavljen na ovo mesto kao kandidat SNS i to uz podršku Radoslava - Laleta Pavlovića, savetnika predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\nOdluka Apelacionog suda, kojim je stavljena tačka na aferu, doneta je po tužbi jednog od kandidata na konkursu za izbor direktora Miroljuba Jovanovića koji je tužio grad Niš.\n- Drago mi je da sam isterao pravdu do kraja. Paradoks je to što Vukoviću ističe četvorogodišnji mandat u septembru ove godine. Užasno je što je postupak trajao četiri godine. Ovo je praktično prva presuda protiv partijskog zapošljavanja. Videćemo da li će ih biti još jer ovakvih slučajeva verovatno ima i u drugim gradskim javnim preduzećima - ističe Jovanović.\nViši sud u Nišu još 2013. doneo je prvu prvostepenu presudu kojom je poništeno rešenje Skupštine grada o izboru Vukovića kao nezakonito, ali je Apelacioni sud 2015. odbio tužbu Jovanovića kao neosnovanu.\nMeđutim, rešenjem Vrhovnog kasacionog suda u junu prošle godine ukinuta je presuda Apelacionog suda i predmet vraćen Višem sudu na ponovno odlučivanje. Pošto je Viši sud i po drugi put konstatovao da je rešenje o izboru Vukovića nezakonito, Apelacioni sud ga je potvrdio i konstatovao ovaj put da Vuković nije ispunjavao jedan od uslova konkursa koji se odnosio na radno iskustvo u struci od najmanje pet godina.\n„Imenovani kandidat je diplomirao na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu 2012. na Katedri za pozorišnu i radio režiju. Kako od dana sticanja zahtevane visoke stručne spreme do isteka roka za podnošenje prijava po raspisanom javnom konkursu 2013. izabrani kandidat nesumnjivo nema pet godina radnog iskustva u struci, navedeni poseban uslov nije bio ispunjen“, navodi se u obrazloženju presude Apelacionog suda u Nišu.\nVuković nije želeo da komentariše presudu, rekavši da je „nije video“. On je odbio i da komentariše konkurs na kojem je izabran za direktora.\nPredsednik Skupštine grada Rade Rajković kaže da će gradske službe postupiti u skladu sa zakonom.\n- Još nismo dobili presudu, tako da ne mogu da je komentarišem. Kada je budemo dobili, postupićemo u skladu sa zakonom - rekao je Rajković.\nPresudom je grad Niš obavezan da plati Jovanoviću 157.500 dinara na ime troškova parničnog postupka.


I pored ozbiljnih upozorenja, Pjongjang nastavlja da prkosi međunarodnoj zajednici\nŠiroka medjunarodna osuda izgleda da nije odvratila Severnu Koreju od namere da izvrši nove raketne probe. Dok Savet bezbednosti UN razmatra moguće mere, vlada u Pjongjangu, bar zvanično, nastavlja da prkosi medjunarodnoj zajednici.\nSeverna Koreja je saopštila da lansiranje sedam balističkih raketa, uključujući i raketu dalekog dometa Taepodong – 2, možda neće predstavljati njene poslednje raketne probe.\nNa državnoj televiziji upozoreno je da će ako bilo koja zemlja bude vršila pritisak na Severnu Koreju, vlada biti prinudjena da, kako je navedeno, preduzme «još snažniju akciju druge vrste». Južnokorejska štampa izvestila je da Severna Koreja ima još tri do četiri rakete kratkog ili srednjeg dometa koje su spremne za lansiranje. Uprkos tome, Bušova administracija reagovala je odmereno.\nNikolas Berns, državni podsekretar SAD kaže: «Nećemo da preteramo u reagovanju na ove neodmerene izjave Severnokorejanaca, koje smo čuli i ranije.»\nPredsednik Buš kaže da je medjunarodna zajednica jedinstvena u želji da ubedi Severnu Koreju da odustane od svog nuklearnog programa. Kako izveštava novinar Glasa Amerike, Skot Sterns, predsednik Buš se konsultuje sa svetskim liderima o mogućim sankcijama Ujedinjenih nacija Severnoj Koreji.\nOtkako je Severna Koreja izvršila raketne probe, predsednik Buš je razgovarao sa liderima Japana, Južne Koreje, Kine i Rusije. Buš je rekao da je pet zemalja koje učestvuju u šestostranim pregovorima o severnokorejskom nuklearnom programu, jedinstveno u želji da Korejsko poluostrvu bude područje bez nuklearnog oružja.\n«Moja poruka je da želimo da rešimo ovaj problem diplomatskim putem i da je najbolji način za to da delujemo usaglašeno i da uputimo jedinstvenu poruku severnokorejskom lideru Kim Džong-Ilu, a to je - da očekujemo da se pridržava medjunarodnih normi i da očekujemo da drži datu reč.»\nJapan je uputio snažnu poruku predloživši rezoluciju UN kojom se poziva na uvodjenje sankcija Pjongjangu, što podržava i Vašington, dok Rusija i Kina žele manje obavezujuću rezoluciju.\nMedjutim, predsednik Buš je naveo da će diplomatiji biti potrebno izvesno vreme, pošto je potrebno da se usaglase stavovi više zemalja. On je dodao da američke diplomate ulažu napore kako bi saveznici istupili jedinstveno. Posle telefonskih razgovora sa japanskim premijerom Djuničirom Koizumijem i južnokorejskim predsednikom No Mu-Hjunom, predsednik Buš je danas razgovarao i sa kineskim liderom Hu Djintao-m i ruskim predsednikom Vladimirom Putinom. On je rekao da su svi lideri zabrinuti zbog politike koju vodi Kim Džong-Il, dok, on, kako je predsednik Buš ukazao, izgleda ne vodi računa o tome šta drugi misle.\n«Imamo posla sa čovekom kome su Kinezi, Južnokorejanci, Amerikanci, Japanci i Rusi rekli da ne lansira rakete, a on je lansirao sedam raketa», kazao je Buš.\nPredsednik Buš je to rekao u razgovoru sa novinarima tokom zajedničke konferencije za novinare sa kanadskim premijerom, Stivenom Harperom. Buš je naveo da je problem i u tome što je teško zaključiti šta se dešava u ne-transparentnim društvima kojima upravljaju vlade koje narod nije izabrao. On je dodao da je važno da se severnokorejskom lideru ukaže da postoji bolji put napred i bolji život za njegov narod ukoliko se na proverljiv način odrekne svog nuklearnog oružja. Medjutim, Severna Koreja je saopštila da su njene raketne probe bile uspešne i da planira da nastavi sa njima. Portparol Bele kuće, Toni Snou, izjavio je da bi Severna Koreja trebalo da odustane od daljih proba. Glavni američki izaslanik na pregovorima sa Severnom Korejom, pomoćnik državnog sekretara Kris Hil, otputovao je u Aziju gde će sa zvaničnicima u Pekingu, Seulu i Tokiju razmotriti najnoviju krizu u odnosima sa Severnom Korejom.\nInače. lansiranje sedam severnokorejskih raketa dovelo je do opšte osude u svetu, i zapretilo da će narušiti i odnose Pjongjanga sa saveznicima - Rusijom i Kinom.\nSeverna Koreja možda i dalje ima podršku svojih suseda, Kine i Rusije, pošto su se obe zemlje u UN usprotivile uvodjenju sankcija Pjongjangu.\nKinesko ministarstvo inostranih poslova saopštilo je da će sledeće nedelje uputiti svog glavnog pregovarača, zamenika šefa diplomatije, Vu Davei-ja, u Pjongjang. Vu će ponovo zatražiti od Severne Koreje da se vrati zastalim šestostranim pregovorima o njenom nuklearnom programu, na kojima, kako Kina smatra, mogu da se razmotre i druga pitanja.\nPortparol kineskog ministarstva inostranih poslova, Djiang Ju, kaže da će Kina nastaviti sa nastojanjima da pokrene šestostrane pregovore sa mrtve tačke i sa zalaganjem za mir i stabilnost na Korejskom poluostrvu. Šinzo Abe, glavni sekretar japanske vlade, pozvao je Severnu Koreju da odmah obustavi raketne probe i da se vrati šestostranim pregovorima bez ikakvih uslova, dok se japanski premijer Djuničiro Koizumi zapitao zašto Severna Koreja vrši raketne probe pošto time ne može ništa da dobije.


B&F reč nedelje: Dugovi Srbijagasa - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tB&F reč nedelje: Dugovi Srbijagasa\nB&F reč nedelje: Dugovi Srbijagasa\nJavno preduzeće Srbijagas svaku godinu završava u minusu, a država je odlučila da i ove godine preuzme njegove dugove. Naime Srbija će garantovati za 210 miliona evra nevraćenih dugova ovog preduzeća, otprilike za isto onoliko koliko je dobijeno smanjenjem penzija, a oko 190 miliona, koliko Srbijagas duguje ruskom gigantu Gazprom, će prepisati kao javni dug. To je inače dug koji je nastao u periodu od 2011. do 2013. kada Srbijagas NIS-u nije isplaćivao rate za energente zato što je radio “u neekonomskim uslovima”, zbog socijalne cene gasa za privredu.\nPored ovoga, Vlada će Srbijagasu dati i garanciju od 20 miliona evra za komercijalni bankarski kredit kod Sosijete ženeral banke, namenjen izgradnji regionalne deonice Aleksandrovac – Brus – Kopaonik – Raška – Novi Pazar – Tutin. Ako ga Srbijagas ne bude vraćao, zna se ko će i to platiti.\nKritičari popustjlivosti domaće Vlade prema ovoj kompaniji ističu da će sve budžetske uštede planirane za 2016. godinu, koje bi trebalo da iznose 0,75% BDP-a, otići na plaćanje dugova ovog preduzeća.\nIstina je, kažu, da cena gasa nije visoka, ali to nije jedini razlog lošeg poslovanja ovog javnog preduzeća. U široj javnosti se već godinama govori o neracionalnom poslovanju Srbijagasa, koje bi, pored “socijalne” cene gasa, moglo biti krivac za gubitke ove kompanije. Primera za ovakve tvrdnje je mnogo, ali izdvojićemo samo one svežijeg datuma.\nU oktobru je na primer, iako je bilo jasno da će i ovu godinu završiti u debelom minusu, direktor Srbijagasa Dušan Bajatović doneo odluku da nagradi svakog zaposlenog sa po 500 evra, koju je posle morao da poništava Nadzorni odbor. Na kraju će oni koji su dobili bonuse morati da vraćaju tih 62.000 dinara u ratama.\nDobro je što se za ovo zna u javnosti. No, mnoge druge stvari, poput pitanja koliko je Srbijagas potrošio na reklamiranje tj zakup prostora u medijima, su nam još uvek tajna.\nNaime, Savet za borbu protiv korupcije predstavio je dugo očekivani izveštaj o uticaju institucija javnog sektora na medije kroz plaćanje usluga oglašavanja i marketinga.\nSrbijagas i Telekom su odbili da prikažu Savetu ugovore iz ove oblasti, tako da se za sada ne zna koliko je potrošeno u ove svrhe.\nOva dva preduzeća su bez konkurencije kada su u pitanju javna preduzeća koja ne daju podatke koji se od njih traže, kazao je televiziji N1 poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić. Država i ministarstva stimulišu takvo ponašanje, jer niko nije prekršajno gonjen, dodaje. Javna preduzeća, kako navodi poverenik, plaćaju milionske kazne zbog skrivanja podataka, ali nastavljaju po svom. Zato što nisu hteli da daju tražene podatke, javna preduzeća su 300 puta kažnjena, najčešće Telekom, Srbijagas, Železnice i EPS. Ukupno su kažnjeni sa 20 miliona dinara.\nZa koliko još ovakvih troškova građani odvajaju od svojih zarada, i stečenih penzija, javnost ne zna. I nije problem samo to što ne zna, nego to što joj se ne isplati da pita, jer će kaznu zbog prikrivanja informacija opet platiti građani.


Muzej igračaka - FANTASY - Playmobil\nTokom deset godina Hans Beker je dizajnirao štedne kasice i telefone uz pomoć kojih su deca mogla da komuniciraju iz razliitih soba, kao i modele aviona za firmu Geobra Brandstater, firmu koja je bila specijalizovana za proizvodnju plastičnih igračaka.\n1960 Geobra je proizvodila velike plastične igračke i kada je 1958, moda Hula-Hop obruča prešla iz Amerike u Evropu, Horst Branštater, vlasnik fabrike (koji je pored ostalog bio obučen i da pravi kalupe), neprestano je radio na izradi i usavršavanju kalupa u kojima bi se od meke plastike izlivali Hula-Hop obruči.\nGeobra je bila prva fabrika koja je masovno proizvodila Hula Hop obruče.\nKada je moda za Hula-Hopom prošla, brzo kao što je i došla, Horst Branštater je nastavio da radi na usavršavanu ove nove mašine u kojoj su se, uz upotrebu vazdušnog pritiska, toplote i odgovarajućih kalupa, pored obruča moglie proizvoditi i tradicionalne, plastične flaše, kao i razne plastične igračke.\nPrvi prototip Playmobila je napravljen u mašini te vrste.\n1971, Horst Branštater je zadužio svoga dizajnera da kreira novu liniju Playmobil igračaka koja bi bila namenjena tržištš, na kom su već vladali Lego i Mattel (koji od 1959 proizvodio Barbike)\nHans Beker je tri godine radio na projektu koji je postao njegovo životno delo. U skladu sa zahtevima Horsta Branštata, on je pokušavao da napravi jednostavnu, artikulisanu," idealnu igračku" koja je trebalo da stimuliše dečiju maštu.\nPrva Playmobil igračka je predstavljena publici na nirnberškom sajmu igračaka 1974.\nPrvi Playmobil likovi visine 7.5 cm koji su predstavljali viteza, radnika i Indijanca, bili su napravljeni po ugledu na likove iz dečijih crteža- sa širokim, okruglim licima, bez noseva i ušiju, sa širokim osmehom.\nPlaymobil likovi su stavljani u svakodnevne scene pune detalja, a deca su trebala sama da smišljaju scenario koji je išao uz odgovarajući dekor.\nProizvođeni su i likovi vatrogasaca uz koje je prodavana veoma realistična kopija pravih vatrogasnih kola, kao i vozovi puni putnika, piratski brodovi, indijanska sela puna šarenih konja, indijanaca sa lukovima i strelama, mokasinama koje su deca mogla da navuku na noge figurica, totemimi... a tu je bila i indijanska vatra, pored koje su se mogle sušiti razapete životinjske kože ili popušiti lula mira.\nMeđu serijama je i srednjovekovni zamak sa vitezima uz koje su prodavani oklopi, buzdovani, krune...\nDevojčicama su bili namenjeni raskošni dvorci sa lusterima, kočjama, lepim nameštajem, tepisima… koje su ih mogle zabavljati satima


► Dačić bio u predsedničkoj palati u vreme terorističkog napada u Mogadišu\nU samoubilačkom bombaškom napadu islamskih ekstremista juče je poginulo najmanje devet osoba, među kojima je bivši ministar spoljnih poslova Somalije, povređeno je više od 13 ljudi, većina poginulih su vojnici, navela je policija, a preneo je AP.\nDelegacija Srbije je bila dva dana u Somaliji, poslednjeg dana posete Dačić se sastao s predsednikom države Muhamedom Abdulahi Muhamed Fermađom.\nBivši šef diplomatije Somalija Husein Elabe Fahije koji je poginuo u eksploziji bio je savetnik aktuelnog predsednika.\nOdgovornost za napad preuzela je somalijska ekstremistička pobunjenička grupa Al-Šabab, navodeći da su na meti bila vozila sa vladinim zvaničnicima.\n23.05.2019, 10:51h Čitalac... Preporuči\n"....vica Dačić nalazio se u predsedničkoj palati u Mogadišu gde je razgovarao sa predsednikom Somalije u trenutku terorističkog napada, javio je jutros RTS." ...- RTS javlja iz pouzdanih izvora da je upravo srBski ministar bio cilj teroristčke grupe, koja je...


“Najlepša bašta Novog Sada“: Nataša Mihajlović "The Frajle" - Svaki grad je ogledalo njegovih stanovnika : Nadlanu.com\n“Najlepša bašta Novog Sada“: Nataša Mihajlović "The Frajle" - Svaki grad je ogledalo njegovih stanovnika\nObjavljeno 21. jun 2021. / 17:26:26\nNataša Mihajlović, članica tročlanog ženskog akustičnog benda "The Frajle", drugu godinu za redom uvažena je članica žirija izbora za "Najlepšu baštu Novog Sada".\nOvom prilikom predstavljamo vam vrt njenog porodičnog doma u Novom Sadu. Nataša ističe da je prostrana cvetna terasa njen omiljeni kutak za odmor i da svaki slobodan momenat koristi da se relaksira i "napuni baterije" za predstojeće nastupe. Izuzetno uživa u toplini i miru koji joj pruža ovaj cvetni kutak o kome iz godine u godinu zajednički brinu svi članovi njene porodice.\n"Zbog prirode posla kojim se bavim mnogo putujem i imala sam priliku da posetim mnoge predivno uređene gradove, ali Novi Sad ima dušu upravo zbog stanovnika koji o njemu brinu, neguju, vode računa kako o svom dvorištu tako i o zajedničkim parkovima. Ono što me je posebno obradovalo je to što kroz ovu akciju vidimo da komšije zajednički održavaju i dvorišne prilaze zgradama, zajedno uređuju svoj životni prostor. To je suština ove akcije, da ujedinimo naše sugrađane i da zajednički doprinesemo ulepšavanju našeg grada kako bi nam svima bilo lepše. Svaki grad je ogledalo njegovih stanovnika", kaže ovom prilikom Nataša.\n"Svakodnevno pregledamo bašte prijavljenih kandidata i moram da pomenem da je i ove godine pred nama veoma težak zadatak. Svaka bašta krije svoju priču, svaka je posebna i najlepša na svoj način. Divno je što kandidati kroz ovu akciju imaju priliku da predstave bašte u kojima su do skoro uživali samo njihovi najmiliji, sa sada svi imamo priliku da uživamo u cvetnim dekoracijama, zelenilu i lepotama svakog vrta koji predstavimo - u tom smislu oni su svi pobednici". dodala je Nataša.\nProglašenje pobednika konkursa za "Najlepšu baštu Novog Sada" biće organizovano u četvrtak, 1. jula u bašti Francuskog instituta u Novom Sadu, sa početkom u 18.00h. Svi kandidati će biti i pojedinačno obavešteni o svim detaljima proglašenja.\nPodsećamo, akciju organizuje kompanija Color Media Communications, dnevni list "Dnevnik" i Novosadska TV, u saradnji sa Francuskim institutom u Novom Sadu.\nPobednika očekuje nagradno putovanje na produženi vikend za dve osobe.\ncolor media communicationsdnevnikFrancuski institut u Novom SaduIzbor za najlepšu baštu Novog Sadanajlepsa basta novog sadanataša mihajlovićnovi sadnovosadska televizijansprijave u tokuThe Frajle


Rusi gadjali bazu ISIS u Siriji, u kojoj su tajno bili smesteni americki vojnici – NAJNOVIJE VESTI\nRusi gadjali bazu ISIS u Siriji, u kojoj su tajno bili smesteni americki vojnici\n23rd July 2016 , 20:16 RTS\nVLADIMIR PUTIN BOMBARDOVAO AMERIKANCE! Moskva naterala Vašington da prizna poraz u Siriji!\nRusi gađali bazu ISIS u Siriji, u kojoj su tajno bili smešteni američki vojnici i obaveštajci CIA. Napad se dogodio 16. juna, a mesec dana kasnije SAD pristale na saradnju s Rusijom u borbi protiv džihadista\nRAZBIO SVE PROTIVNIKE Vladimir Putin Vojni avioni ruskog predsednika Vladimira Putina bombardovali su Amerikance u Siriji, piše “Volstrit žurnal”. List navodi da su Rusi 16. juna izveli vazdušne udare na bazu Islamske države (ISIS) na granici s Jordanom, koju su tajno koristili američki vojnici i obaveštajci CIA.\nVeruje se da je tako Putin naterao Vašington da prizna poraz i počne da sarađuje s Moskvom u borbi protiv džihadista.\nRuski bombarderi gađali Amerikance dva puta za manje od 90 minuta\nPrema navodima američkog lista, bombardovanu bazu u Siriji pre ruskog napada su koristile vojske SAD i Britanije.\n– Američke trupe, zajedno sa britanskim specijalcima, ušle su u Siriju da pomognu u odbrani Jordana od ISIS i smestile se u pobunjeničku bazu, koja sarađuje sa CIA. Samo dan pre napada svih 20 britanskih specijalaca napustilo je vojni objekat. Rusi su onda bombardovali tu bazu, i to zabranjenim klasterskim bombama – tvrdi neimenovani američki zvaničnik i dodaje da u napadu nije stradao nijedan američki vojnik, ali je poginulo četvoro “sirijskih pobunjenika”.\nPrema njegovim rečima, odmah nakon udara Američka centralna komanda za vazduhoplovne operacije u Kataru pozvala je rusku komandu u Latakiji u Siriji da objasni da baza na granici s Jordanom ne bi trebalo da bude bombardovana.\n4 sirijska pobunjenika navodno su stradala u ruskom napadu\n– Međutim, ruske snage napale su manje od 90 minuta posle tog poziva. Ruski piloti čak nisu hteli da odgovore na pozive američkih vojnika preko posebnih frekvencija koje dve strane koriste u hitnim slučajevima – tvrdi taj zvaničnik.\nKako “Volstrit žurnal” dodaje, ruski oficiri su Pentagonu objasnili da su mislili da bombarduju bazu ISIS, ali su Amerikanci tu tvrdnju odbacili zbog toga što je u pitanju “specifično utvrđenje”, nesvojstveno za Islamsku državu.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov odbio je u petak da komentariše izveštaje “Volstrit žurnala” o ruskim vazdušnim napadima na američku vojsku.\n– Kremlj ne zna ništa o ovom incidentu, tako da nema šta da se komentariše na bazi novinskih izveštaja. Pitanje bi trebalo uputiti ruskom ministarstvu odbrane – rekao je Peskov.\n– Rusi su kasnije pojasnili da su od Jordana dobili zeleno svetlo za napad na bazu, koja se nalazi u blizini granice te zemlje, odakle preti opasnost. Takođe, Moskva je navela da nije bila u mogućnosti da opozove napad jer joj Vašington nije pružio koordinate baza u kojima se nalaze američke trupe u Siriji – piše “Volstrit žurnal”.\nUgledni list zaključuje da su SAD nakon tog napada, posle nekoliko godina odbijanja, pristale na saradnju s Rusijom u borbi protiv džihadista u Siriji.\n– Američki državni sekretar Džon Keri posetio je Moskvu polovinom ovog meseca i dogovorio saradnju s Putinom. Rusija i SAD napravile su pakt o vazdušnim udarima na Al Nusra front, sirijski ogranak Al Kaide. Takođe, dve strane su se dogovorile da bolje koordinišu napade u Siriji, a Rusija se obavezala da neće napadati pobunjenike, koje podržavaju SAD – prenosi “Volstrit žurnal”.\nPentagon i CIA protiv\nTaj plan je, međutim, kako naglašava list, naišao na protivljenje u Pentagonu i CIA.\n– Vojska i obaveštajna agencija smatraju da je Bela kuća previše mekana prema Putinu. Oni misle da je Vašington popustio Moskvi, iako je napad na sirijsku bazu ugrozio život američkih vojnika – objašnjava list.\nInače, Putin od 30. septembra 2015, kad je započeo antiterorističku operaciju u Siriji, stalno insistira na saradnji sa SAD u borbi protiv džihadista ISIS. Ruski predsednik je u više navrata upozoravao na to da bi mogao da se dogodi neki incident između njegove i američke vojske ukoliko vazdušni udari ne budu koordinirani. Vašington je dosad odbijao bilo kakvu saradnju s Rusijom pod izgovorom da ne želi da pomaže sirijskom predsedniku Bašaru el Asadu, kojeg Moskva štiti.\n22nd April 2018 , 14:29, 14:29


Renovirana Velika sala Pozorišta mladih\nUređenjem gledališta, te obnovom električne mreže i drvenog poda na Velikoj sceni, završeno je renoviranje Velike sale Pozorišta mladih.\nKoštalo je sedam miliona dinara, kaže gradonačelnik Igor Pavličić i dodaje da je otprilike reč o osmini sume koju je Grad prošle godine izdvojio za investicije u institucijama kulture. "Ono što nam je ostalo da uradimo u ovoj godini u Pozorištu mladih je centralna klimatizacija. Time ćemo dovesti u pristojno stanje nama tako važno pozorište", kaže Pavličić.\nDirektor Pozorišta mladih, Zoran Đerić, kaže da će uvođenje klime omogućiti da sezona u ovom teatru duže traje i da se igra više predstava nego što je to do sada bilo. "Mi smo prošle godine odigrali više od 300 predstava i imali smo preko 50.000 prodatih karata", kaže Đerić. On dodaje da će biti nastavljeno postepeno renoviranje zgrade pozorišta, kako bi se obezbedili bolji uslovi za izvođenje predstava.\nPodsetimo da je Pozorište mladih osnovano 1931. godine kao Lutkarsko pozorište pri Sokolskom društvu, te da je reč o najstarijem lutkarskom pozorištu na Balkanu.


Početna / Vesti / Odličan početak sezone za ASU „AS” iz Zaječara obeležen i prvim trofejom\nTimočka 23/06/2020 | 14:04\tVesti, Zaječar, Ostali sportovi, Sport, Timočka Krajina\nNa otvaranju ovogodišnje sezone auto-trka na kružnoj stazi „Beranovac” kod Kraljeva, vozač Automobilsko sportskog udruženja „AS Zaječar”, Života Milić “Gaga”, u klasi 5., u automobilu „honda acord” 1.6 E1, zauzeo je 3. mesto i na taj način osvojio prvi trofej u istoriji ovog kluba.\nASU „AS Zaječar” će ovog leta pod pokroviteljstvom grada Zaječara i Sportskog saveza grada na Timoku u Zaječaru organizovati dve međunarodne trke, iz kalendara Auto-moto saveza Srbije i srpskog auto i karting saveza iz takmičenja Centralno evropske zone (CEZ).\nPrva je brdska trka „Trofej Zaječara 2020” (u klasi 10), na stazi „Halovsko brdo” a druga će biti reli-trka „Grliško jezero 2020” (u klasi 5) na stazi od skretanja sa Šljivarskog puta ka selu Leskovac.\nNema sumnje da će dobar rezultat na otvaranju sezone biti pravi zamajac za predstojeće izazove članova kluba, a cilj je osvajanje jednog od prva tri mesta u ekipnom plasmanu u nacionalnom šampionatu i to u debitantskoj sezoni ASU „AS” iz Zaječara.\nKljučne reči „Beranovac” AMSS ASU „AS” Zaječar Auto-trka Života Milić Zaječar Kraljevo Nagrada Sport Sportski savez grada Zaječara Trofej\nPrethodna Nove mere: Uvedeno obavezno nošenje maski u zatvorenom prostoru\nSledeća U Srbiji 102 nova slučaja korona virusa, jedna osoba preminula


Stanovi za mlade naučnike – na čekanju - BGnekretnine blog\nStanovi za mlade naučnike – na čekanju\nFondacija za rešavanje stambenih potreba mladih naučnika, Niš, stambene lamele, Zakon o planiranju i izgradnji\nNiš, Novosti 020 Jul 2016\nIako je Zakon o planiranju i izgradnji predvideo i početak i završetak gradnje u određenom roku, samo mali broj investitora to poštuje. Primer za to su i stanovi za mlade naučnike u Ulici Branka Krsmanovića u centru Niša, čija je izgradnja trebalo da bude gotova pre dve godine.\nNiški Univerzitet je u saradnji sa Fondacijom za rešavanje stambenih potreba mladih naučnika i umetnika u Nišu pre osam godina počeo izgradnju stanova. Danas, sa jedne strane, prazno gradilište, sa druge napuštena kuća puna miševa i zmija, a između njih kuća porodice Savić.\n"Dolaze ljudi, spavaju tu beskućnici", kaže Milorad Savić. "Videli smo ja i moj sin kako se šetaju u zgradu, drugi problem je da padaju sa zgrade cigle, razni predmeti. Polomio se crep, pala je greda na kuću."\nTri stambene lamele sa 98 stanova u izgradnji, sada su mesto okupljanja skitnica. Oko zgrade, na površini od 15.000 kvadrata, ni prolaznici se ne osećaju bezbedno.\nUniverzitet u Nišu započeo je izgradnju stanova za mlade naučnike 2008. godine, a rok za završetak radova bio je april 2014. godine.\nU niškom Rektoratu kažu da će za mesec dana imati sastanak u Ministarstvu prosvete i da će tada znati kada će ovi stanovi biti završeni.


Liga Evrope 2: Konačno ćemo dočekati da vidimo neki bh. klub u grupnoj fazi euro-kupa – Sport Centar Liga Evrope 2: Konačno ćemo dočekati da vidimo neki bh. klub u grupnoj fazi euro-kupa – Sport Centar\nTreće evropsko fudbalsko takmičenje pod nazivom Liga Evrope 2 startat će 2021. godine, potvrđeno je jučer iz Evropske fudbalske unije (UEFA).\nLiga Evrope će od 2021. godine imati 32 učesnika, a između grupne faze i osmine finala bit će još jedno kolo play-offa.\nNovi turnir bit će igran četvrtkom, paralelno sa mečevima Lige Evrope. Što se tiče Lige prvaka sve ostaje isto, kako za direktan plasman tako i za kvalifikacije.\nUmjesto ranijih kola kvalifikacija za Ligu Evrope, manje zemlje, odnosno one sa slabijim koeficijentom, klubovi će ići u LE2.\nFormat takmičenja bit će isti – osam grupa po četiri tima. Pobjednici grupa ići će u osminu finala. Drugoplasirani iz grupa iz Lige Evrope 2 igrat će dodatno kolo play-offa sa trećeplasiranim timovima iz grupa u Ligi Evrope.\nPobjednik Lige Evrope 2 direktno će se kvalifikovati u Ligu Evrope naredne sezone.\n“Novo takmičenje osmišljeno je da omogući učešće u UEFA takmičenjima većem broju klubova. Imat ćemo više klubova i više mečeva i više će saveza imati predstavnike u evropskim takmičenjima. Ovo takmičenje nastalo je kroz dijalog sa Evropskim udruženjem klubova”, rekao je predsednik UEFA Aleksandar Čeferin.\nTo znači da će umjesto dosadašnjih 26 zemalja predstavnike u evropskim kupovima (grupna faza) imati najmanje 34 zemlje. Skoro sigurno – uključujući i BiH.\nDakle, izuzetna je to prilika da konačno ugledamo jedan bh. klub u grupnoj fazi nekog evropskog takmičenja. Šanse da to dočekamo upravo u Ligi Evrope 2 su ogromne, s obzirom da plasman u “ligaški” dio takmičenja, gledajući statističku vjerovatnoću, neće uspjeti osigurati tek nogometni liliputanci iz zemalja kao što su San Marino, Andora, Gibraltar…\nSve zemlje čiji su savezi članovi UEFA imaće pristup za sva tri takmičenja, a zadržat će dosadašnji broj klubova koji idu u euro-kupove.\nŠto se tiče Lige prvaka nema promjena, novina je da će se finala sva tri takmičenja igrati u toku iste sedmice – u srijedu će se igrati finale Lige Evrope 2, u četvrtak finale Lige Evrope, a u subotu finale Lige šampiona.\nTokom naredne godine bit će donijeta odluka o zvaničnom imenu takmičenja, brendingu, sistemu koeficijenata i komercijalne strategije.\nU saopštenju UEFA navedeno je da formiranje trećeg takmičenja neće utjecati na Ligu prvaka i principe po kojima sada funkcionišu kvalifikacije u grupnim fazama elitnog takmičenja.\naleksander ceferinliga evrope 2uefa\nBilo bi dobro da će sustav kvalifikacija UEL2 biti kako ste objavili, ali teško je zaključiti kako ste iz dokumenta koji je objavila UEFA shvatili da ”plasman u ligaški dio takmičenja, gledajući statističku vjerovatnoću, neće uspjeti osigurati tek nogometni liliputanci iz zemalja kao što su San Marino, Andora, Gibraltar…”. Ukratko, da se UEL2 igra od sljedeće sezone naša tri predstavnika bi opet krenula od prvog kola kvalifikacija, a za plasman u grupnu fazu bi morali preskočiti četiri kluba… Već u drugom kolu kvalifikacija bi mogli igrati protiv šestoplasirane ili petoplasirane momčadi iz Rusije, Portugala, Turske, Ukrajine, Belgije, Austrije, Nizozemske… U… Čitaj više »\nU grupnu fazu Europske ali druge lige.


Stranka moderne Srbije najoštrije osuđuje današnji varvarski napad ekstremista u naselju Borča na naše sugrađane albanske nacionalnosti. Pozivamo policiju i tužilaštvo da preduzmu sve zakonom propisane mere iz svoje nadležnosti i pokrenu postupke protiv organizatora i učesnika današnjeg napada na pekaru “Roma”.\nBilo kakvo oklevanje državnih organa da odlučno reaguju značilo bi podršku širenju međunacionalne netrpeljivosti i mržnje. Smatramo da je nedopustivo da se u našem društvu bilo ko napada zbog izražavanja svoje nacionalne i verske pripadnosti, jer se time ograničavaju osnovna ljudska prava zagarantovana međunarodnim konvencijama i Ustavom Srbije. Ako želimo Srbiju kao modernu i razvijenu državu moramo se izboriti za to da se svi njeni građani osećaju sigurno i slobodno bez obzira na svoju nacionalnost. Tek uz postizanje ovog cilja moći ćemo da zaista govorimo o zdravom društvu koje poštuje evropske i civilacijske vrednosti i nalazi se na putu članstva u EU.\nŽelimo da izrazimo punu podršku našim sugrađanima albanske nacionalnosti koji su danas napadnuti uz nadu da će vinovci današnjeg incidenta biti procesuirani u što kraćem vremenu.


Cena i dalje kamen spoticanja - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Cena i dalje kamen spoticanja\nSastanak proizvođača maline i vlasnika hladnjača u ariljskom kraju\n* Potrebno je urediti ceo lanac proizvodnje, otkupa i prodaje malina, saglasni proizvođači i hladnjačari\nN. Kovačević20.05.2015. 09:34\nProizvođači maline iz ariljskog kraja sastali su se juče sa vlasnicima osam najvećih hladnjača iz tog regiona, ali nisu ugovorili cenu ovogodišnjeg roda. Dok proizvođači insistiraju na 240 dinara po kilogramu, vlasnici hladnjača smatraju da je još rano da se ona određuje, te da bi iznos trebalo da utvrdi tržište i to uoči berbe koja će početi za mesec i po.\nZbog šteta, koje se procenjuju na oko 14 miliona evra, koje je nevreme praćeno gradom nanelo malinama, kupinama, jagodama i drugom voću i poljoprivrednim kulturama, jer protivgradna zaštita nije reagovala, opština Ivanjica juče je proglasila vanrednu situaciju u šest sela – Međurečju, Braljevu, Pridvorici, Devićima, Brezovi i Prilikama. „Ministarka je obećala da će država nadoknaditi štete u malinjacima i čekamo da to obećanje ispuni. U suprotnom i mi ćemo zatražiti njenu ostavku“ – poručio je Milan Đukić, predsednik Srpske maline.


Osamnaest godina od Rambujea | Radio Kosovska Mitrovica\n6. February, 2017 13:57 |\nMeđunarodna konferencija o rešavanju kosovske krize održana je 6. februara 1999. godine u zamku Rambuje kod Pariza.\nPrvi krug razgovora trajao je do 23. februara i završen je bez rezultata. Drugi je počeo 15. marta, u Centru “Kleber” u Parizu da bi posle njegovog neuspeha, samo devet dana kasnije, 24. marta počelo bombardovanje Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) od strane NATO-a.\nVojna agresija trajala je 78 dana, posle čega je usledilo potpisivanje Kumanovskog sporazuma u junu 1999. godine i usvajanje rezolucije 1244 Saveta Bezbednosti Ujedinjenih nacija (UN).\nDošlo je do povlačenja jugoslovenskih snaga bezbednosti sa Kosova i Metohije (KiM) i uspostavljanja privremene administracije UN.\nTrinaestočlanu srpsku delegaciju u Rambujeu predvodio je tadašnji potpredsednik Vlade Ratko Marković. U delegaciji kosovskih Albanaca bili su, između ostalih, predsednik Demokratskog saveza Kosova Ibrahim Rugova, jedan od komandanata OVK, a sadašnji predsednik Kosova Hašim Tači aktuelna ministarka u kosovskoj vladi zadužena za dijalog sa Beogradom.\nSrpska delegacija je u Rambujeu odbila da “direktno razgovara s teroristima”, pa se pregovaralo “šatl diplomatijom” iz različitih prostorija, pisanim porukama i preko posrednika.\nPrištinska strana je potpisivanje ponuđenog sporazuma uslovljavala referendumom o samoopredeljenju, a Beograd je odbijao dolazak stranih trupa, kao i referendum o samoopredeljenju Kosova.\nObe strane su poslednjeg dana konferencije, 23. februara, međutim, uslovno prihvatile sporazum o Kosovu i Metohiji. Srpska delegacija načelno je prihvatila politički deo, odnosno široku autonomiju Kosova, ali je izričito odbacila vojni aneks sporazuma navodeći da bi primena praktično značila okupaciju i ograničenje suvereniteta SRJ.


Srbija za dva meseca izvezla 12.000 tona maline - Bizlife.rs\nSrbija za dva meseca izvezla 12.000 tona maline\n20:21 Arilje, 13/03/2017\nSrbija je u poslednja dva meseca izvezla 12.000 tona maline i dominira u kvalitetu tog voća, kaže ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, ističući da su apsolutno netačne tvrdnje da uvoz maline uništava domaću proizvodnju.\nNedimović je nakon sastanka s hladnjačarima u Arilju naveo da je tokom januara i februara u Srbiju uvezeno svega 1.000 tona maline, od čega 600 tona iz Bosne i Hercegovne, saopštilo je resorno ministarstvo.\n“Mi smo potpisnici različitih sporazuma koji garantuju otvoreno tržište, ali Srbija dominira u kvalitetu i uvezena roba ne može trenutno da parira domaćoj”, naglasio je ministar, navodi se u saopštenju.\nNedimović je pozvao otkupljivače maline i drugog jagodičastog i bobičastog voća da učestvuju u formiranju stalne radne grupe u okviru Ministarstva poljoprivrede koja će koordinirati aktivnosti između njih i proizvođača.\n“Želimo da sagledamo malinu kao strateški poljoprivredni proizvod, ne samo u okviru otkupne cene koja će biti ove godine, već i šire da li imamo dovoljno skladišnih kapaciteta za kompletnu proizvodnju i šta će se dešavati u narednim godinama”, rekao je Nedimović.\npoljoprivreda malina nedimovic\nKoliko su izvezli do kraja decembra, roda 2016. U cemu je onda problem.\n13/03/2017 u 22:39


Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore | EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA ALARMANTNA: Crna Gora najgora u Evropi, Vlada ćuti\n10 Feb EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA ALARMANTNA: Crna Gora najgora u Evropi, Vlada ćuti\nPosted at 11:52h in Društvo, Šta se krije iza pandemije\tby\tCentar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nOpštine i zdravstvene ustanove traže pooštravanje mjera i kontrole, kao i medicinski kadar. Drugu sedmicu zaredom Crna Gora bilježi najviše novozaraženih na 100.000 stanovnika među 45 evropskih zemalja\nVapaji iz više opština i zdravstvenih ustanova da se mjere protiv koronavirusa pooštre, a njima upute medicinski timovi kao ispomoć, juče nisu izazvali hitniju reakciju Vlade i ministarke zdravlja Jelene Borovinić Bojović.\nMinistarka zdravlja i Vlada juče se nisu oglašavali povodom alarmantne epidemiološke situacije, iako su juče prema zvaničnoj najavi zasjedali Komisija i Savjet za borbu protiv kovida-19 i razmatrali predlog radne grupe da se uvedu restriktivnije mjere.\nNezvanično je saopšteno da će nove mjere da budu predstavljene danas, iako je i ranije najavljeno da aktuelne svakako važe do 10. februara.\nHitna reakcija nadležnih je izostala i uprkos zvaničnoj statistici – Crna Gora se već dvije sedmice nalazi na prvom mjestu u Evropi po broju novih slučajeva koronavirusa na 100.000 stanovnika, među 45 zemalja.\nTokom prošle sedmice u našoj zemlji zabilježeno je 573,3 novoinficiranih na 100.000 stanovnika, a među prvih deset zemalja sa najlošijom epidemiološkom situacijom nema niti jedne susjedne države.\nU Meljinama radi samo jedan ljekar\nEpidemiološka situacija u Herceg Novom je alarmantna, u opštoj bolnici Meljine juče je radio samo jedan ljekar, a rukovodstvo lokalne samouprave apelovalo je na Borovinić Bojović da pošalje medicinski kadar u tu primorsku opštinu.\nPotpredsjednica Opštine Herceg Novi Vesna Samardžić “Vijestima” je kazala da je epidemiološka situacija u tom gradu prilično alarmantna i da imaju oko 350 inficiranih koronavirusom i više od 500 osoba kojima je izrečena mjera samoizolacije, kao i da je zaražen veliki broj medicinskih radnika što otežava funkcionisanje zdravstvenog sistema.\n“Iz opšte bolnice Meljine i Doma zdravlja su nas obavijestili da su kapaciteti svedeni na nužni minimum i da su zdravstveni radnici opterećeni i iscrpljeni. U vojnoj bolnici radi samo jedan ljekar…”, saopštila je Samardžić.\nOna je kazala da je Dom zdravlja bio prinuđen da zatvori ambulantu u Igalu, a da se građani boje da bi se isto moglo desiti sa zdravstvenom stanicom u Bijeloj.\nSamardžić je rekla da su prekjuče uputili dopis ministarki zdravlja i predložili da se medicinski radnici iz Instituta za javno zdravlje ili drugih opština upute u bolnicu Meljine i Dom zdravlja kao ispomoć.\nOna je istakla i da imaju saznanja da se osobe kojima je propisana mjera samoizolacije slobodno kreću gradom, zbog čega je apelovala na institucije da povedu računa o tome i da kontrola bude stroža.\nSamardžić je pojasnila da Komunalna policija kontroliše pooštovanje mjera.\nApelovala je na sugrađane da ostanu kod kuće i poštuju mjere protiv koronavirusa, kako bi svi dali doprinos da se epidemija stavi pod kontrolu.\nPredsjednik Opštine Budva Marko Carević ponovo je juče pozvao građane i institucije na odgovornost. On je za agenciju Mediabiro kazao da da je veoma važno spasiti turističku sezonu.\n“Za dva, tri mjeseca počinje turistička sezona. Ako mi ne vratimo broj oboljelih na normalnu mjeru izgubićemo sezonu”, kazao je Carević. Opštinski Tim za zaštitu i spasavanje prekjuče je održao sastanak na kom je konstatovano da je neophodno pod hitno preduzeti mjere za zaštitu stanovništva od virusa, a Carević je zbog toga zatražio od Vlade da se uvede totalno zatvaranje u tom gradu. On je juče ocijenio da je taj scenario najbolji za budvu i da žali zbog zakašnjele reakcije.\nVirusom se zarazila 82 korisnika Doma starih\nInfekcija novim koronavirusom potvrđena je kod 82 korisnika i 22 zaposlenih Doma za stare u Bijelom Polju, a od 26. januara od posljedica kovida-19 preminulo je deset štićenika.\nTo su saopštili iz Instituta za javno zdravlje (IJZ) i istakli da je u Opštoj bolnici Bijelo Polje hospitalizovano devet korisnika Doma.\nIz IJZ-a su rekli da će, zajedno sa higijensko-epidemiološkom službom bjelopoljskog Doma zdravlja, a u cilju suzbijanja epidemije koronavirusa u Domu za stare u Bijelom Polju, nastaviti da pružaju svu neophodnu podršku i pomoć.\nNovi koronavirus registrovan je juče kod još 577 osoba, dok je od posljedica infekcije preminulo deset pacijenata.\nIz IJZ je juče saopšteno da je iz Podgorice 218 novozaraženih, Nikšića 74, Budve 73, Tivta 34, Herceg Novog 28, Cetinja 25, Kotora 22, Bijelog Polja 21, Ulcinja 18, Danilovgrada 14, Berana, Bara i Pljevlja po 8, Plava i Andrijevice po 6, Petnjice 5, Tuzi i Kolašina po 2, dok je u Rožajama, Mojkovcu, Plužinama, Gusinju i Žabljaku registrovan po 1 novi slučaj koronavirusa.\n„Od jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno deset smrtna ishoda povezanih sa kovid-19, i to kod pacijenata iz Bijelog Polja (3), Nikšića (2), Budve (2), Plava (1), Podgorice (1) i Žabljaka (1) od kojih je najmlađi imao 52, a najstariji 90 godina starosti”, saopšteno je juče iz IJZ.\nOpozicija traži ostavku ministarke\nDemokratska partija socijalista (DPS) zatražila je od premijera Zdravka Krivokapića da smijeni ministarku zdravlja, zbog, kako su saopštili, niza neodgovornih i nestručnih postupaka koji su doveli do katastrofalne epidemiološke situacije i prijete da potpuno uruše zdravstveni sistem.\nIz Socijaldemokratske partije (SDP) ocijenili su da nesnalaženje predstavnika Vlade u borbi protiv koronavirusa ovih dana doživljava kulminaciju i da je najbolje da Borovinić Bojović podnese ostavku.\nPredsjednik Socijaldemokrata (SD) Ivan Brajović kazao je da je činjenica da je situacija u Budvi i Herceg Novom alarmantna, što su potvrdili predsjednici tih opština, ali da je slična i u čitavoj državi.\nRekao je da dramatična zdravstvena situacija nameće potrebu da se svi, a posebno trenutna vlast, izdignu iznad dnevne politike i doprinesu njenom urgentnom rješavanju.\nOstavku ministarke zatražili su i iz Liberalne partije.


U Banjaluci počeli "Dani studenata"\nsrijeda, 19 april 2017 09:58\nManifestacija "Dani studenata", koja je sinoć otvorena u Banjaluci, okupiće do 28. aprila nekoliko hiljada učesnika.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, koji je sinoć prisustvovao svečanom otvaranju ove manifestacije u Narodnom pozorištu RS, rekao je da se u našem gradu istovremeno odvijaju studentski dani i događaji povodom obilježavanja Dana grada - 22. aprila.\n"Dani grada Banjaluke koje obilježavamo ove sedmice odvijaju se pod jednim lajt motivom da je Banjaluka grad mladih, prijatelj djece i prijestonica kulture", rekao je Radojičić, dodajući da te tri odrednice definišu niz događaja, ali i buduće pravce razvoja.\nRektor banjalučkog Univerziteta Milan Mataruga rekao je u obraćanju na skupu da trebaju posebni "Dani studenata", kao svojevrstan podstrek postignućima, inovativnosti i energiji koju studenti pokazuju i to ne samo u učionicama, laboratorijama i na ispitima.\n"Biće to dani koji će služiti kao podsjetnik da je Banjaluka grad mladih, jer će narednih 10 dana grad disati i živjeti u ritmu ove manifestacije", naglasio je Mataruga.\nU okviru ove manifestacije, predviđeno je održavanje više od 50 aktivnosti, koje su podijeljene u studentske sportske igre, koncerte, edukativne radionice, kao i druge sadržaje iz oblasti kulture i zabave. Takođe 25. aprila biće održan i "Dan otvorenih vrata" za maturante srednjih škola iz cijele Republike Srpske, stoji na sajtu Gradske uprave.\nOrganizovani su i nastupi regionalnih, ali i domaćih bendova, te bioskop i žurka na otvorenom, a 27. aprila planiran je koncert rok grupe "Riblja čorba".


Nove ideje po meri zajednice - svečana dodela sertifikata za uspešnu realizaciju socijalno-inovativnih projekata lokalnih samouprava\nĆuprija, 7. jun 2021.\nProgram Swiss PRO organizuje svečanu dodelu sertifikata za uspešnu realizaciju socijalno-inovativnih projekata lokalnih samouprava u partnerstvu sa organizacijama civilnog društva u okviru javnog poziva „Nove ideje po meri zajednice“.\nDogađaj će uz poštovanje svih propisanih mera biti održan u četvrtak 10. juna 2021. godine, sa početkom u 12 časova, u Ćupriji (Akademija vaspitačko-medicinskih strukovnih studija, Ul. Bulevar vojske bb).\nVlada Švajcarske preko programa Swiss PRO pruža posebnu podršku za unapređenje socijalne uključenosti i poboljšanje položaja ranjivih grupa u lokalnim zajednicama, čemu su veliki doprinos dali i rezultati osam projekata sprovedenih u okviru ovog javnog poziva. Na događaju će biti reči o značaju ovakve podrške kako za razvoj lokalnih politika, tako i za primenu konkretnih mera socijalne uključenosti na lokalnom nivou.\nDogađaju će prisustvovati predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Švajcarske agencije za razvoj i saradnju, Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS), kao i predstavnici svih podržanih lokalnih samouprava i partnerskih organizacija civilnog društva.\n12:00 - 12:05 Pozdravna reč\n12:05 - 12:25 Uvodna obraćanja\nMirjana Ćojbašić, pomoćnica ministarke za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nRihard Koli, direktor Švajcarske kancelarije za saradnju\nMarko Vujačić, šef programa UNOPS u Srbiji\nJovica Antić, predsednik opštine Ćuprija\n12:25 - 13:35 Predstavljanje rezultata projekata\nNataša Ivanović, službenica za socijalnu uključenost programa Swiss PRO\n12:35 - 12:40 Predstavljanje videa o projektu opštine Raška\n12:40 - 12:50 Predstavljanje najboljih primera projekata JLS u partnerstvu sa OCD\nZehra Hasanbegović, Udruženje psihologa Novi Pazar\nDanijela Pejov, korisnica projekta Grada Smedereva\nStojanka Dželatović, korisnica projekta Opštine Ćuprija\n12:50 - 13:00 Svečana dodela sertifikata


Kremlj ne zna ništa o deportaciji Rusa iz Srbije\nDmitrij Peskov, portparol Kremlja\nKremlj ništa ne zna o navodnom protjerivanju nekoliko ruskih državljana iz Srbije, o čemu su pisali srpski i ruski mediji, izjavio je u petak portparol ruskog predsjednika Dmitrij Peskov.\n"Ne, ništa nam nije poznato", rekao je Peskov, odgovarajući na pitanje novinara kako komentariše takve informacije u medijima, kao i povod za posjetu sekretara Savjeta za nacionalnu bezbjednost Rusije Nikolaja Patruševa Beogradu.\n"Patrušev je u statusu aktivne saradnje i dijaloga sa svojim kolegama u inostranstvu." rekao je portparol Kremlja.\n"Znate da ima aktivnu komunikaciju sa kolegama iz brojnih država širom svijeta. Uzimajući u obzir posebnu prirodu naših odnosa sa Srbima, naravno, potpuno je normalno da dolazi do takve razmjene posjeta. Naravno, bilateralni odnosi i situacija u regionu su prvi prioritet", rekao je Peskov, prenosi Tass.\nBeogradski dnevnik Danas pisao je u četvrtak da je nekoliko državljana Rusije projterano iz Srbije zbog učešća u pripremi terorističkih akcija u Crnoj Gori.\nMoskovski dnevnik Komersant objavio je u petak da je u odnosima Moskve i Beograda nastao skandal bez presedana u postsovjetskoj istoriji, koji je posjetom Beogradu rješavao Patrušev.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić, navodi Tass, ranije je odbio da komentariše izvještaje lokalnih medija o deportaciji ruskih državljana iz Srbije.\nKako navodi ruska agencija u odgovoru na pitanje TV N1, na pisanja Danas-a, Vućić je rekao da "ne komntariše pisanje tabloida".\nAgencija Beta na ovu temu navodi da Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, kao ni Ministarstvo vanjskih poslova Rusije nisu do sada odgovorili na pitanje te agencije da li je tačno da je protjerano nekoliko ruskih državljanina i da li je Patrušev iz tog razloga boravio u Beogradu.\nAgencija Tass još dodaje da im je Ruska ambasada u Beogradu rekla da nijesu dobili formalno obavještenje o navodnoj deportaciji ruskih građana iz Srbije zbog umješanosti u pokušaj puča u Crnoj Gori, na dana parlamentarnih izbora održanih 16. oktobra.


Obeležena godišnjica Bitke na Kadinjači - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Obeležena godišnjica Bitke na Kadinjači\nUžice pamti heroje Kadinjače\n0Piše: N.Kovačević 29. novembra 2020. 19.45 Izmenjeno: 20.15\nOna je dodala da su „heroji Kadinjače zaslužili večno sećanje i stalno podsećanje novih generacija na veliku žrtvu i stradanje boraca Radničkog bataljona“.\nSvešetnici SPC su služili parastos, a vence i cveće su, na Spomen- obeležje Kadinjača, položile delegacije Vlade Srbije, Vojske Srbije, SUBNOR , Grada Užica, boračkih organizacija i drugih, kao i potomci poginulih boraca.\nZoran Antić, državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, poručio je da će Vlada Srbije „nastaviti da neguje tradiciju oslobodilačkih ratova, jer ćemo time“, kako je dodao „sačuvati svoj nacionalni i duhovni identitet“.\nVidosav Kovačević, predsednik SUBNOR Srbije, kazao da se to udruženje „bori protiv onih koji pokušavaju da menjaju istorijske činjenice“.\n„U Srbiji, od 1941. do 1945. godine, nije bio građanski rat. To je bila je narodnooslobodilačka borba. Zna se ko se borio protiv okupatora, zna se ko je pomagao okupatoru i zna se ko je bio pobednik“, rekao je Kovačević i ocenio da „nažalost, revizionisti istorije postaju sve glasniji, što je manje živih svedoka te istorije“.\nU Bici na Kadinjači, 14 kilometara od Užica, 29. novembra 1941. godine, nadmoćna nemačka vojska je porazila partizanske jedinice, koje su branile odstupnicu svom Vrhovnom štabu na čelu sa Josipom Brozom Titom, koji se iz Užica povlačio ka Sandžaku. Time je, nakon 67 dana, prestala da postoji Užička republika, jedina slobodna teritorija u Evropi u vreme Drugog svetskog rata, koja je bila upostavljena 24.septembra 1941. godine.\n29. novembar, Drugi svetski rat, Kadinjača, UžiceBeograd\nObeležena godišnjica oslobođenja Kraljeva\nSremski partizani to nisu zaslužili


Radovanović: Biće bezbedno tokom jula i avgusta, ali je najsigurnije letovati u Srbiji | Luftika\nEpidemiolog Zoran Radovanović izjavio je da bi tokom jula i avgusta trebalo da bude dosta bezbedno, kada je u pitanju koronavirus, ali da je epidemija ipak neizvesna stvar.\nIpak, on očekuje da virusa tokom letnjih meseci ili ne bude uopšte ili će se pojavljivati sporadično.\nRizik od putovanja, u tom slučaju, kako je rekao Radovanović za Blic, u načelu ne bi bio veliki.\n– Ali ako se negde pojavi mala epidemija, onda se komplikuje život onome ko se nađe van zemlje, pogotovo što ako se razboli, plaća i doktora, jer mislim da međunarodno putničko osiguranje to ne bi pokrivalo – rekao je Radovanović.\nRadovanović objašnjava koje su to zemlje koje bi na neki način predstavljale najbezbednije destinacije za boravak tokom ta dva meseca. Ipak, naglašava da je najbolje letovati u Srbiji.\n– Ali ako neko već hoće da ide u inostranstvo, bolje je da ide u neku susednu zemlju, da pređe samo jednu granicu, dakle u Bugarsku, Crnu Goru ili Hrvatsku. Što je dalje, to je komplikovanije, jer bilo gde na putu ako dođe do pojave epidemije, onda bi bilo problema da se ti ljudi vrate nazad – rakao je Radovanović.\nOn dodaje kako može da se pretpostavi da će tokom jula i avgusta biti relativno bezbedno, mada ne apsolutno, a baš zbog tog dodatnog rizika koji ne može da se isključi, predlaže se boravak u zemlji.\n– S te strane, ko hoće da bude siguran ima naše banje i slična odredišta ovde u Srbiji, mada verovatno neće biti bolesti ili će je biti jako malo u ta dva letnja meseca – rekao je Radovanović.\noznakeletovanje 2020 Zoran Radovanović


Bez pristupa devizama, Avganistan srlja u ekonomsku katastrofu\nTanjug 1. septembra 2021. 12:42\nLONDON – Visoki član Izvršnog odbora centralne banke Avganistana Šah Mehrabi pozvao je američko Ministarstvo finansija i Međunarodni monetarni fond da preduzmu korake i omoguće vladi koju vode talibani ograničen pristup deviznim rezervama zemlje, jer u suprotonom zemlji preti ekonomska katastrofa.\nTalibani su zapanjujućom brzinom preuzeli vlast u Avganistan, ali je malo verovatno da će militantna vlada brzo dobiti pristup svojim međunarodnim rezervama od otprilike 10 milijardi dolara, koje drži DaAvghanistan banka (DAB) uglavnom na računima van zemlje.\nAdministracija američkog predsednika DŽoa Bajdena saopštila je sredstva centralne banke koje avganistanska vlada ima u Sjedinjenim Državama neće biti stavljena na raspolaganje talibanima, a MMF je objavio da ta zemlja neće imati pristup ni resursima ovog međunarodnog kreditora.\nMehrabi, profesor ekonomije na koledžu Montgomeri u Merilendu i član Izvršnog odbora avganistanske centralne banke od 2002, izjaio je danas u telefonskom intervjuu za Rojters da se Avganistan suočava s „neizbežnom ekonomskom i humanitarnom krizom“ ako njegove međunarodne rezerve ostanu zamrznute.\nOn je naglasio da ne govori u ime talibana, već da to čini u svojstvu aktuelnog člana odbora banke, dodajući da planira da se ove sedmice sastane sa američkim zakonodavcima i da se nada da će uskoro razgovarati i sa zvaničnicima Ministarstva finansija SAD-a.\n„Ako međunarodna zajednica želi da sprečiti ekonomski kolaps, jedan od načina bi bio da se Avganistanu omogući ograničen i nadziran pristup njegovim rezervama“, rekao Mehrabi.\nOnemogućavanje pristupa će, kaže, ugučiti avganistansku ekonomiju i direktno će pogoditi narod, girajući sve više domaćinstava u siromaštvo.\nMehrabi predlaže da SAD dozvole novoj vladi u Kabulu pristup ograničenom iznosu sredstava svakog meseca, na primer u rasponu od 100 do 125 miliona dolara za početak, a koji bi nadgledao nezavisni revizor.\n„Bajdenova administracija treba da pregovara sa talibanima o novčanim sredstvima jednako kao što su pregovarali o evakuaciji“, smatra on.\nAko sva sredstva ostanu zamrznuta, inflacija će, kako objašnjava, nastaviti da raste, Avganistanci neće moći da priušte osnovne egzistencijalne potrebe, a centralna banka će izgubiti glavne alate za vođenje monetarne politike.\n„Talibani mogu da prežive od naplate carina, povećanja proizvodnje opijuma ili prodaje američke vojne opreme koju su uzeli, ali će obični Avganistanci svakodnevno trpeti i oslanjati se samo na međunarodnu humanitarnu pomoć ako zemlja ne bude imala pristup deviznim sredstvima“, dodao je Mehrabi.\nPosle skoro 20-godišnje američke intervencije u ovoj zemlji, avganistanska ekonomija je postala dolarizovana i visoko zavisna od uvoza koji mora da se plaća u stranoj valuti, rekao je Mehrabi za Rojters.


Poruka iz Skoplja: Kosovo i Unesko — kako EU, tako i mi - 21.08.2017, Sputnik Srbija\nVlada Makedonije saopštila je da će u odnosu na glasanje za članstvo Kosova u Unesko imati u vidu poziciju većine zemalja članica EU, javila je Televizija Telma. 21.08.2017, Sputnik Srbija\n13:42 21.08.2017 (Osveženo: 03:44 26.08.2021)\nVlada Makedonije saopštila je da će u odnosu na glasanje za članstvo Kosova u Unesko imati u vidu poziciju većine zemalja članica EU, javila je Televizija Telma.\n21 Avgust 2017, 13:02\nPojedini mediji javili su da je osoblje ambasade Srbije povučeno zbog eventualnog budućeg glasanja Makedonije o članstvu Kosova u Unesku.\nVlada Makedonije navela je da uvek sledi interese države bazirane na pricipima dobrosusedstva i unapređenja regionalne saradnje, neutralnosti i nemešanja u sporove među državama, prenosi B92.\n„Makedonija razvija prijateljske odnose sa svim susednim zemljama. Kada postoje otvorena osetljiva pitanja između dva naša suseda, Vlada Makedonije će uvek slediti interese države baziran na principima dobrosusedstva i unapređenja regionalne saradnje, neutralnosti i nemešanja u sporove među tim državama. U odnosu na glasanje za članstvo Kosova u Unesko, Vlada Makedonije će imati u vidu poziciju većine zemalja članica EU“, navela je Vlada.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Svijet se solidariše s protestima u SAD\n01. 06. 2020. 22:41 >> 22:39 0\nHiljade ljudi su danas demonstrirale u Oklandu, najvećem gradu Novog Zelanda, u znak protesta zbog ubistva Afroamerikanca Džordža Flojda tokom hapšenja u SAD, a osudili su i policijsko nasilje i rasizam i u svojoj zemlji.\nDemonstranti u Oklandu su ispred Konzulata SAD klečeći - što je postalo opšti gest odavanja pošte Flojdu, držali transparente "Pravi virus je rasizam" i "Ne mogu da dišem" - što su bile posljednje riječi Flojda dok ga je policajac gušio.\nStotine ljudi pridružile su se mirnim protestima i bdenjima u drugim gradovima Novog Zelanda, gdje je danas državni praznik, Rođendan kraljice.\nU Iranu, gdje su vlasti posljednjih godina nasilno ugušili više protesta, u kojima je ubijeno više stotina, a uhapšeno nekoliko hiljada ljudi, državna televizija je više puta emitovala snimke nereda tokom prostesta na američkim ulicama.\nPortparol Ministarstva spoljnih poslova Irana, Abas Musavi, pozvao je vladu i policiju SAD da "prestanu da primjenjuju nasilje nad svojim narodom i puste ga da diše".\nAmeričkim građanima je poručio da je "svijet uz njih" i da Iran žali zbog "nasilja američke policije".\nI u drugim delovima svijeta održani su protesti u znak podrške demonstrantima u Americi i s porukama domaćim vlastima.\nU Brazilu su stotine ljudi protestovale zbog zločina policije nad crncima u favelama Rio de Žaneira. Policija je upotrebila suzavac da ih rastera, dok su demonstranti uzvikivali "Ne mogu da dišem!", ponavljajući Flojdove riječi.\nRusija ocjenjuje da "SAD imaju sistemski problem s ljudsim pravima", a mediji u Kini proteste u Americi komentarišu uz osvrt kako se podrška antivladinim demonstracijama u Hong Kongu vraća Amerikancima kao bumerang.\nŠtampa u Sjevernoj Koreji široko izvještava o demonstracijama u Sjedinjenim Državama, ali ne pominje vladu SAD.


Istraživanje javnog mnjenja: Kina prijatelj i najveći donator Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i kineska ambasadorka Čen Bo dočekuju Sinofarm vakcine\nKina je prijatelj Srbije, trećina građana smatra da je Kina najveći donator, a gotovo polovini se dopada komunističko uređenje Kine, navodi se u istraživanju Instituta za evropske poslove o stavovima građana Srbije o Kini.\nIstraživanje je sprovedeno u periodu od 29. marta do 7. aprila na 1207 ispitanika.\nRezultati pokazuju da 48,2 odsto građana Srbije odnose Beograda i Pekinga ocenjuje ocenom 5, dok je prosečna ocena 4,21.\nČak 77% ispitanika veruje da će odnosi Srbije i Kine u budućnosti biti bolji, 7% ima suprotan stav, dok 16% njih nije umelo da se izjasni po ovom pitanju, navodi se u istraživanju.\nNajveći procenat anketiranih - njih 36,4 odsto informiše se o odnosima Srbije i Kine preko televizije, slede internet portali sa 24,9 odsto, štampa 13,5 odsto, društvene mreže 11,4 odsto, dok se 10 odsto ispitanika informiše preko porodice, prijatelja ili radio stanica.\nKina najviše pomogla u pandemiji\nNešto više od polovine ispitanika, 56,4 odsto, smatra da je Srbiji najviše Kina pomogla tokom pandemije,17 odsto navodi Evropsku uniju, 10,3 odsto spominje Rusiju, dok se ostali odgovori javljaju u manje od 2 odsto slučajeva.\nČak 83 odsto ispitanika Kinu vidi kao prijatelija Srbije, a samo 3 odsto je vidi kao neprijatelja.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je političar koji najviše radi na dobrim odnosima Srbije i Kine, tako ocenjuje 80,1 odsto ispitanika.\nPozitivan stav prema komunističkom uređenju Kine ima 47 odsto ispitanika, uglavnom muškarci stariji od 60 godina sa nižim nivoom obrazovanja, koji stanuju van gradskih naselja.\nTokom pandemije, u Srbiju je iz Kine stiglo nekoliko kontingenata medicinske opreme, ali nije jasno da li je to kupljeno ili je Kina to donirala.\nSrbija je i prva zemlja u Evropi koja je kupila i počeka da koristi kineske Sinofarm vakcine, kojih je do sada stiglo dva miliona.\nSrbija i Kina imaju potpisan sporazum o Sveobuhvatnom strateškom partnerstvu iz 2016, a sarađuju i na ekonomskom i vojnom planu.\nVučić sa predstavnicima Sinofarma dogovorio isporuku novih dva miliona vakcina\nTrka SAD i Kine u distribuciji vakcina u Evropi\nVučić sa ministrom odbrane Kine o jačanju sveobuhvatnog strateškog partnerstva\nKineski Sinofarm: Rezultati kliničkih istraživanja potrebni za odluku o trećoj dozi vakcine protiv Kovida\nVakcinacija stranih državljana: Plus za Vučića u Briselu po kineskom modelu


SportDC - Vesti - Međunarodna košarka - "Ralja INTERGALACTIC" iz Prnjavora za Rigu: U finalu bolji od svjetskih šampiona\nPonedeljak, 27.01.2020 10:13\n22.07.2019 Slobodan Živanić\nPobjednik satelit turnira “VIVIA 3x3 Prnjavor 2019” je ekipa “Ralja Intergalactic”koja je u finalnom meču savladala najbolje rangiranu ekipu na 3x3 FIBA listi, ekipu Novog Sada sa 17:15.\nVeoma uzbudljiv meč viđen je sinoć na Trgu srpskih boraca u Prnjavoru, a po mnogima komentarima odigran je najkvalitetniji turnir ulične košarke na ovim prostorima. Nakon deset minuta velike borbe i rezultatske neizvjestnosti, u posljednjim sekundama regularnog dijela finalnog meča poenima Marka Savića ekipa Novog Sada izborila je produžetak. U produžetku Vuk Obradinović trojkom pobjeđuje svjetskog šampiona ekipu Novog Sada i odvodi Ralju Intergalactic na Čelendžer u Rigu.\nMVP turnira bio je Vuk Obradinović iz pobjeničke ekipe, dok je najbolji mladi igrač Stefan Milošević. Pobjednik u šutu za tri poena bio je Anthony Maurice Chada, Marko Miletić pobjednik je takmičenja u zakucavanju.\nFInalni meč u kom se sastale prva i jedanaesta ekipa na svijetu, Novi Sad I Ralja Intergalactic oduševila je ne samo Prnjavorčane nego sve prisutene, a prema procjenama organizatora preko 5.000 ljudi je pratilo ovaj događaj putem prenosa uživo.\nSvi igrači istakli kako je turnir u potpunosti opravdao očekivanja, što je potvrdilo da se u Prnjavoru igra najkvalitetniji 3x3 basket u cijeloj Bosni i Hercegovini a cijelokupni turnir jedan od najboljih na prostoru bivše Jugoslavije.\n“Posljednja dva dana turnira imali smo prilike da gledamo, najbolje ekipe iz Srbije, Crne Gore, BiH, Slovenije, Švajcarske i Belgije. Naravno, najveću pažnju privuklo je pojavljivanje najbolje svjetske ekipe Novi Sad, osvajača evropskih i svjetskih klupskih i reprezentativnih medalja”, rekao je član organizacionog odbora Ljubiša Šikarac koji je predsjenik 3x3 saveza RS.\nSeniorsko finale lige Republike Srpske zbog izostanka ekipe iz Sarajeva, registrovano je službenim rezultatom, tako da je pehar šampiona otišao ekipi “Sport Cafe” (Nikola Nedinić, Arsenije Vučković, Marko Miletić, Stefan Milošević).\nPrvo mjesto kod pionara pripalo je ekipi “Go Pack” (Damjan Milakov, Petar Trivičević, Stefan Krajišnik, Mihajlo Milinčić) koji su bili bolji od “Bulldogsa” (Aljoša Janković, Lazar Savić, Luka Šušnjar, Nemanja Blagojević) rezultatom 10:8.\nNeizvjesno je bilo i kadetsko finale gdje je ekipa kafe bar “Squar” (Marko Petrović, Aleksandar Novković, Miloš Ilić) savladala ekipu “3x3 Aleksandrovac” (Danilo Gajanović, Dalibor Blagojević, Milenko Kelecević) rezultatom 12:9.\nU kategoriji junior pekara “Milun” (Stefan Milošević, Dalibor Blagojević, Danilo Gajanović, Veljko Gajanović) savladala je ekipu “Hih Živinice” (Haris Andrelija, Armin Subašić, Emir Čerkezović, Nedim Omerović) rezultatom 21:20.\nVivia 3x3 satelit rezultati:\nPROFI NOVA (BiH) - TEAM ANTWERP (Bel) 18-21\n3X3 MARIBOR (Slo) - BR0X (Srb) 17-21\nRALJA (Srb) - INVING (BiH) 22-15\nNOVI SAD (Srb) - SPORT CAFFE (BiH) 21-14\nRALJA (Srb) - TEAM ANTWERP (Bel) 20-18\nNOVI SAD (Srb) - BR0X (Srb) 20-13\nMeđunarodna košarka Muškarci Bosna i Hercegovina Republika Srpska Prnjavor\nEL: Larkin srušio Real u Madridu


Novina u Evroligi - Nesportska za sprečavanje kontre - Sportske.net\nNovina u Evroligi - Nesportska za sprečavanje kontre\nJedna od novina u novoj evroligaškoj sezoni ticaće se i interpretacije Pravilnika igre, pa će tako u novoj sezoni svaki "taktički" faul biti kažnjavan nesportskom greškom.\nLipovij pronašao novi angažmanZvezda u novoj Evroligi - Koliko mečeva u ''Areni'', a koliko u ''Pioniru''?Zvezda osvojila turnir u Vršcu, Budućnost poslednja!Finalisti ABA lige igraju za trofej u VršcuKK Crvena Zvezda nastavlja prodaju sezonskih ulaznica\nNova sezona u elitnom košarkaškom takmičenju na neki način će biti revolucionarna jer su čelnici Evrolige odlučili da se regularni deo sezone igra po ligaškom sistemu kako bi svaki klub odigrao najmanje po 30 mečeva.\nOsim te krupne promene biće i mnoštvo manjih u koje spada i promena tumačenja Pravilnika igre po čemu će se Evroliga razlikovati od takmičenja pod okriljem FIBA.\nNa predlog najvećih klubova Evrope sudije bi u novoj sezoni svaki "taktički" faul kojim se sprečava brza tranzicija, odnosno kontranapad, trebalo da kažnjavaju nesportskom ličnom greškom.\nOvakva inicijativa povezana je sa željom da igra bude što dinamičnija i atraktivna, te da se na mečevima Evrolige postiže što veći broj poena što je samo još jedna u nizu tendecija koje najbolje evropsko takmičenje želi da približi NBA ligi.\nOstaje nam da vidimo kako će se igrači snalaziti u novim okolnostima, a podsetićemo da će isto pravilo važiti i u ABA ligi pošto se u regionalnom takmičenju sudi po pravilniku koji je na snazi u Evroligi.


Subaru Impreza iz 2022., osnovni modeli KSV 2.0i odbačeni u Australiji, kako cene rastu – Danasnje\nHome/Automobili/Subaru Impreza iz 2022., osnovni modeli KSV 2.0i odbačeni u Australiji, kako cene rastu\nmacaxApril 22, 2022\n0 39,666 2 minuta citanja\nCena ulaska u novi mali automobil Subaru Impreza ili KSV mali SUV iz 2022. porasla je za 2700 dolara, nakon odbacivanja početnih modela – iako je tehnologija aktivne bezbednosti koja spasava živote sada standardna u celom asortimanu.\nNajpristupačnije varijante Impreze i KSV – sa oznakom 2.0i, bez sufiksa – nestale su sa veb-sajta Subaru Australia, gurajući cenu najjeftinije Impreze na 26.490 USD (2.500 USD), a osnovne KSV na 32.390 USD (2.700 USD), obe plus troškovi na putu.\nBrisanje osnovnih modela znači da su sve varijante Impreza i KSV opremljene autonomnim kočenjem u slučaju nužde (AEB) – što ranije nije bilo ugrađeno u modele 2.0i, uprkos tome što je standardno za skoro svaki drugi mali automobil i SUV koji se prodaje u Australiji.\nKao deo Subaruovog paketa aktivne bezbednosti ‘EieSight’, Impreza i KSV 2.0i takođe nisu imali pomoć pri zadržavanju trake, upozorenje o napuštanju trake i prilagodljivi tempomat – funkcije koje su standardno uključene u nove ‘bazne’ modele, 2.0i-L razrede.\nMeđutim, drugi ključni sistemi aktivne bezbednosti, uključujući praćenje mrtvog ugla, upozorenje na poprečni saobraćaj pozadi, AEB u rikverc, i automatska funkcija dugih svetala i dalje su ograničeni na više klase.\nU 2021. Impreza 2.0i činila je približno 18 procenata ukupne prodaje Impreze (oko 650 od 3.640 prodatih vozila), dok je oko 13 procenata prodatih SUV vozila KSV bili razreda 2.0i (oko 1210 od 9340 vozila).\n„U skladu sa obavezom kompanije Subaru Corporation ‘Ka nuli’ da nula fatalnih nesreća u vozilu Subaru do 2030. godine, i kao priznanje karakteristika koje postaju sve standardnije u svim segmentima, MI22 Impreza i KSV linija je ažurirana tako da uključuje Subaru Tehnologija EieSight® Driver Assist kao standard u svim varijantama“, rekao je portparol Subaru Australia u saopštenju.\n„Kao rezultat toga, Impreza 2.0i-L AVD i KSV 2.0i-L AVD će biti repozicionirani kao nove varijante početnog nivoa revidirane ponude.“\nCene širom asortimana Impreze su porasle za 500 dolara za model 2022. – sada po ceni od 26.490 dolara plus troškovi na putu za 2.0i-L limuzinu – ili 26.490 dolara za 2.0-L hatch – dok je KSV porastao za 400 na 500 dolara, sa 32.390 dolara plus troškovi na putu za 2.0i-L.\nPovećanje cena se pripisuje „povećanju troškova vezanih za proizvodnju“, prema portparolu Subarua Australia, bez dodavanja novih standardnih karakteristika.\nImpreza 2.0i-L je ranije koštala 2000 dolara više od osnovnog 2.0i, dok je KSV 2.0i-L ranije bio ponuđen za 2300 dolara premijum u odnosu na njegovu početnu varijantu 2.0i.\nImpreza 2.0i-L limuzina – 26.490 dolara (do 500 dolara)\nImpreza 2.0i-L otvor – 26.690 dolara (do 500 dolara)\nImpreza 2.0i Premium limuzina – 29.090 USD (do 500 USD)\nImpreza 2.0i Premium hatch – 29.290 USD (do 500 USD)\nImpreza 2.0i-S limuzina – 31.790 dolara (do 500 dolara)\nImpreza 2.0i-S hatch – 31.990 USD (do 500 USD)\nKSV 2.0i-L – 32.390 USD (400 USD više)\nKSV 2.0i Premium – 34.990 USD (400 USD više)\nKSV 2.0i-S – 37.690 USD (400 USD više)\nKSV Hibrid L – 35.990 USD (do 500 USD)\nKSV Hibrid S – 41.290 USD (do 500 USD)\nNapomena: Sve gore navedene cene ne uključuju troškove na putu.