SAD: za ili protiv Trampa\nNa izborima 6. novembra u igri je da li će Tramp da bude oslabljen ili osnažen na vlasti. Njegova popularnost je veća nego Baraka Obame u isto vreme 2010. godine\nAna Otašević | Demostat | Beograd 6. Nov 2018 | U fokusu\nIzbori na pola mandata u Sjedinjenim američkim državama su referendum o predsedniku, Tramp nije izuzetak. Ukoliko su rezultati u privredi dobri, obično partija koju predstavlja dobija. Da li će tako biti i ovaj put manje je izvesno, jer su Sjedinjene države sa dolaskom Trampa ispale iz predvidljivog političkog koloseka.\nPrva žrtva ovog radikalnog političkog zaokreta bile su prognoze. Trampova pobeda 2016. godine bila je neočekivana za istraživače javnog mnjenja i analitičare koji su uprkos najpreciznijim metodama merenja pulsa nacije spektakularno omanuli.\nNa izborima 6. novembra u igri je da li će Tramp zadržati kontrolu nad Kongresom ili će demokrate da preuzmu kontrolu u jednom ili oba doma.\nIstraživanja javnog mnjenja pokazuju da bi demokrate mogle da dobiju većinu u Predstavničkom domu, a republikanci da sačuvaju Senat.\nPrema sajtu „Pet trideset osam” koji objavljuje ankete i analize, demokrate imaju 6 od 7 šansi da preuzmu Predstavnički dom, odnosno republikanci imaju 1 od 7 šansi da zadrže prednost. U Senatu je situacija obrnuta – demokrate imaju 16 odsto šanse da preuzmu kontrolu. a republikanci 84 odsto da je zadrže.\nPopularniji od Obame\nTrampova popularnost je značajna ali ne dostiže 50 odsto. Podržava ga 47 odsto Amerikanaca, pokazuju najnovija istraživanja. To je više nego što je imao Barak Obama u isto vreme 2010. godine - 45 odsto.\nNa ruku mu idu izuzetni ekonomski pokazatelji - privredni rast od 4 odsto i istorijski najniži stepen nezaposlenosti.\nUticajni ekonomisti u Sjedinjenim državama smatraju, međutim, da će se tek pokazati pravi rezultati Trampove politike protekcionizma, oličene u sloganu „Amerika na prvom mestu”, ograničavanju imigracije i odbacivanju multilateralizma. Nobelovac Pol Krugman (i ne samo on) 2016. godine je prognozirao da će Trampov izbor da izazove globalnu recesiju.\nZa sada se ona ne nazire, sa poslednjim podacima koji pokazuju da je u poslednjih mesec dana u Sjedinjenim državama otvoreno 250 000 radnih mesta.\nEkonomija, međutim, ne zauzima glavno mesto u Trampovim govorima na predizbornim mitinzima podrške republikanskim kandidatima. Američki predsednik smatra da „nije uzbudljivo pričati o ekonomiji” i da ima „mnogo drugih stvari za priču”. Njegov fokus je i dalje na ilegalnim migrantima, odnosno na „ilegalnim vanzemaljcima koji pokušavaju da preplave Sjedinjene države na vašim dolarima”.\nNamera mu je da mobiliše bazu koju većinom čine beli muškarci iz radničke klase. Tramp uživa veliku podršku partije - 90 odsto podržava njegovu politiku.\nDa bi pokazao da je ozbiljan prošle nedelje je poslao više od 5 000 američkih vojnika na granicu sa Meksikom kako bi sprečili ulazak izbegličkog karavana koji se kreće iz Centralne Amerike ka Sjedinjenim državama. Iz istih razloga će, kako je rekao, ukinuti pomoć Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru. Burne reakcije izazvala je i njegova najava da će da ukine pravo državljanstva koje se stiče po rođenju na teritoriji države, odnosno da će da ukine državljanstvo deci čiji roditelji nisu stekli legalni status u Sjedinjenim državama.\nTrampov dolazak na čelo države produbio je podele koje postoje u američkom društvu po rasnim, verskim i socijalnim kategorijama. Njegov izbor je bio odgovor i na „umor od Klintonovih” kao i na uverenje većine glasača da politička elita u Vašingtonu ne predstavlja njihove interese. O stanju američke demokratije govori i podatak da samo 11 odsto Amerikanaca ima poverenje u Kongres.\nTramp će moći da sprovodi političku agendu ukoliko zadrži Senat, koji se pita za Vrhovni sud i za imenovanje federalnih sudija. Ali ako izgubi Predstavnički dom, moraće da pravi kompromise.\nOpozicioni Predstavnički dom će se truditi da mu smanji manevarski prostor i da istragama o ruskom uticaju na predsedničku kampanju 2016. godine izdejstvuje njegov opoziv.\nUkolio mu manevarski prostor bude ograničen na unutrašnjem planu, Tramp će imati više razloga da se posveti spoljnoj politici. Američka spoljna politika je postala teren nadmetanja demokrata i republikanaca, a Tramp bi tu mogao da potraži način da se afirmiše. Istraživanja pokazuju da podeljena vlada u Sjedinjenim državama, naročito kada je Predstavnički dom u rukama opozicije, povećava šanse da američki predsednik pokrene rat van zemlje. To su uglavnom male intervencije sa ciljem da se osvoje brze pobede.\nSvet prema Trampu\nNa planu spoljne politike očekivanja su da će nastaviti sa dosadašnjim smerom koji je najavio u predsedničkoj kampanji a potom i sprovodio u prvom delu mandata: ukidanje američkog trgovinskog deficita i nova kompozicija međunarodnih odnosa koja podrazumeva rušenje starih saveza i formiranje novih.\nGledano iz Vašingtona svet je podeljen na nekoliko kategorija, ne samo na dobre i loše momke, kao što je to bio slučaj u vreme njegovih prethodnika koji su demokratiju shvatali kao ideološko oružje u službi sopstvenih interesa, a intervencionizam kao način da se oni nametnu.\nTramp gleda svet iz ugla ekonomskog protekcionizma i izolacionizma u međunarodnim odnosima, što znači udaljavanje od prioriteta\nSevernoatlantskog saveza (NATO) na koji malo polaže. To bi mogla da bude dobra vest za Istočnu i jugo-istočnu Evropu ako bi uticala na smanjenje trenda gomilanja američkih trupa i njihovog oružja u ovom delu Evrope.\nTo znači i udaljavanje od tradicionalnih saveznika, što izaziva podozrenje ključnih članica Evropske unije, poput Nemačke, Velike Britanije i Francuske. Na Trampa u ovim zemljama uglavnom gledaju kao na anomaliju američkog glasačkog sistema, a ne kao na izraz dubljih promena u američkoj politici.\nNjihov stav je da sačekaju da prođe Trampova era i da se američka diplomatija vrati na multilateralni kolosek. Američki saveznici su uvređeni što ih Vašington više ne sluša.\nPosledica izbora na sredini mandata bi mogla da bude i da Tramp skloni ljude koji ne uživaju njegovu naklonost, poput sekretara odbrane Džejmsa Matisa, koji je nedavno u Skoplju poručivao da Moskva finansira propast referenduma.\nTramp od početka mandata pokazuje želju za saradnjom sa Putinom, što su demokrate iskoristile za svojevrsan lov na veštice kakav nije viđen od makartijeve ere (s tim što je Makarti bio republikanac). Američki predsednik zbog toga ne sme previše da se javno pokazuje sa ruskim kolegom, ali je stavio do znanja da ga smatra ravnopravnim sagovornikom kada je u pitanju rešavanje kriza na Bliskom istoku i drugih geopolitičkih žarista u svetu, kao i bilateralnih sporova, pre svega oko kontrole naoružanja.\nTrampovu sliku međunarodnih odnosa upotpunjavaju razni neprijatelji, poput severnokorejskog vođe Kim Džong Una, sa kojim održava neodređen odnos, i oni sa kojima je u otvorenom sukobu, kao što je Iran, kome je ponovo nametnuo sankcije.\nKina je glavni američki strateški rival 21. veka i ima posebno mesto u njihovom strateškom planiranju.\nMeđu prijateljima koji dele Trampovu viziju sveta je Italija Matea Salvinija, kao i Poljska i Mađarska, čiji lideri sa američkim predsednikom dele iste vrednosti. Na Bliskom istoku mu je veliki prijatelj Benjamin Netanjahu, verovatno njegov najveći saveznik u svetu. Izraelski premijer mu je pritekao u pomoć nakon antisemitskog napada u Pitsburgu i savetovao ga kako da se postavi prema saudijskom prestolonasledniku princu Mohamedu Bin Salmanu u aferi ubijenog saudijskog novinara Džamala Kašogija.\nNovi saveznik Vašingtona na međunarodnoj sceni je predsednik Brazila, Žair Bolsonaro, koga su prozvali „brazilski Tramp”. Ovaj tvrdi desničar koji je preuzeo upravljanje najvećom južnoameričkom zemljom sa nostalgijom gleda na vreme diktature. Kao jedan od prvih poteza po stupanju na dužnost predsednika najavio je premeštanje ambasade Brazila iz Tel Aviva u Jerusalem, sledeći Trampov kontraverzni potez.\nSvi ovi akteri na međunarodnoj sceni sa nestrpljenjem iščekuju ishod američkih izbora i odgovor na pitanje da li je Tramp oslabljen ili osnažen na vlasti.\nOdličan tekst. Pohvale! 6. Nov 2018


Predsjednik Srbije 12. februara u Zagrebu, sutra s Dodikom\n31.01.2018 18:40 | Srna\nBeograd - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će boraviti u Hrvatskoj 12. i 13. februara, na poziv predsjednika te zemlje Kolinde Grabar Kitarović."Smatram da je važno da razgovaramo i rešavamo probleme, ne samo u vezi sa različitim viđenjem prošlosti, već i o budućnosti", rekao je Vučić i ocijenio da je ova posjeta značajna i za stabilnost u regionu.\nOn je nakon razgovora sa predsjednikom Evropskog parlamenta Antoniom Tajanijem rekao novinarima da je evropskom zvaničniku prenio da je obaveza Srbije da na Kosovu i Metohiji, ali i u cijelom regionu, čuva mir.\n"Naša obaveza je da na Kosmetu i u celom regionu čuvamo mir i stabilnost. Važni su razgovori sa članom Predsedništva BiH iz reda bošnjačkog naroda Bakirom Izetbegovićem, sutra ću se videti sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom, kao što sam pre nekoliko dana razgovarao i sa Draganom Čovićem", istakao je Vučić.\nOn je zahvalio Tajaniju na podršci evropskom putu Srbije i istakao da Srbiji na tom putu "ostaje najteži dio posla".\n"Ostaje nam najteži deo posla, a to je pitanje Kosova, odnosa Beograda i Prištine. EU očekuje od nas pravno odgovarajući dokument, posle koga bismo mogli da postanemo članica EU", naglasio je Vučić.\nO ubistvu lidera Građanske inicijative "Sloboda, demokratija, pravda" Olivera Ivanovića, Vučić je rekao da Beograd zahtijeva da istraga bude "snažnija" i da ubice i nalogodavci budu privedeni pravdi. /kraj/dm/alj\nPoslanici u Saboru o posjeti Vučića: Treba normalizovati odnose\nTreba razgovarati i raditi na poboljšanju odnosa sa Srbijom, poručuje danas dio poslanika u hrvatskom Saboru, povodom, za neke iznenadnog, poziva predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović srpskom predsjedniku Aleksandru Vučiću da dođe u zvaničnu posjetu Hrvatskoj sredinom februara.\nPoziv je uslijedio, konstatuje hrvatska agencija HINA, nakon što su odnosi dvaju država ponovno zapali u ozbiljnu krizu, a poslanici Sabora su se osvrnuli u tom kontekstu i na pitanje da li je premijer Andrej Plenković učestvovao u odluci predsjednice Grabar-Kitarović da pozove srpskog kolegu u Zagreb.\nZastupnik SDSS, srpske stranke koja podržava vladu Plenkovića, Milorad Pupovac poručio je da je veoma značajno da dođe do tog susreta, kako bi se smirile negativne strasti, obuzdale negativne poruke i zaustavili polemički tonovi, koji nerijetko izazivaju neprijateljstva i animozitet.\n"Takođe je važno da se vratimo svim pitanjima koja već godinama nisu u fokusu politike i ne rješavaju se, a to su otvorena pitanja vezana uz rat, izbjeglice, nestale, ratne zločine, prava manjina i granice", dodao je Pupovac.\n"Svi znamo da se na tom susretu radi već nekoliko mjeseci. U nekoliko je navrata bio pripremljen pa ostavljen za neka bolja vremena, a sada se odlučilo da se, uprkos lošoj atmosferi, napravi rez i ide u to. Rizici pokazuju određenu smjelost i odgovornost da se stvari ipak zaustave na nekoj tački i da se treba posvetiti razgovorima", rekao je Pupovac.\nOn nije hieo da špekuliše na temu - da li je vlada učestvovala u razgovorima o Vučićevoj posjeti i da li je premijer Andrej Plenković ostao iznenađen tim pozivom.\n"To ne bi trebalo biti iznenađenje ni za koga, ako nije za mene ne bi trebalo biti ni za vladu, jer se mjesecima radi na realizaciji tog susreta", kaže Pupovac.\nPoslanica opozicionog GLAS-a Vesna Pusić istakla je da treba normalizovati odnose sa Srbijom.\n"Ne znam da li je to realno, ali je dobro raditi na poboljšanju odnosa između Hrvatske i bilo koje susjedne zemlje, naročito sa Srbijom", rekla je i dodala da su to vjerovatno najosjetljiviji odnosi u regionu.\nSmatra da vlada ne može biti iznenađena pozivom za posjetu predsjednika Vučića, jer takav susret mora da se koordinira između svih nadležnih za spoljnu politiku.\n"To treba da bude zaista pripremljeno, a ne za potrebe odnosa s javnošću", zaključila je Pusić.\nZastupnik HDZ, vodeće članice vladajuće koalicije, i bivši ministar spoljnih i evropskih poslova Miro Kovač kaže da je dijalog nužan i da treba razgovarati o otvorenim pitanjima, poput ratnog naslijeđa i, kako je rekao, "agresije na Hrvatsku".\n"Bilo bi vrlo važno da se napravi mali proboj, iskorak, i da se to vidi, neka to bude pitanje hrvatske manjine u Srbiji. Bilo bi za očekivati i pozitivno da hrvatska manjina u Srbiji bude zastupljena s mjestom u Skupštini Srbije", kazao je Kovač.\nSusretom lidera Hrvatske i Srbije niko ne bi trebalo da bude iznenađen, ocijenio je Kovač i dodao da je logično kad se dogovaraju tako kapitalne stvari da se o tome obave konsultacije i da svi akteri budu uključeni.\nI zastupnik najuticajnije opozicione SDP Joško Klisović smatra da je dobro da se nastavi dijalog sa Srbijom o otvorenim pitanjima "koji je zamro nakon što je SDP izašao iz vlade".\nNapominje, pak, da je politika predsjednice Kitarović pomalo zbunjujuća, jer je prije dva mjeseca otkazala posjetu Vučića uz objašnjenje da nisu sazreli uslovi, a izložba o Jasenovcu u UN samo je dodatni spor između Srbije i Hrvatske, pa tim više, kako je rekao, ne razumije da su sada stečeni uslovi za taj susret.\n"Pozdravljamo razgovore i mislimo da je to potrebno, a je li koordinirano s vladom? Mislim da nije i da vlada nije u tome učestvovala. Ali, stete ne može biti", ocijenio je Klisović.\nMiro Bulj, poslanik iz opozicionog Mosta, međutim, konstatuje da se ne zna kakva je hrvatska spoljna politika.\n"Pitao bih kakva je to politika kada u istome danu premijer šalje Srbiji diplomatsku notu, ministarka spoljnih poslova govori da su promotori četništva na čelu Srbije, a predsjednica poziva predsjednika Vučića. Narod je zbunjen i nije mu jasno o čemu se radi", kazao je Bulj.\nHvalimo se, kazao je, da imamo karijerne diplomate na čelu države, ali ovo je politika ''glup-gluplji-najgluplji'', a "odnos predsjednice i Vučića podsjeća na vremena odnosa Pahor - Kosor".


Politički haos u Prištini, Tači više ne pregovara sa Beogradom? - Sputnjik Srbija\n18:42 08 Decembar 2019\n18:14 27.06.2019 (osveženo 18:29 27.06.2019) Preuzmite kraći link\nPoslanik Skupštine Kosova Iljir Deda reagovao je na stav ustavnog suda ocenom da je nakon skoro dve godine razjašnjeno da ne može biti „dijaloga predsednika“ (Aleksandra Vučića i Hašima Tačija) i da je „danas uloga Hašima Tačija u dijalogu sa Srbijom završena“, prenosi Tanjug.\n„Odluka ustavnog suda koja podriva državnu delegaciju za dijalog sa Srbijom izuzetno je važna — pojašnjava ko ima mandat da vodi dijalog sa Srbijom. Samo vlada i premijer“, objavio je Deda na Fejsbuku.\nOpozicioni Demokratski savez Kosova (DSK), koji je pokrenuo inicijativu za ispitivanje ustavnosti formiranja delegacije za pregovore s Beogradom, ocenio je da posle odluke ustavnog suda kosovska vlada i delegacija moraju odmah da podnesu ostavku, prenosi „Zeri“.\nPoslanik DSK Avdulah Hoti rekao je na konferenciji za novinare da je sud jasno rekao da je „zakon o dijalogu neustavan“ i pozvao vladu i delegaciju da odmah podnesu ostavke i da se raspišu izbori.\nSrbija, Pregovori, Ustavni sud Kosova, Kosovo


INICIJATIVA ZA IZMJENE KRIVIČNOG ZAKONIKA CG: Seksualno uznemiravanje uvesti kao krivično djelo i pooštriti kazne za krivično djelo nedozvoljene polne radnje\nSigurna ženska kuća (SŽK), SOS telefon Nikšić i nevladina organizacija Prima, uputili su radnoj grupi za izmjenu i dopunu Krivičnog zakonika ("Sl. list RCG", br. 70/2003, 13/2004 - ispr. i 47/2006 i "Sl. list CG", br. 40/2008, 25/2010, 32/2011, 64/2011 - dr. zakon, 40/2013, 56/2013 - ispr., 14/2015, 42/2015, 58/2015 - dr. zakon, 44/2017 i 49/2018), amandmane za uvođenje novog krivičnog djela seksualno uznemiravanje, i pooštravanje kaznene politike za krivično djelo nedozvoljene polne radnje.\nIz SŽK-a su ukazali da njihova praksa pokazuje da žene u Crnoj Gori svakodnevno doživljavaju seksualno uznemiravanje, koje ne prijavljuju.\n"Najčešći odgovor koje žene dobijaju od nadležnih institucija ukoliko prijave nasilje, je da nadležni ne mogu ništa da urade, ako nije došlo do fizičkog kontakta i ako nema povreda", kaže se u saopštenju.\n"Seksualno uznemiravanje iako je najblaži oblik seksualnog nasilja, praksa pokazuje da ono može izazvati iste posledice", pojašnjava se u saopštenju.\n"Država mora da pooštri kaznenu politiku u skladu sa obavezama koje je preuzela na osnovu Konvencije UN o pravima djeteta, Konvencije Savjeta Evrope o zaštiti djece od seksualnog iskorišćavanja i seksualnog zlostavljanja", navodi se u saopštenju.\n"Aktivnosti se organizuju u okviru projekta Osvijetlimo mrak seksualnog nasilja, koju finansira Evropska unija i Ministarstvo javne uprave", zaključuje se u saopštenju.


BEOGRAD, Predstavnici komisija za hartije od vrijednosti Srbije, Republike Srpske /RS/, Federacije BiH /FBiH/, distrikta Brčko, Slovenije, Crne Gore, Makedonije i Hrvatske potpisaće sutra u Beogradu Deklaraciju o saradnji regulatora tržišta kapitala država u regionu, najavljeno je iz Ministarstva finansija Srbije.\nCilj deklaracije jeste da obezbijedi integritet, efikasnost i uređenost tržišta hartija od vrijednosti i zaštitu investitora.\nRegulatori tržišta kapitala u regionu namjeravaju na ovaj način da uspostave uređena i efikasna tržišta i da pruže uzajamnu pomoć radi njihovog unapređenja, posebno u oblasti brže međunarodne integracije i usklađivanja tržišta kapitala.\nDeklaraciju će potpisati predstavnici komisija za hartije od vrijednosti Srbije, RS, Crne Gore i Makedonije, komisija za vrijednosne papire FBiH i Brčko distrikta, Agencije za trgovinu vrijednosnim papirima Slovenije, i Hrvatske agencije za nadzor finansijskih usluga. Srna\nTagovi: deklaracijakomisija za hartije od vrijednostiministarstva finansijatrzista kapitala


Dnevni horoskop za 16. januar 2018: Jupiter u sekstilu sa Plutonom donosi jaku energiju pozitivnih promena | Astrosudbina\nNaslovna Dnevni horoskop Dnevni horoskop za 16. januar 2018: Jupiter u sekstilu sa Plutonom donosi...\nDnevni horoskop za 16. januar 2018: Jupiter u sekstilu sa Plutonom donosi jaku energiju pozitivnih promena\nDnevni horoskop za 16. januar 2018. Danas se javlja prvi od tri velika aspekta, Jupiter u sekstilu sa Plutonom.\nUdruženi u ovom aspektu vrlo su moćni, put do uspeha na svim poljima bez ikakvih je prepreka, a vi iskoristite nastalu situaciju. Ovo je aspekt koji sa sobom nosi energiju sreće, optimizma i odlučnosti kao presudnim faktorom za uspeh.\nIdealna prilika za sve vas koji ste imali izvesnu blokadu, nesigurnost, potrebu za vetrom u leđa. Naredni aspekt ovog tipa stiže u aprilu, dok je treći važan tek u septembru.\nDnevni horoskop za 17. januar 2018: Mlad Mesec je u Jarcu, vreme je za neke nove ciljeve i popravku postojećeg stanja\nPrethodni tekstŠARMANTNI PREVRTLJIVCI: Muškarci iz ova 3 znaka će vas zavesti svojom harizmom a zatim ostaviti bez trunke kajanja\nSledeći tekstMLAD MESEC U JARCU 17. JANUARA 2018: Na svaki horoskopski znak će uticati različito, saznajte i kako


Troškovi "spektakla" na Koridoru 10 koštali najmanje 15.000 evra? - Novinar.rs\nBina kao za koncert “ozbiljnog” izvođača. Publika organizovano dolazi na mesto događaja – smešteno baš tu gde je popustila kosina, pa je osigurana takozvanom galerijom.\n“Poštovani narode, dragi prijatelji, hvala što ste došli u ovolikom broju”, kazao je Vučić na otvaranju.\nMeđutim, javnost ne zna ko finansira upravo ovakve događaje, koji nisu ni predsednikova kampanja “Budućnost Srbije”, ni stranački skup. Na pitanje ko je i koliko platio poslednji – nisu odgovorili ni Koridori, ni Putevi Srbije. Odgovora nema ni iz Ministarstva saobraćaja.\n“Rasveta je toliko dobro osvetljavala da su uslovi bili bolji nego dnevni i da bi bila bolja slika. Vrhunska rasveta – bolja nego na nekim koncertima”, kaže Srđan Nonić iz Niške inicijative.\n“Sve to budi sumnju da postoje neki dogovori, da neko možda besplatno daje autobuse, a da posle dobije neku privilegiju – na nekom konkursu za javni gradski prevoz, na primer”, kaže Stankov.\n“Suština priče je da svi mi finansiramo stranaču podršku našim parama”, izjavio je Stankov.\nIzvor: N1/ Milan Stojanović\nPosted in DRUŠTVOTagged #ALEKSANDAR VUČIĆ #CENA #KORIDOR 10 #OTVARANJE #PROSLAVA #SENDVIČARI


Jovanović: Nisam za rat, već za rad : Nadlanu.com\nObjavljeno 17. feb 2014. / 14:58:03\nKako je rekao, to je "poruka za Vučića i celu zemlju", a naveo je i da su ostali dosad pokazali šta znaju.\n"To je moja poruka Vučiću i čitavoj zemlji. Neću da ratujem u kampanji da bih dokazivao svoju vrednost, već da radim sa vama. Ko god je spreman da radi, neka zna da će imati saveznika u poslu o kom mi govorimo, ali ne partnera u koaliciji da bi se zemljom vladalo", rekao je Jovanović.\nOn je na izbornoj konvenciji u Beogradu naveo da ne zna kako će izgledati buduća vlada, ali da zna da LDP nikada neće praviti kompromise oko suštinskih ideja.\n"Izgubili smo vreme koje moramo da nadoknadimo. Dosta je ratova, neka nas vode najbolji i najsposobniji, a kada budu važila takva pravila, zemlju ćemo voditi mi" istakao je lider LDP.\nPrema njegovim rečima, vrednost politike LDP nije u idealima već u činjenici da je vreme za nju i zato je 16. mart šansa koju će iskoristiti.\n"Mi smo politička greneracija koja ima pravo i obavezu da pored Dana državnosti imamo i svoju državu", zaključio je lider LDP.\nJovanović je dodao da niko osim LDP nema sposobnost koja je preko potrebna sprskoj politici i pozvao građane da izađu 16. marta i na gradske i na republičke izbore.\nPrema njegovim rečima, 5. oktobra 2000. godine započet je veliki posao, a svi veliki poslovi mere se velikim žrtvama, što je 12. mart 2003. godine i dokazao.\n"Nasledili smo ogroman dug, penzionerima smo dugovali 36 penzija, ali smo rešili taj problem i zato je srušena naša vlada. Vreme je za LDP, jer su svi drugi probali više puta i nisu uspeli, nemamo šta da izgubimo osim naših života", rekao je Jovanović i poručio građanima da se "ne plaše onoga što je šef socijalista Ivica Dačić rekao juče u Novom Sadu".\n"Neka se ne plaše, neće ih pojesti reforme, već ekonomska beda", naglasio je on.\nJovanović je kritikovao one koji su, kako je naglasio, opljačkali zemlju, preko "Galenike" i banaka, i dodao da narod ne mogu da vode neradnici i najnesposobniji.\nLider Jovanović bio je oštar i prema Dačiću, (Borisu) Tadiću, Vučiću i drugima.\nOn je istakao da je SPS bio na vlasti do 2000. godine i od 2003. godine do danas, da nije dao ništa novo i da umesto kampanje sada pevaju, a kada ne pevaju vređaju.\nDS, dodao je, treba prvo sebe da dovede u red, a SNS je dve godina na vlasti, a pomešani sa SPS i sami kažu da nije bilo dobro.\n"Zato je vreme za LDP. Izbori 16. marta treba da budu dan Srbije, bez gneva da kažemo Tadiću gde mu je mesto, da mu je mesto pred svojim narodom i da mu kaže sve ono što je prećutao osam godina koliko je bio na vlasti, pa i to da je LDP bio u pravu", rekao je Jovanović.\nOn je dodao: "Neka ne predaju svoje živote Vučiću, čak iako im on to traži, jer vaš život i naš život drugi mogu uništiti, ali ga samo mi možemo učiniti vrednim."\nPredsednik SDU Žarko Korać, koji je takođe na listi LDP, rekao je da se predstojeći izbori održavaju u senci gladi, ocenivši da su oni koji su sada na vlasti nesposobni da Srbiju vode u budućenost, ali da im se priznaju napori učinjeni da Srbiju približe Evropi i rešavanju kosovskog problema.\nSrbija grca u ekonomskim problemima, a SNS nije predstavio svoj tim, dodao je Korać i naveo da "iza buke i besa nema ekonomskog programa i ne zna se ko su ljudi sa kojima Vučić misli da radi".\n"Neko hoće u zemlji prosvećeni apsolutizam, na Balkanu brzo otpadne ono što je prosvećeno, a ostane apsolutizam", primetio je Korać.\nKao obrazac koji Srbiji ne dozvoljava da ide u budućnost, lider SDU naveo je primer bivšeg ministra privrede Saše Radulovića, za kojeg je rekao da je od heroja za 24 sata postao neprijatelj i kriminalac.\nKandidata LDP za gradonačelnika Željko Ožegović izneo je svoj program koji će sprovesti ukoliko bude izabran za gradonačelnika, a kao prioritete naveo je bezbednost, zapošljavanje, razvoj kulture i program Beograd kulturna prestonica Evrope do 2020, godine, a nije zaboravio ni kuće ljubimce.\n"U ovom gradu žive i mnogi kućni ljubimci i radićemo na stvaranju uslova za njihov normalan život", rekao je Ožegović.\nčedomir jovanovićizbori 2014


Edukacija članova Udruženja profesionalnih rizik menadžera u Bosni i Hercegovini iz područja novih Međunarodnih standarda finansijskog izvještavanja\nUdruženje profesionalnih rizik menadžera u Bosni i Hercegovini (UPRMBiH) je u saradnji sa revizorsko – konsultantskom kompanijom Deloitte d.o.o. Sarajevo u petak – 13. novembra 2015. godine u Sarajevu, uspješno održalo seminar na temu „International Financial Reporting Standard (IFRS) 9 – Financial Instruments”/ “Međunarodni standard finansijskog izvještavanja (MSFI) 9 - Finansijski instrumenti”.\nPrezentaciji je prisustvovalo više od 50 učesnika uključujući predstavnike lokalnih banaka i međunarodnih donatora. Predavači na ovom seminaru bili su renomirani eksperti kompanije Deloitte iz Centralne Evrope sa bogatim internacionalnim iskustvom iz oblasti upravljanja rizicima u finansijskim institucijama, primjene međunarodnih standarda finansijskog izvještavanja i regulatornih propisa.\nGlavni cilj prezentacije je bio da se lokalni bankarski stručnjaci upoznaju sa novinama koje nam donosi Međunarodni računovodstveni standard finansijskog izvještavanja 9 – Finansijski instrumenti koje je objavio Međunarodni odbor za računovodstvene standarde čija je primjena obavezna nakon 1. januara 2018. godine.\n“Obzirom da se primiče datum primjene ovog standarda odlučili smo se da već sada počnemo sa edukacijom naših članova putem angažovanja međunarodnih eksperata iz te oblasti. Veoma smo zadovoljni uspostavljanjem saradnje sa renomiranom kompanijom kao što je Deloitte. UPRMBiH će i u budućnosti nastaviti raditi na jačanju kapaciteta lokalnog bankarskog i finansijskog sektora u BiH.”, izjavio je Amar Brkan, Generalni Sekretar UPRMBiH.\n“Ovo nije prvi put da smo angažovani na ovakivim edukacijama. Deloitte je u posljednjih 17 godina veoma aktivan u finansijskom sektoru Bosne i Hercegovine, ne samo u domenu revizije, nego i u projektima implementacije novih regulatornih zahtijeva, računovodstvenih standara i edukacije članova računovodstvene i revizorske profesije. Sa zadovoljstvom smo se odazvali pozivu Udruženja te se nadamo da ćemo i na ovaj način pomoći našim lokalnim finansijskim institucijama da se adekvatno i na vrijeme pripreme za promjene koje nam donosi novi računovodstveni standardi i bankarska regulativa.“, izjavila je Sabina Softić, Partner Deloitte d.o.o. Sarajevo.\nUdruženje profesionalnih rizik menadžera u Bosni i Hercegovini jedno je od 40 svjetskih priznatih partnera Global Association of Risk Professionals (GARP-a) za razvoj, promociju i unaprijeđenje funkcije risk menadžmenta.


Njukasl ponudio 25 miliona evra za napadača! - Sportske.net\nNjukasl ponudio 25 miliona evra za napadača!\nMitroviću bi mogla da stigne konkurencija...\nNavijači Njukasla nezahvalni prema Mitru!'Lisice' posustaju, 'Tobdžije' se osamile na vrhu, 'Đavoli' prekinuli postDžagoev stiže u Premijer ligu?Preminuo legendarni golman Njukasla i češke reprezentacijeLudilo na 'Gudisonu', Šaćirijeva majstorija obeležila popodne\nAleksandar Mitrović bi mogao da dobije konkurenciju u Njukaslu pred nastavak sezone.\nNaime, nako prenose engleski mediji, Njukasl je ponudio Lionu 25 miliona evra za Aleksandrea Lakazeta.\nOvaj napadač je dominirao prošle sezone u Lionu, bio je najbolji strelac francuske Lige 1, postigao je tada čak 27 golova na 33 meča.\nIpak, ove sezone nije na svom prepoznatljivom nivou, ima svega 6 golova na kontu na 15 utakmica što je dosta slabiji prosek. Mnogi pretpostavljaju da je razlog njegovih slabijih igara želja da napusti klub, što se vrlo lako može desiti i ovog januara.\nInteresovanje za njega ne jenjava, očekujte da promeni klub ove zime...\nNastavja se čerupanje "Svraka", Španac se vratio u Primeru!\nNjukasl u problemu, ko će naslediti Rafu?\nBenitez hteo da ostane u Njukaslu, otkrio šta stoji iza rastanka


Merkur u Biku (od 1. do 15. maja) – “Praktične ideje o zaradi, racionalne odluke o ljubavi” » Astro portal\nOznake:astro prognozaMerkur u Biku\nMerkur će biti u Biku od 1. do 15. maja, a do 9. maja njegov dispozitor biće Venera. Ovo je period gde se misli i priča o ljubavi, ali i ostvaruju zamisli vezane za čulna zadovoljstva svih vrsta, bilo da su to ljubavna zadovoljstva, bilo da su uživanja u hrani ili u umetnosti, muzici.\nGovoriće se više i o zaradi, novcu, koji donosi mogućnost da se dođe do nekih opipljivih i konkretnih stvari, do svega onoga što donosi radost uživanja, zadovoljstva, bitisanja, a sve to do 9. maja, dok je i Venera u Biku. Dok je Venera u Biku biće veće sklonosti ka hedonizmu i uživanju, pa će i zarada težiti da bude nešto što je vezano za osećaj ugodnosti.\nDo novca se radije dolazi kroz nešto što donosi rad koji je prijatan, u čemu se uživa, bilo da je reč o spremanju i prodaji hrane, radu na zemlji, obrađivanje zemlje ili pravljenju nekih slatkiša, torti ili nekih lepih predmeta koji imaju praktičnu primenu, a koji sada mogu da donesu zaradu.\nRazmišljanje je sada logično, ideje praktične, realne i vezane za realizaciju nekih korisnih, ali često i lepih stvari, vezanih za materiju.\nOni koji se bave umetnošću, muzikom, koji koriste glas, recimo pevači, moći će da dođu do zarade, a da im njihovo pevanje predstavlja i zadovoljstvo, Biće i onih koji mogu dobijati poklone raznih vrsta, bez mnogo truda i rada, jer planete u Biku su sklone i pasivnosti, često i lenjosti. Do bolje zarade doći će i oni koji se bave prodajom umetničkih dela, posebno onih vrednih.\nU ovom periodu imaće priliku prilike da zarade više novca i oni koji se bave finansijskim poslovanjem, bankarskim poslovima, ali i oni koji su umetnici u pripremanju hrane ili oni koji prodaju cveće, slatkiše ili voće. Moguće je ostvariti dobru zaradu kada Venera uđe u Blizance, a do novca će se dolaziti preko ugovora, poslovnih dogovora, a neki i preko pisanja tekstova koji odišu lepotom ili koje mogu da budu povod za udvaranje, flert.\nNakon 10. maja vreme je za realizaciju novih ideja, planova, koji u početku mogu doneti i poteškoće te koji zahtevaju vreme i izdržljivost. Merkur u Biku je naklonjen dugoročnim poslovnim idejama i projektima, koji zahtevaju upornost i doslednost.\nMerkur je u Biku najpre bio u sekstilu sa Neptunom oko 3., 4. i 05. maja, ako izuzmemo da je već ulaskom u Bika bio u kvadratu sa Mesecom, na kratko u večernjim satima, kada su nam misli i osećanja bili u raskoraku, pa je bila moguća kratkotrajna napetost i neusklađenost u odnosima. Sekstil sa Neptunom u Ribama pojačao je intuitivnost u mišljenju i komunikaciji te suptilnost, finoću, saosećanje i pojačano razumevanje u odnosima. Isto tako uneo je dobro opažanje i razumevanje u komunikaciju ili više vere u ideje i mišljenja, kao i sposobnost da se neka vizija ostvari ili da se osmisli nešto i da se iskaže uz pomoć mašte, vizija.\nMerkur u Biku pokazuje i izvesnu upornost i ne odstupanje od sopstvenog mišljenja, a kada bude u konjukciji sa Marsom u Biku, oko 7. maja, biće više tvrdoglavosti i krutosti da se izbori za neko mišljenje, ideju, što će otežati komunikciju i dovesti i do poneke svađe.\nVreme nepovoljno vreme za dogovore bilo je oko 4. i 5. maja, kada je komunikacija bila otežana uz nerazumevanje, krutost u mišljenju, tvrdoglavost, odugovlačenje i pojačanu brižnost ili tugu.\nKada bude trigon sa Plutonom u Jarcu, tada će se neki poslovni dogovori nesmetano realizovati, jer će se ideje nametnuti drugima. Tada će biti pojačana snaga misli i moć izražavanja, a dogovori mogu da donesu i veću moć ili zaradu, naročito onima koji su u situaciji da mogu to da ostvare.\nBudite oprezni sa odlukama i u komunikaciji oko pomračenja Sunca 10. maja, jer će tada sunčana eklipsa da bude u konjukciji sa Merkurom u Biku, pa će biti i veće sklonosti da se pogrešno procene stvari. Izbegavajte tih dana odluke i ne verujete u obećanja koja vam daju!\nDok je Merkur u Biku, a Venera u Blizancima, od 9. do 15. maja, ljubavni sastanci mogu da budu veoma duhoviti, vedri, zabavni.\nLepo izražavanje, ljubavne poruke i pesme su te koje tih dana zbližavaju zaljubljene, pa nastojte da ih koristite, da bi ste poboljšali neku vezu ili ušli u novu.\nU primjeni astrološke vještine, postoji jasna razlika između vanbračnih ljubavnih priča i bračnih, uzimajući u obzir 5. kuću natalnog horoskopa, koja predstavlja ljubavni život natusa, vanbračne veze, dok je 7. kućom, između ostalog predstavljen bračni partner u smislu građanskog braka između natusa i određene osobe. Ovdje možemo i da pronađemo logičnu vezu, budući da se nasuprot 7. kuće u aspektu opozicije nalazi tačka Ascendenta, tako da i sami bračni partner […]\tViše


Predsednica Narodne skupštine na prijemu novih stažista\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof.dr Slavica Đukić Dejanović prisustvovala je ispraćaju studenata koji su obavljali program studentske prakse tokom 2011. godine i prijemu nove generacije stažista u Narodnoj skupštini, koji se sprovodi u saradnji sa Nacionalnim demokratskim institutom (NDI).\nSusret predsednika poslaničkih grupa u Narodnoj skupštini sa predsednikom Donjeg doma italijanskog Parlamenta\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić Dejanović i predsednici poslaničkih grupa sastali su se danas u Domu Narodne skupštine sa predsednikom Donjeg doma Parlamenta Italije Đanfrankom Finijem.\nPredsednica Narodne skupštine razgovarala sa Đanfrankom Finijem\nNa poziv predsednice Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavice Đukić Dejanović, u jednodnevnoj poseti Srbiji boravi predsednik Donjeg doma Parlamenta Republike Italije Đanfranko Fini.


Efikasno sprečite razvoj dijabetesa\nNije iznenađujuće, da više od 84 odsto Amerikanaca jede previše masti, dok manje od 30 odsto dnevno jede preporučenu količinu i vrstu voća i povrća. Ovi faktori doprinose pojavi oko 800 000 novih slučaja dijabetesa koji se dijagnostikuju svake godine u SAD.\nIstraživanje o trendovima u prevalenci dijabetesa u SAD između 1990. i 1998. izvršeno je standardizovanim telefonskim putem, i obuvaćeno blizu 150 000 odraslih osoba (starijih od 18 godina).\nPrevalenca dijabetesa u Sjedinjenim državama je porasla za 33 odsto u ukupnoj populaciji, a za 70 odsto u osoba starosti od 30-39 godina. Za svaki dodati kilogram težine, rizik za dijabetes se povećao za 9 odsto.\nUporedo sa porastom gojaznosti, broj dece sa dijabetesom tipa 2 u SAD se više nego udvostručio za poslednjih deset godina. Na nastanak tip 2 dijabetesa, prema nekim podacima, može uticati i loša ishrana u fetalnom i ranom dečjem životu.\nPromene aktivnosti simpatičkog nervog sistema i i smanjena fizička aktivnost u pušača mogu biti povezani sa rezistencijom. Physicians' Health Study je pokazala da pušači imaju dozo-zavisno povećanje rizika za nastanka dijabetesa tip 2, u poređenju sa nepušaćima, i da prilagođen relativni rizik iznosi 2,1.\nOva studija ide u prilog hipotezi da pušenje predstavlja nezavisan promenljiv faktor rizika za nastanak tipa 2 dijabetesa.\nNovije studije pokazuju značajan uspeh u prevenciji dijabetesa tip 2, pre svega smanjenjem gojaznosti i povećanjem fizičke aktivnosti. U prevenciji tip 2 dijabetesa poseban značaj ima poremećena glikozna toleranca (PGT). Ona predstavlja prvi stadijum u razvoju dijabetesa, koji može biti identifikovan. Učestalost PGT - a raste sa godinama, i u SAD prelazi 20 odsto u polulaciji starijoj od 65 godina. Nakon identifikacije osoba sa rizikom i posebno sa PGT preduzimaju se neke od mera prevencije.\nistraživanja gojaznost dijabetes prevencija diabetes\nAlchajmerova bolest kao "tip 3 dijabetes" ⇒


Razgovarano o aktivnostima organizacije Hope and Homes for Children -HHC\nNa sastanku sa premijerom BPK-a Emirom Fraštom\nPremijer Bosansko-podrinjskog kantona goražde Emir Frašto sastao se danas sa predstavnicima organizacije Hope and Homes for Children –HHC. Sastanku su prisustvovali v.d. direktora Centar za socijalni rad Minka Fejzić te stručni savjetnik za socijalnu i dječiju zaštitu u Ministarstvu za socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice BPK-a Muhamed Hadžić.\nNa sastanku je razgovarano o dosadašnjim aktivnostima organizacije Hope and Homes for Children – HHC na prostoru Bosansko-podrinjskog kantona Goražde te planiranim aktivnostima u 2011.godini, kada je riječ o zaštiti djece bez roditeljskog staranja te razvoju alternativnih servisa za djecu bez roditeljskog staranja u BPK-a Goražde.\nTo konkretno podrazumijeva razvoj slijedećih servisa: jačanje prevencije razdvajanja djece i roditelja, povratka djece koja su izmještene u ustanove u svoje biološke porodice, razvoj hraniteljstva, podršku mladima koji napuštaju ustanove za smještaj djece bez roditeljskog staranja.\nPodsjetimo, ova organizacija je u saradnji sa Centrom za socijalni rad Goražde, početkom novembra 2010.godine pokrenula je kampanju za promociju hraniteljstva na području BPK-a Goražde.


Tramp: Uvodimo "najteže sankcije ikada" Severnoj Koreji\nPredsednik Tramp obraća se učesnicima konferencije Konzervativne političke akcije\nAmerički predsednik Donald Tramp objavio je uvođenje niza "najtežih do sada" sankcija Severnoj Koreji. Bela kuća kaže da je to deo kampanje "maksimalnog pritiska na Pjongjang."\n"Uveli smo najteže sankcije ikada", rekao je Tramp u govoru na konferenciji Konzervativne političke akcije – tradicionalnog godišnjeg skupa u Vašingtonu kojem prisustvuju hiljade konzervaitvnih političara, stratega i aktivista.\nTrump on New Sanctions Against North Korea\nSankcije, čija su meta ilegalne trgovinske i špediterske aktivnosti Severne Koreje, uvedene su uprkos nedavnom otopljavanju odnosa Severne i Južne Koreje, koje su održale razgovore na visokom nivou.\nSankcije se odnose na 56 entiteta - 27 špediterskih i trgovinskih kompanija, 28 brodova, koji se nalaze u svim delovima sveta, od same Severne Koreje, preko Kine do Tanzanije, a njima je obuhvaćen i jedan pojedinac, saopštili su visoki zvaničnici Trampove administracije.\nSeverna Koreja se odavno oslanja na složenu i "mutnu" mrežu globalnih špeditera u svom izbegavanju sankcija Ujedinjenih nacija, uvedenih kako bi se sprečio njen razvoj nuklearnih i balističkih projektila.


Novi projekat u Otvorenom klubu „Inkluzivni muzičko scenski performans“ – Otvoreni Klub\nDruštvo za razvoj dece i mladih – Otvoreni klub otpočeo je sa realizacijom projekta „Inkluzivni muzičko scenski performans“. Projekat podržava Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije i traje od maja do decembra 2014. godine.\nCilj projekta je promocija inkluzivnog obrazovanja i razvijanje kreativnih potencijala kod dece sa smetnjama u razvoju kroz međusobni rad sa vršnjacima iz redovne populacije koji imaju glumačkog i muzičkog iskustva, kao i senzibilisanje javnosti za izgradnju inkluzivnog društva izvođenjem mjuzikla u 3 grada jugoistočne Srbije.\nProjekat je inkluzivnog karaktera i obuhvata pripremu i izvođenje inkluzivnog muzičko scenskog performansa u formi mjuzikla u kome učestvuje 20 dece i mladih, od kojih je 10 sa smetnjama u razvoju iz ŠOSO „14. oktobar“ i 10 dece koji su članovi Otvorenog kluba iz Niša. Deca sa teškoćama će pohađati pripremne radionice na kojima će uvežbavati glumačke i muzičke veštine u trajanju od 4 meseca, a potom sledi izvođenje mjuzikla u Nišu, Aleksincu i Svrljigu. Radionice i probe vodiće stručnjaci iz oblasti glume i muzike, a pomoć u radu sa decom sa smetnjama u razvoju će pružati i defektolog.\nInformacije o projektu možete pronaći na ovom linku.


Povodom Međunarodnog dana migranata koji se danas obilježava širom svijeta, CEDEM objavljuje Analizu crnogorskih pravnih i praktičnih aspekata efektivnih alternativnih mjera pritvaranju u kontekstu migracija.\nRadi jasnijeg sagledavanja trenutnog stanja, a u cilju dalje afirmacije primjene alternativnih mjera, Analiza je usmjerena ka prepoznavanju trenutnih osobenosti sistemskog odgovora na pojavu iregularnih migracija kroz prizmu primjene alternativnih (blažih) mjera kao i definisanje preporuka za unapređenje istih.\nPublikacija je nastala u saradnji sa projektom “Djelotvorne alternative pritvoru u kontekstu migracija: razmjena iskustava i primjena” koji sprovodi Savjet Evrope, i istu možete preuzeti ovdje.\nU okviru projekta "Aktivno učešće mladih u prevenciji nasilja, govora mržnje i diskriminacije" koji realizuju NVO Mladiinfo Montenegro i Centar za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), a koji je podržan od strane Ministarstva sporta Crne Gore, CEDEM je sproveo istraživanje stavova srednjoškolaca/ki "Oblici, obrasci i učestalost nasilja u srednjim školama u Crnoj Gori".\nProjektni koordinator, Ognjen Marković je danas na pres konferenciji predstavio rezultate istraživanja, koje je realizovano u oktobru i novembru 2018. godine u svim srednjim školama u Crnoj Gori. Uzorak u istraživanju bio je proporcionalan i reprezentativan, sa slučajnim izborom ispitanika unutar izabranih odjeljenja.\nSveobuhvatni izvještaj možete pronaći ovdje, a analitički izvještaj ovdje.\nOpalo povjerenje građana u Vladu i ostale institucije\nU Crnoj Gori je značajno opalo povjerenje građana u Vladu i ostale institucije, a većina građana smatra da političari ne treba da govore o identitetskim pitanjima, već da treba da se bave životnim pitanjima građana.\nTo je pokazalo drugo godišnje istraživanje "Političko javno mnjenje Crne Gore" Centra za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), koje je rađeno od 26. novembra do 8. decembra na uzorku od 1.004 ispitanika.\nDirektorica Centra za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), Milena Bešić, kazala je da je veći broj građana koji smatraju da Crna Gora ide pogrešnim putem, njih 42,5 odsto, u odnosu na broj onih koji smatraju da Crna Gora ide dobrim putem 32,5 odsto, dok ih je, kako je navela, 25 odsto dalo odgovor da ne može da procijeni.\n„U odnosu na prošlo istraživanje, značajno je smanjen broj građana koji smatraju da se Crna Gora kreće pravim putem, te je povećan broj građana koji smatraju da Crna Gora ide pogrešnim putem“, kazala je Bešić u PR Centru.\nOna je rekla da je istraživanje pokazalo da je veći broj građana koji nisu zadovoljni radom Vlade, u odnosu na one koji su zadovoljni.\n„Istraživanje je pokazalo da je veoma nezadovoljno 27,7 odsto građana, uglavnom je zadovoljno njih 22,8 odsto, nema stav 21,3 odsto, uglavnom je nezadovoljno 19,9 odsto, veoma je zadovoljno 8,2 odsto“,navela je Bešić.\nPrema njenim riječima, u odnosu na prethodno istraživanje iz marta, smanjen je broj građana koji su zadovoljni radom Vlade.\n„Uzrok tome bi mogla da bude permanentna kriza u odnosima između vlasti u opozicije, a tome ide u prilog i podjela društva po raznim pitanjima, kao i aktuelni događaji kao što su uklanjanje Crkve sa Rumije, pitanje Podgoričke skupštine, hapšenja poslanika Medojevića...“, istakla je Bešić.\nOna je rekla da je istraživanje pokazalo da građani Crne Gore imaju najviše povjerenja u sistem obrazovanja njih 55,5 odsto, Srpsku pravoslavnu crkvu 50,5 odsto i zdravstveni sistem 48,8 osto.\n„Na četvrtom mjestu je ombudsman, petom policija, šestom Delegacija Evropske unije u Crnoj Gori, sedmom sudstvo, osmom Organizacija Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori, devetom nevladine organizacije i desetom predsjednik Crne Gore“, navela je Bešić.\nKako je rekla, povjerenje građana u sve institucije je u negativnom trendu, pojašnjavajući da je za oko deset odsto smanjeno povjerenje građana u političke institucije.\nOna je kazala da su građane pitali da ocjene političare na skali od jedan do pet, a najveću ocjenu su, kako je navela, dali Milu Đukanoviću sa ocjenom 2,73, Aleksi Bečiću sa 2,51, Damiru Šehoviću sa 2,39.\n„Na četvrtom mjestu je Duško Marković, petom Ivan Brajović, šestom Dritan Abazović, sedmom Vladimir Joković, osmom Draginja Vuksanović, devetom Miodrag Lekić i desetom Nebojša Medojević“, rekla je Bešić.\nOna je kazala da je istraživanje pokazalo da su najbolje ocijenjena ministarstva Ministarstvo sporta sa 40,9 osto, Ministarstvo prosvjete sa 38,6 odsto i Ministarstvo zdravlja 35,7 odsto.\n„Slijede Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo odbrane, Ministarstvo održivog razvoja i turizma, Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, Ministarstvo saobraćaja i pomorstva, Ministarstvo nauke, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava, Ministarstvo pravde, Ministarstvo javne uprave...“, navela je Bešić.\nKako je ukazala, da su sva ministarstva građani lošije ocijenili, u odnosu na istraživanje u martu.\nGovoreći o rejtingu partija, Bešić je kazala da najveću podršku uživa Demokratska partija socijalista (DPS) sa 41,5 odsto, Demokrate sa 20,7 odsto i Demokratski front (DF) sa 10,1 odsto.\n„Slijedi Socijalistička narodna partija sa 6,8 odsto, Socijaldemokrate sa četiri odsto, Socijaldemokratska partija sa 3,5 odsto, Bošnjačka stranka (BS) sa 3,2 odsto, Građanski pokret URA sa 2,8 odsto, Demos sa 2,6 odsto, Albanska alternativa (AA) sa 2,3 odsto i Prava Crna Gora sa 1,1 odsto“, precizirala je Bešić.\nOna je pojasnila da su, u odnosu na rezultate prošlog istraživanja, DPS , DF i URA u padu, Demokrate na istom nivou, a da rast bilježe Socijaldemokrate, SNP, BS i AA.\nBešić je rekla da je istraživanje pokazalo da građani Crne Gore uglavnom nemaju velika očekivanja od rada Odbora za reformu izbornog zakonodavstva.\n„Njih 40 odsto ne očekuje da će Odbor bilo šta promijeniti, 21,4 odsto očekuje da će Odbor uspješno unaprijediti izborno zakonodavstvo, dok ih 38,6 odsto nema stav o tom pitanju“, rekla je Bešić.\nOna je kazala da je istraživanje pokazalo da građani uglavnom nemaju stav o bojkotu rada Odbora od strane Demokrata i URA-e, njih 53,9 odsto, 27,2 odsto smatra da Demokrate i URA treba da učestvuju u radu Odbora, dok ih 18,8 odsto smatra da je dobra odluka o bojkotu Odbora.\n„Na pitanje kakav je stav građana o Podgoričkoj skupštini, 30 odsto njih smatra da je to bio veliki i pozitivan događaj za Crnu Goru, koja je tada odlučila da se prisajedini Srbiji, 32 odsto ih smatra da je to loš i tragičan događaj kojim je Crna Gora izgubila svoju nezavisnost, dok 38 odsto njih nema stav o tom pitanju“, navela je Bešić.\nIstraživanje je, kako je navela, pokazalo da većina građana smatra da političari ne treba da govore o identitetskim pitanjima, „već da treba da se bave životnim pitanjima građana“.\n„Da političari treba da se bave životnim pitanjima smatra 51,4 odsto građana, 26,6 odsto ih nema određeno mišljenje, a 22 odsto ih smatra da je razgovor o tim temama opravdan“, rekla je Bešić.\nOna je kazala da se na pitanje da li Crna Gora treba da bude članica Evropske unije, 63 odsto građana izjasnilo da treba, 19 odsto da ne treba, dok ih 18 odsto nema stav o tom pitanju.\n„U odnosu na prošlo istraživanje, bilježimo umjereni trend pada podrške članstva Crne Gore u EU“, rekla je Bešić.\nOna je kazala da je smanjeno interesovanje za NATO, pojašnjavajući da je društvo i dalje veoma podijeljeno oko tog pitanja\n„40 odsto građana daje podršku NATO-u, 42 odsto ne daje, a 18 odsto ih nema stav o tom pitanju“, precizirala je Bešić.\nNa pitanje na koga u spoljnoj politici Crna Gora treba da se osloni, Bešić je rekla da građani većinski smatraju da treba da oslanja na EU, 29,2 odsto njih.\n“16,3 odsto smatra da treba da se osloni na Ameriku i isti procenat ih smatra da treba da se oslone na Rusiju”, rekla je Bešić.\nOna je pojasnila da je smanjen stepen oslonca na EU, na SAD i na Rusiju u odnosu na mart, kao i da se bilježi značajan porast broja onih koji nemaju stav po ovom pitanju.\nNastavljamo sa ostvarivanjem naše vizije - osnaživanje i zaštita univerzalne i nedjeljive prirode ljudskih prava svih građana Crne Gore.\nOdržani radni sastanci u Baru, Kotoru i Beranama\nCentar za demokratiju i ljudska prava, održao je tri radna sastanak u okviru projekta "Unapređenje praksi lokalnih medija u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala", koji je finansijski podržala Ambasade SAD u Podgorici.\nVjerujući da saradnja predstavnika sistema pravosuđa na lokalnom nivou, sa jedne strane i medija, civilnog sektora i aktivnih građana, sa druge strane, može dovesti do sinergije njihovih potencijala koje bi rezultiralo kvalitetnim izvještavanjem o krivičnom pravosuđu i adekvatnom informisanju javnosti, sastanci su se održali u Baru, Kotoru i Beranama.\nRadnim sastancima su prisustvovali rukovodioci osnovnih državnih tužilaštava i PR osnovnih sudova iz navedenih gradova, uz sve predstavnike medija koji djeluju na lokalnom i nacionalom nivou iz ovih gradova.\nSastanci su protekli u veoma konstruktivnoj razmjeni mišljenja. Predstavnici instutucija pravosuđa su predstavili postojeće prakse i instrumente komunikacije sa medijima, dok su mediji govorili o saradnji sa navedenim institucijama. Konstatovano je da je saradnja PR tužilaštva i medija na visokom nivou i da su tužioci uvijek dostupan medijima, u cilju boljeg izvještavanja medija o krivičnom pravosuđu. Sa druge strane, uspostavljen je kontakt između PR osnovnih sudova i predstavnika medija.\nStrana 15 od 116


Prošle godine u BiH uvezeno 172 miliona litara vode - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 02 Januar 2020 00:29\nProšle godine godine, od 1. januara do 31. novembra, u našu zemlju uvezeno je više od 49 miliona litara mlijeka i pavlake (nekoncentrisani i bez dodatog šećera ili drugih sladila) ukupne vrijednosti 48 miliona konvertibilnih maraka. Izvoz je iznosio 57 miliona konvertibilnih maraka.\nMlijeko za zaslađivanje (ili pavlaka, koncentrisani ili sa dodatim šećerom ili drugim sredstvima) uvezeno je u vrijednosti od 2,6 miliona konvertibilnih maraka ili oko 705 hiljada litara. Također, izvoz ove robe iznosio je 189 hiljada KM.\nŠto se tiče mliječnih prerađeniva poput mlaćenice, kiselog mlijeka i pavalke, jogurta, kefira, aromatiziranih proizvoda ili sa dodatim voćem, orašastim plodovima ili kakaom, uvezli smo robe u vrijednosti većoj od 19 miliona KM ili više od 10 miliona litara.U istoj grupi proizvoda izvozje iznosio 32 miliona KM.\nKada su u pitanju neki od najkupovanijih plodova zemlje, u Bosnu i Hercegovinu uvezeno je 19,2 hiljade tona krompira (svežeg ili rashlađenog) ukupne vrijednosti od 16,8 miliona KM. Bosanci i Hercegovci jeli su 26 hiljada tona uvezenih jabuka čija je vrijednost gotovo 10 miliona KM, te 54, hiljada tona šljive i divlje šljive ukupne vrijednosti 2,6 miliona KM.\nKada je u pitanju naša prodaja spomenutih plodova u inozemstvo, krompira smo izvezli 2,3 miliona, jabuka 12,5 miliona, a šljiva 4,8 miliona KM.\nKrompir je 2018. godine bio izražen kroz uvoz od 10,9 miliona KM i izvoz od 1,5 miliona KM. Jabuke smo uvezli u vrijednosti od 12,6 miliona,a izvezli 6,4 miliona. Šljive su 2018. godine ušle u BiH vrijednosnom jačinom od 1,9 miliona KM, a izašle kamionima sa tovarom vrijednim 5 miliona KM.\nŠto se tiče vode, tradicionalnog dobra koje se prekomjerno uvozi, kroz naše granice i u naše prodavnice ušlo je 50 miliona litara vode (uključujući prirodne ili vještačke mineralne vode i gazirane vode, bez dodatog šećera ili drugih sredstava za zaslađivanje ili aroma; led i snijeg) u vrijednosti od 23,7 miliona KM.\nIpak, "zaslađene vode" su najprodavanije i takve je robe uvezeno čak 122 miliona litara u vrijednosti od oko 132 miliona KM. Što se tiče izvoza, brojevi su sljedeći - 42 miliona KM robe težine nešto iznad 66 miliona litara.\nGodine 2018. uvoz je bio izražen sa 114 miliona KM,a izvoz 2,9 miliona KM\nNaši građani su 2019. godine kupovali i uvozno brašno, pšenično i kukuruzno, tačnije 37,6 hiljada tona odnosno 93 tone vrijedne 19,2 miliona KM, odnosno 59 hiljada KM. Izvoz ove dvije vrste brašna može se izraziti kroz brojeve od 11,3 miliona i 108 hiljada KM.\nBiH pored pet domaćih pivara više od 100 miliona KM troši na uvoz\nPivopije popile 121 milion samo iz uvoza\nUvozno jeftino pivo ugušiće domaće pivare


Vlada protiv novih kampova za migrante na području Kantona Sarajevo - Glas Srpske\nVlada protiv novih kampova za migrante na području Kantona Sarajevo\nSrna 27.01.2021 20:44\nSARAJEVO - Članovi Vlade Kantona Sarajevo istakli su danas na sastanku sa novoimenovanim šefom Međunarodne organizacije za migracije /IOM/ i regionalnim koordinatorom za zapadni Balkan Laurom Lungaroti da na području ovog kantona neće biti novih kampova za migrante, jer se migrantska kriza više neće rješavati na taj način.\nMigrantska kriza, a prvenstveno bezbjednost građana Kantona Sarajevo, bili su povod za sastanak premijera Kantona Sarajevo Edina Forte, ministra za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Ivane Prvulović i ministra unutrašnjih poslova Admira Katice sa Lungarotijevom, a prisutni su bili i policijski komesar Nusret Selimović i načelnik Sektora uniformisane policije u MUP-u Kantona Sarajevo Džafer Hrvat.\n"Insistirali smo da se ovo pitanje razriješi, ali na teritoriji cijele BiH. Treba obezbijediti kampove u kojima će boraviti manje migranata, koji moraju biti smješteni ne samo u Kantonu Sarajevo i Unsko-sanskom kantonu, nego na prostoru cijele BiH", naveo je Katica.\nPrema njegovim riječima, dogovoreno je da neće biti ni novog priliva migranata u kamp u Blažuju, u kojem ih je jutros bilo smješteno 3.205, javila je TV N1.\nKatica je naveo da je od šefa IOM-a zatraženo da broj migranata u kampu bude smanjen na 1.000 ili da bude zatvoren.\nForto je istakao da prevelik broj migranata koji borave u kampu u Blažuju ne predstavlja samo humanitarni, nego i bezbjednosni problem, dodajući da su migracije u nadležnosti institucija BiH, a ne kantonalne Vlade i MUP-a.\n"Prioritet su nam naši građani, koji se nakon posljednjih dešavanja ne osjećaju bezbjedno", poručio je Forto.\nPrvulovićeva je od IOM-a zatražila finansijsku podršku za potrebe Centra za socijalni rad koji radi sa maloljetnim migrantima.\nLungarotijeva je najavila da će biti partner Vladi Kantona Sarajevo u rješavanju problema sa migrantima, te da će obaviti razgovor i sa načelnikom opštine Ilidža, kako bi je i on upoznao o detaljima i stavovima ove lokalne zajednice, nakon čega bi trebalo da uslijedi novi sastanak u Vladi Kantona Sarajevo.


POMOĆ ZA 10 PORODICA - Glas Podrinja\nOPŠTINA VLADIMIRCI: POVERENIŠTVO ZA IZBEGLICE\nPOMOĆ ZA 10 PORODICA\nIzuzetnim rezultatima u 2011. godini Povereništvo za izbegla i raseljena lica opštine Vladimirci zavredelo je novu tranšu pomoći. To je vrednoj družini tim vrednije pošto je pomoć ostvarena u konkurenciji velikog broja gradova i opština.\n- Mi smo ponosni na urađeno, na kupljena domaćinstva i pomoć u građevinskom materijalu, kvalitetom i brzinom rada, a očigledno i Komesarijati za izbegla i raseljena lica su to prepoznali. Zavredeli smo poverenje i u narednih pola godine i učinićemo sve da opravdamo visok rejting povereništva, tvrdi poverenik Bogdan Popović i dodaje.\n- Konkretna pomoć odnosi se na kupovinu građevinskog materijala za deset porodica u iznosu od 440.000 dinara po porodici. Biće to nastavak brige za ugrožene čiji je broj sve manji i time se naročito ponosimo. Uz pomoć lokalne samouprave učinićemo sve da se put u boljitak ovih ljudi nastavi novim konkursima i aktivnostima, zaključuje Popović.\nPovereništvo za izbegla i raseljena lica iznalazi i druge mogućnosti da pomogne sve, kako kažu uz pomoć lokalne samouprave.


Predlog WTTC-a: Otvaranje vazdušnih koridora za poslovna putovanja - News - Turistički svet\nPredlog WTTC-a: Otvaranje vazdušnih koridora za poslovna putovanja\nOtvaranje vazdušnih koridora za poslovna putovanja između velikih svetskih gradova i finansijskih centara inicijativa je Svetskog saveta za turizam i putovanja (WTTC), a kako bi se nastavilo s ovakvim putovanjima koja su zaustavljena zbog pandemije virusa korone.\nPoslovna putovanja na globalnom nivou donose oko 272 milijardi američkih dolara, a prvi probni vazdušni koridor mogao bi biti između aerodroma u Londonu i Njujorku, navodi se u saopštenju WTTC-a. Ovakav vazušni koridor bi bio od velikog značaja za dva velika finansijska centra, što bi uticalo i na oživljavanje međunarodnih poslovnih putovanja, ali bi pomoglo i pokretanju oporavka globalne ekonomije.\nIz ove organizacije ukazuju na veliku važnost onoga što se nekada zvalo službeni put, a danas poslovna putovanja, pogotovo ako se radi o međunarodnim poslovnim putovanjima koja se oslanjaju na avio-kompanije. Iako obična putovanja predstavljaju čak 84 odsto svih putovanja, iz WTTC-a ističu da poslovna putovanja donose veliku dobit avio-kompanijama, pogotovo letovi preko Atlantika.\nZbog pandemije Covid-19, sve manje kompanija i zaposlenih se odlučuje na poslovna putovanja. Tako, prema istraživanjima od pre dva meseca, čak 57 odsto nemačkih kompanija izjasnilo se da će trajno smanjiti odlaske na službene puteve. Baš iz razloga bezbednosti iz WTTC-a pozivaju i da se u okviru vazdušnog koridora pokrenu pilot programi testiranja na virus korone u dva testa na samim aerodromima u razmacima od nekoliko dana, jer toliko najčešće traju poslovna putovanja.\nSmatra se da bi se na ovaj način lakše i brže identifikovali zaraženi putnici, ali možda i potpunosti izbeglo ili bar smanjio dvonedeljni karantin – na samo četiri do šest dana.\nS druge strane, iako su poslovna putovanja skoro pa prestala i svet se preorijentisao na video sastanke putem popularnih aplikacija, mnogi navode da ovakav način sastančenja nije za veće grupe ljudi, da poslovna putovanja zapravo štede novac malim kompanijama, da će šefovi svejedno putovati, ali prevashodno – ljudi vole službena putovanja i da će se ona nastaviti u istom obimu čim pandemija prođe.\nU Svetskom savetu za putovanja i turizam smatraju da bi obnova međunarodnih poslovnih putovanja preko Atlantika moglo biti od velike koristi čitavom sektoru putovanja i turizma. Prvenstveno bi korist imale posrnule avio-kompanije, ali i hoteli, turističke agencije i druge firme koje se bave organizacijom putovanja i prevozničke agencije u drumskom saobraćaju, što bi na koncu dovelo do oživljavanja desetine hiljada ugroženih radnih mesta.


Brisel (Belgija) - mart 2018 - JP "Putevi Srbije"\nBrisel (Belgija) - mart 2018\nASECAP, UPRAVNI ODBOR, zapisnik sa Sednice 2018/1\nNa Sednici ASECAP 2018/1 Upravnog odbora, održanoj 20. marta 2018.g. u Briselu, kojom je predsedavao predsednik J. Nunjez, pohvalјene su ASECAP aktivnosti u ispunjavanju cilјeva usvojenih na prethodnoj Sednici.\nASECAP je doprineo razvoju evropskog transporta kroz saradnju sa evropskim institucijama i organizacijama u sprovođenju strateških planova kroz Inteligentne transportne sisteme.\nPrioritet je bio organizovanje ASECAP-a kao velikog Transportnog udruženja koje će skrenuti pažnju na važnost autoputeva u društveno - ekonomskom rastu i sprovođenje evropskog elektronskog sistema naplate putarine, kao i stalno ulaganje u putnu infrastrukturu radi unapređenja bezbednosti saobraćaja i dalјi razvoj planova za koncesije.\nNajbitnije aktivnosti iznete u Komitetima predstavnika na Sednici u Briselu su revizija evropskog elektronskog sistema naplate putarina, kao i revizija Direktive za Eurovinjete.\nIstaknut je i značaj ASECAP lanaca spasavanja života koji je uvela Evropska komisija, da bi se smanjile povrede u saobraćajnim nezgodama, kao i revizije Direktiva o bezbednosti saobraćaja. Napomenuto je da razvoj bezbednosti saobraćaja treba sprovoditi u okviru Valeta Deklaracije usvojene 29. marta 2017.g.\nDa bi usluge Inteligentnih transportnih sistema bile dostupne korisnicima širom Evrope neophodna je prekogranična saradnja kroz C-ROADS Memorandum o razumevanju.\nPredstavlјeni su i značajni ASECAP-ovi statistički podaci o prosečnom dnevnom saobraćaju i određeni su klјučni pokazatelјi učinka.\nSednica je završena zaklјučkom o potrebi saradnje, kako država članica ASECAP-a, tako i ASECAP-a sa organizacijom IBTTA (Međunarodno udruženje za mostove, tunele i autoputeve).


FK Krotone - Blic Sport\nSudbine dva kluba bi mogao da odluči "srpski derbi" - Laciju pobeda neophodna za Evropu, a Krotoneu za opstanak!\nUtakmica između Lacija i Krotonea (15 sati) otvara 27. kolo italijanske Serije A i ima veliki značaj za oba tima.\nVODI LACIO KA LIGI ŠAMPIONA Sergej pogodio za bod i doveo Rimljane na korak od elite! /VIDEO/\nFudbaleri Lacija nisu uspeli da pobede u veoma bitnom meču za plasman u Ligu šampiona protiv Krotonea u gostima u 37. kolu Serije A, bilo je 2:2, a drugi gol za tim iz Rima postigao je naš reprezentativac Sergej Milinković-Savić.\nDobri rezultati Lacija u ovoj sezoni nisu samo plod odličnih igara Sergeja Milinković-Savića, što je potvrdio i prvenstveni trijumf nad Krotoneom od 4:0 (0:0) u 18. kolu Serije A.\nFudbaleri Đenove su savladali Krotone sa 0:1 u 13. kolu Serije A i tako, makar privremeno, utekli iz zone ispadanja.\nCILJ POSVEĆEN PREMINULOM SINU Biciklom prešao 1.300 kilometara pošto je ostavio fudbalere u eliti\nDa li je teže izboriti opstanak u zahtevnoj fudbalskoj ligi, jednoj od najjačih u Evropi, ili voziti bicikl 1.300 kilometara? Odgovor je stigao sa Apenina...\nTrener fudbalera Torina Siniša Mihajlović rekao je da je njegov tim u utakmici protiv Krotonea "bacio dva boda".\nFudbaleri Rome pobedili su Krotone u gostima sa 2:0, u prvom meču nedeljnog programa 24. kola Serije A.


Kraj ere Merkel - što ostaje? - Radio Forum - Programm - COSMO - Radio - WDR\nKraj ere Merkel - što ostaje?\n3. oktobra na Dan ujedinjenja Nemačke verovatno poslednje veliko javno obraćanje imala je kancelarka Angela Merkel. Između ostalog kancelarka je pozvala građane da stanu u odbranu demokratije. Nakon četiri mandata Angela Merkel uskoro više neće biti kancelarka. A šta ostaje posle 16 godina i po ćemu će Angela Merkel ostati zabeležena u istoriji i u sećanju gradjana?\nMožda najupečatljiviju rečenicu Angela Merkel je izrekla u vreme izbegličke krize u leto 2015 – “Wir schaffen das” (Uspećemo mi to). U pamćenje se urezala i rečenica koja joj je 2013. donela kritiku, pa i podsmeh onih koji joj ionako prebacuju da Nemačka zaostaje u razvoju novih tehnologija - Internet je za sve nas nova teritorija.\nKraj “ere Merkel”\n04:30 Min.. Verfügbar bis 20.08.2022.\n2010. se kancelarka na skupu Mlade Unije, podmlatka CDU umešala u takozvanu „debatu o integraciji“ – “Pristup da se kaže hajde da budemo multikulti, da živimo jedni pored drugih i radujemo se jedni drugima, taj pristup je propao, apsolutno propao.”\n2019. je aktivirala zvono za uzbunu zbog klimatskih promena - „Mi imamo samo jednu Zemlju.“\nUspesi sa velikom koalicijom\nAngela Merkel je tri od četiri mandata vodila takozvanu „veliku koaliciju“ hrišćanskih demokrata i socijaldemokrata. I dok su u ranijim decenijama “velike koalicije” slovile kao nužno zlo, kancelarka je upravo u tom političkom okviru sprovela mnoge najvažnije odluke. Politikolog sa Univerziteta Duisburg-Essen Karl-Rudolf Korte je za list Frankfurter Allgemeine Zeitung ukazao da „nije neobično da kancelari moraju da se bore sa krizama“, ali da je Angela Merkel stalno iznova uspevala da „i ono nepopularno učini prihvatljivim za većinu“.\nNemačka se naravno promenila za 16 godina Angele Merkel. Kada je reč o unutrašnjoj politici je, recimo, odlučeno da će se u penziju odlaziti sa 67 godina. Konačno je 2015. uvedena minimalna satnica koja sada iznosi 9,60 evra. Ukinuta je 2011. vojna obaveza.\nU „eri Merkel“ je zakonski odobren istopolni brak, iako se kancelarka na glasanju u Bundestagu uzdržala ukazujući da je brak kako ga definiše ustav za nju brak muškarca i žene. Tu je i preokret u energetskoj politici – naredne godine prestaje da radi i poslednja atomska centrala, 2038. se zatvaraju elektrane na ugalj. Nemačka treba da postigne neutralnost u emisiji po klimu štetnih gasova. Ali sama Angela Merkel nedavno je rekla da se „u Nemačkoj i mnogim drugim zemljama sveta ne radi dovoljno“ da bi se zagrevanje planete ograničilo na 1,5 stepeni celzijusa.\nČuvarka demokratskih vrednosti\nU velike odluke spada i ona o prijemu oko milion izbeglica 2015. koja je imala dalekosežne posledice u zemlji, ali i u Evropskoj uniji gde se još vode rasprave o migracionoj politici. Stav o nužnosti budžetske štednje u vreme finansijske krize doneo je i krizu u odnosima sa Grčkom i drugim zemljama juga Evrope. Ipak, kancelarkin ugled na evropskoj i svetskoj sceni skoro da je neokrnjen, iako su neke njene spoljnopolitičke odluke oštro kritikovane kod kuće. U vreme američkog predsednika Donalda Trumpa je u svetskim medijima dobila status jedine preostale „čuvarke vrednosti zapadne demokratije“ na svetu.\nDugogodišnji šef Evropske komisije Jean-Claude Junker je krajem jula za „Tagesspiegel“ rekao da je Angela Merkel „ponekad možda oklevala, ali na kraju uvek igrala na evropsku kartu“. Ministar spoljnih poslova Luksemburga Jean Asselborn pak kaže: „Ona je stekla zasluge u tome da se sačuva jedinstvo Evropljana i u tome što je pomogla da Orbani ove Evrope ne gaze pravnu državu, da ne steknu prevlast i to je bilo veoma važno“.\nPolitika bez pretencioznog nastupa\nTo što je prva žena na kancelarskoj funkciji Angeli Merkel već obezbeđuje istaknuto mesto u istoriji Nemačke. Ali, za mnoge je još važniji njen politički stil. Profesor Karl-Rudolf Korte kaže da kancelarku jedinstvenom čini to što „nikakvu važnost ne pridaje pretencioznom nastupu“. Taj stil značio je i da je njen privatni život ostao pretežno nepoznat široj javnosti.\nMogućnost da ostane u politici, možda na međunarodnoj sceni, Angela Merkel je u više navrata isključila. Verovatno neće reagovati ni na ocene njenih 16 kancelarskih godina u kojima joj se najčešće zamera da Nemačku nije dovoljno „pripremila za budućnost“, to se često čulo i u korona-krizi. O tome govori i politikološkinja sa Univerziteta u Bonnu Julia Reuschenbach: „Ako Angelu Merkel zamislimo kao kapetanku velikog broda, onda je ona njime dobro upravljala i dobro ga branila od vetra, ali nije jasno rekla šta je zapravo pravac, i kako da taj brod ostane sposoban i za budućnost. Propusti joj se na kraju kancelarskog staža mogu prebaciti u velikim, načelnim temama mnogo pre nego što bi joj se propusti mogli prebaciti u konkretnim situacijama ili u krizama gde je dnevno moralo da se reaguje na događaje i što joj je zaista dobro uspevalo.“\nStand: 04.10.2021, 17:51


MAKRONOV POTRES U EVROPI: EU podeliti u 3 kruga, mesto za Rusiju i Tursku | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / MAKRONOV POTRES U EVROPI: EU podeliti u 3 kruga, mesto za Rusiju i Tursku\nFrancuski predsednik Emanuel Makron izneo je viđenje buduće preustrojene Evropske unije i Evrope, koja bi kroz deset ili petnaestak godina imala “tri kruga” i u kojoj bi ključni krug, “srce reaktora”, predstavljala osetno ojačana zona evra s Nemačkom i Francuskom kao okosnicama.\nU drugom krugu bi bile članice Unije “u snažnom jedinstvenom tržištu, negde između šire EU i zone evra”, koje bi, ako budu želele i ekonomski i politički napredovale, stasale, mogle da uđu u zonu evra s posebnim budžetom, evropskim monetarnim fondom i jačim političkim ustrojstvom.\nNajširi krug bi predstavljala “unija vrednosti, demokratskih načela i ekonomskih sloboda”, negde između EU i Saveta Evrope, koja bi bila mnogo manje integrisana, u kojoj bi moglo biti mesta i za Rusiju i Tursku, ali tako da te zemlje usvoje i strogo poštuju evropske demokratske vrednosti, rekao je Makron u Lisabonu na sastanku s predsednikom Antoniom Kostom i političkom elitom Portugalije.\nRusija i Turska mogu imati mesta u tom najširem krugu, mada ne moraju biti i članice, već imati “bliske sporazume o pridruživanju”, objasnio je francuski predsednik.\nLisabon je bio prva tačka Makronove turneje po zemljama EU s ciljem da objasni i dobije podršku za svoje zamisli o preuređenoj, ekonomski, politički i odbrambeno ojačanoj Uniji da bi se trajnije prevazišle sadašnje krize i izazovi, uključujući neizvesnost i sumnje u održanje strategijskog savezništva Evropa-SAD. Makron nije izričito dotakao mogućnost i izglede za ulazak novih članica u EU, ali je u stvari obrazlagao svoj veoma zapaženi programski govor o nužnosti ekonomskog, odbrambenog i političkog preuređenja Unije iz septembra prošle godine.\nSad u Lisabonu navedeno razdoblje od deset ili petnaest godina u kojem to sve treba da se sprovede, govori da i proširivanje možda mora toliko pričekati, što je upravo predočio i evropski komesar Johanes Han, ocenivši da je 2025. godina kao rok za ulazak Srbije i Crne Gore u članstvo EU previše ambiciozan.\nMakron je u septembu naglasio da zapadnobalkanske zemlje zbog mira i stabilnosti Evrope treba da uđu u članstvo Unije kad potpuno usvoje i uvreže “pravne tekovine” i demokratske zahteve EU, mada je tad upozorio da te zemlje ne bi smele da se okrenu Rusiji, Turskoj ili “autoritarnim silama koje ne poštuju evropske vrednosti”.\nU Lisabonu je francuski predsednik obrazložio da bi “srce reaktora” EU, dakle osetno ojačana evrozona, bilo daleko više integrisano tržiste radne snage, s jako približenim socijalnim pravima, pa i zajedničkim osiguranjem od nezaposlenosti.\n“To bi bilo srce Evrope mnogo više integrisanih naroda koje bi do kraja ovaplotilo zonu evra”, kako je to rekao Makron.\nDrugi krug temeljito reformisane Unije, članice snažnog jedinstvenog tržišta bi, prema mišljenju francuskog predsednika, mogle da se uključe u vojne, političke i trgovinske politike EU i da “jamče za istinsku slobodu kretanja unutar svoje zone”.\nPrevious Stajala je pored prozora sa mobilnim telefonom A ONDA JE UDARIO GROM (VIDEO)\nNext ORBAN NAJAVLJUJE RAT BEZ MILOSTI: Evropske elite planiraju da zabrane hrišćanstvo..!


Vesti online / Vesti / Srbija / "Hrvatska je na kraju postala članica EU, može i Srbija"\n"Hrvatska je na kraju postala članica EU, može i Srbija"\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ponovio je stav Brisela da su vrata EU otvorena za Srbiju i naglasio da su narednih šest meseci jedinstvena prilika i šansa da se naparavi veliki iskorak da proces proširenja za zemlje Zapadnog Balkana postane nepovratan.\nVrata EU otvorena za Srbiju: Sem Fabrici\nOn ističe i da je otvaranje pristupnih poglavlja uvek je dobar signal.\n- Kada se sagleda cela 2017. Srbija je otvorila šest poglavlja, tako da ih je sada ukupno 12 otvorenih. To znači da je ova godina donela skok od 50 odsto u ukupnom radu na otvaranju poglavlja - kaže Fabrici za "Politiku".\nSad je sve na Srbiji\nNa pitanje o tome da Hrvatska pokušava da uspori Srbiju zbog bilateralnih pitanja, Fabrici kaže da bilateralna otvorena pitanja treba da rešavaju dve zemlje koje su u to uključene.\n- Videli smo da je Hrvatska na kraju postala deo EU, što može da postane i Srbija - rekao je.\n* Poruka iz Moskve može da "otkoči" Briselski dijalog?\nPovodom poruke predsednika EK da bi Srbija i Crna Gora trebalo da budu spremne za ulazak u EU 2025, Fabrici kaže:\n- Ako me pitate da li Srbija može to da ostvari, verujem da može. Ali pitanje je kako da stignete do toga narednih godina. Mislim da je najvažnija poruka predsednika EK da su vrata za Srbiju otvorena a sada je na Srbiji da preduzme korake - ističe Fabrici.\nUpitan koje detalje može da otkrije o novoj strategiji EU koja će biti predstavljena u februaru, Fabrici kaže - praktično, vrlo malo.\n- Strategija se još piše.Trebalo bi sačekati da bude odobrena i objavljena. Njena važnost je i u tome što je za Brisel proširenje svakako među prioritetima. U 2018. će biti pregršta važnih prilika - kaže on.\nPored strategije, u aprilu se očekuje redovni izveštaj o napretku, u maju samit Zapadnog Balkana, koji se organizacuje u okviru bugarskog predsedvanja, potom okupljanaj lidera na Evropskom savetu, napominje Fabrici.\n- Narednih šest meseci su jedinstvena prilika i šansa da se naparavi veliki ikorrak do proces proširenja za zemlje Zapadnog Balkana postane nepovratan - poručuje on.\nNeophodan dijalog Beograda i Prištine\nNa konstataciju novinara da dijalog Beograda i Prištine u ovom momentu praktično stoji, Fabrici kaže:\n- Taj dijalog je svakako važan i do sada je doneo rezultate. Neki sporazumi su primenjeni, poslednji o pravosuđu u oktobru. Neke bi trebalo da implementiraju obe strane. Naravno da Brisel i predstavnica EU Mogerini zahtevaju da sve što je dogovorena bude realizovano. Znamo da je to težak proces, ali ohrabrujemo obe strane da se pridržavaju onoga što je dogovoreno.\nPovodom toga što Priština više od 1.700 dana kasni sa formiranjem ZSO, on kaže da EU konstantno upućuje poruke kosovskim vlastima da bi to trebalo da implementiraju.\n- Isto tako i za deo sporazuma koji se odnosi na energetiku pozovamo obe strane da se realizuje - dodao je Fabrici.\nAko se uključe Rusija i SAD\nNa pitanje u vezi sa insistiranjem Prištine da bi SAD trebalo intenzivnije da se uključe u dijalog u Briselu, Fabrici napominje da se čulo više zahteva i da je iz Moskve stigla vest da bi i Rusija mogla da se uključi.\n- Ono što mogu da kažem je naša poruka - da je na Beogradu i Prištini da dogovore oblasti, korake, sadržaj i format dijaloga, ističe on.\nFormat, kako kaže, ne može da bude promenjen ukoliko se Beograd i Priština ne usaglase.\nKaže i da EU, iako ne može da komenatriše unutrašnji dijalog o KiM koji je pokrenuo predsednik Aleksandar Vučić, s pažnjom prati i čeka rezultat.\n- I kao što je bitno da je ovaj proces pokrenut tako je bitno kakav će biti njegov ishod. Nadam se da da će taj dijalog na kraju imati jasan zaljučak - dodao je on.


Šumanova deklaracija slavi 70 godina ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Blog/Šumanova deklaracija slavi 70 godina\nU celokupnoj istoriji Evropske unije postoji mnogo datuma od velike važnosti čijim se obeležavanjem odaje počast i podseća na odluke koje su vodile ka evropskom jedinstvu. Bogati evropski kalendar počinje 9. maja 1950. godine, na dan kada je doneta Šumanova deklaracija.\nOva deklaracija predstavlja inicijalni dokument čijim se potpisivanjem započinju prvi koraci saradnje evropskih država u postratovskom periodu, a glavni zagovornik ove ideje bio je Robert Šuman.\nKo je bio Robert Šuman?\nZanimljivi podaci o njegovom životu vode ka objašnjenju žašto se upravo on smatra idejnim tvorcem i „ocem Evrope“. Naime, Robert Šuman rođen je u Luksemburgu 1886. godine, a roditelji su mu poreklom bili Francuzi. Nemačku maturu polaže u Metzu, gradu u severoistočnom delu Francuske, dok studije prava žavršava u Nemačkoj. Po završetku studija vraća se u Francusku i otvara advokatsku kancelariju. Nakon Francusko-pruskog rata 1870-1871 oblast Mozel, u kojoj je rođen, pripaja se Nemačkom carstvu i od tada postaje nemački državljanin, dok se ista oblast nakon Prvog svetskog rada vraća Francuskoj i tako postaje francuski državljanin. Zanimljivost o „dvojnom državljanstvu“ i značaju dve države na njegovom životnom putu snažno su uticale na verovanje da se dugoročni mir u Evropi može postići jedino kroz pomirenje ove dve države. Značajno je pomenuti bogatu političku karijeru Roberta Šumana koja je trajala skoro četiri decenija i tokom koje je zauzimao niz pozicija na najvišim nivoima u francuskoj vladi: prvo kao ministar finansija, premijer, ministar spoljnih poslova i ministar pravosuđa.\nZnačaj Šumanove deklaracije\nKao ministar spoljnih poslova Francuske, zajedno sa Žan Moneom, sačinio je predlog o zajedničkoj kontroli proizvodnje uglja i čelika, (pod kontrolom nezavisne Vrhovne vlasti), najvažnijih materijala za industriju naoružanja čime bi rat između evropskih država postao praktično nemoguć. Predlog je objavljen 9. maja 1950. godine u takozvanoj Šumanovoj deklaraciji. Ključna ideja deklaracije bila je saradnja na ekonomskom planu i formulisanje zajedničkih interesa evropskih zemalja što bi dovelo do njihove postepene političke integracije kao preduslova za stvaranje trajnog mira u Evropi. Već godinu dana kasnije preduzeti su prvi praktični koraci ka realizaciji Šumanove ideje i oni se ogledaju u osnivanju Evropske zajednice za ugalj i čelik. Osim Nemačke i Francuske nova zajednica je bila otvorena za sve ostale evropske države koje su želele da joj se pridruže.\n“Evropa ne može biti osnovana preko noči i biti cela zajedno, ona će izroniti iz konkretnih dostignuća koja će pre svega omogućiti iskrenu solidarnost. Da bi zajednica naroda mogla da bude stvorena, pre svega je potrebno suzbiti vekovno neprijateljstvo između Francuske i Nemačke. Zbog toga vlada Francuske predlaže da se aktivnost usmeri na ograničeno, ali odlučujuće područje.\nFrancuska vlada predlaže da se celokupna francusko-nemačka proizvodnja uglja i čelika podredi zajedničkom Vrhovnom organu vlasti u okviru organizacije kojoj bi mogle da se pridruže i druge evropske države.\nSpajanje proizvodnje uglja i čelika omogućiće nastanak zajedničkog temelja za razvoj privrede, prve faze evropskog saveza i promeniće sudbinu zemalja koje su se dugo bavile proizvodnjom sredstava za uništavanje, čije su žrtve i same postale.”\nPored konkretnih ciljeva usmerenih ka ekonomiji, Šumanova deklaracija sadrži dublju političku poruku usmerenu ka stvaranju evropskog jezgra zasnovanog na saradnji i ujedno neprikosnovenoj preteči mira u jedinstvenoj Evropi.\nObeležavanje 9. maja\nU znak sećanja na potpisivanje deklaracije Evropski savet je 1985. godine u Milanu, doneo odluku da se 9. maj obeležava kao Dan Evrope, te je postao jedan od simbola Evropske unije uz krilaticu, zastavu i himnu koji su iste godine ustanovljene. Dan Evrope obeležava se svake godine i obiluje različitim sadržajima, edukativnog i zabavnog karaktera, koji za cilj imaju da približe Evropu njenim građanima. Tog dana vrata evropskih institucija u Briselu, Luksemburgu i Strazburu su otvorene za sve njene građane koji mogu da se upoznaju sa mestima donošenja važnih odluka. Moto i prateće aktivnosti Dana Evrope svake godine određuje zemlja koja je u tom periodu predsedavajuća i čije će aktivnosti deliti i ostale države.\nPrimera radi, tog dana održavaju se predavanja, tribine i debate o EU, informišu građani o njenoj istoriji, organizuju posete institucija, održavaju koncerti i prikazuju filmovi, prave tradicionalna jela i sve pomenute aktivnosti imaju za cilj približavanje građana Evrope jednih drugima, izgradnju mira i tolerancije čime se potvrđuje moto Ujedinjeni u različitosti.\nOve godine predsedavanje Evropskom unijom pripalo je Hrvatskoj, no pred njom je veliki izazov, imajući u vidu ograničene mogućnosti obeležavanja Dana Evrope usled trenutne situacije sa korona virusom te je pretpostavka da će se veći deo aktivnosti odvijati virtuelno. Zasigurno će 2020. godina predstavljati presedan u načinu obeležavanja značajnog datuma i to baš jubileja, 70 godina od donošenja Šumanove deklaracije.\nBy premins| 2020-05-05T19:09:05+00:00\tMay 5th, 2020|Categories: Blog|Tags: Evropa za mene|Comments Off on Šumanova deklaracija slavi 70 godina


Borko Đurić - 1\n13. 01. 2020 07:05\nBANJALUKA - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Banjaluci da je zajednički cilj Vlade i Privredne komore Srpske unapređenje privrednog ambijenta.\nCvijanović: Jaka Srpska zajednički cilj\n29. 03. 2019 20:58\nBANJALUKA - Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je tradicionalna manifestacija izbora najuspješnijih privrednika u Srpskoj za prošlu godinu posvećena, ne samo poslovnom rezultatu, već zajedničkom cilju, a to je jaka, stabilna i dobro organizovana Srpska.\nBANJALUKA - Predsjednik Privredne komore Republike Srpske Borko Đurić rekao je da je poslovna zajednica privržena realizaciji prvog cilja definisanog u trogodišnjem Programu ekonomskih reformi Srpske, a to je podizanje konkurentnosti i produktivnosti domaće privrede.\nĐurić: Prosječna plata u Srpskoj može biti 1.000 KM\nBANJALUKA - Predsjednik Privredne komore Republike Srpske Borko Đurić smatra da u narednoj godini prosječna plata u Srpskoj može biti 1.000 KM, jer je ona na tom nivou kod dobrog dijela privrednih subjekata, kao i da realizaciju ovog cilja ne bi smjelo da zasjeni najavljeno poskupljenje električne energije.\nĐurić: Teška godina dolazi za privrednike\n24. 12. 2018 20:32\nBANJALUKA - Naredna godina za privrednike će biti teška, jer se očekuje povećanje cijene električne energije, a što će se odraziti na privredna kretanja, kao i na povećanje indirektnih poreza kao preduslov za nadomještanje određenih sredstava za funkcionisanje Fonda zdravstvenog osiguranja.\n23. 11. 2018 14:54\nRast moguć uz dosljednu primjenu mjera\n26. 12. 2017 15:39\nBANJALUKA - Privredu RS je u ovoj godini karakterisao rast industrijske i prerađivačke proizvodnje, povećanje broja zaposlenih u industriji i smanjenje spoljnotrgovinskog deficita, ali je došlo i do značajnijeg pada likvidnosti i rasta zaduženosti privrede.\nĐurić: U RS postoji hroničan nedostatak kvalifikovane radne snage\n16. 12. 2017 09:53\nBANJALUKA - Predsjednik Privredne komore Republike Srpske, Borko Đurić poručuje da će u narednoj godini biti trasirani putevi ka primjeni "Programa ekonomskih reformi Srpske za period 2018-2020. godine" i napominje da je Srpska zabilježila rast privrede.


Radnici "Dunav grupa agregati", pre nego što pribegnu drastičnijim potezima, najavljenim blokadama saobraćajnica, sačekaće da se o planu reorganizacije njihove firme izjasne poverioci, Poreska uprava i Razvojna banka u stečaju, dogovoreno je izmeđuvlasnika preduzeća Dušana Borvice i predstavnika radnika, koji su od septembra 2012 godine na plaćenom odsustvu, a za to vreme nisu primili nijednu novčanu naknadu, 60 odsto od minimalca. Borovica je kazao da nema novca da isplati ni jednu novčanu naknadu, i poručio da zaposleni sačekaju da se o planu reorganizacije, koji je predat u Privredni sud 28. febuara poverioci izjasne, što bi trebalo da bude za najduže mesec i po dana. - Država je najveći poverilac, pa očekujem da se prihvati reorganizacija "Dunav grupa agregati". Nikom nije u interesu da preduzeće ne radi, a oko tri stotine radnika ostane bez posla - rekao je Borivica i dodao da plan reorganizacije podrazumeva reprogram dugova od pet do deset godina i početak rada preduzeća punim plućima. Borovica je spomenuo samo da su "Agregati" dužni Razvojnoj banci tri stotine miliona dinara, a iznos koji se duguje na ime poreza nije želeo da precizira.\nKako je naglasio, posle izlaska iz pritvora pre deset meseci, uspeo je da izvuče iz krize tri firme iz "Dunav grupe", pa očekuje da se isto desi i s ovim preduzećem. - U sve tri firme iz ove grupe poverioci su prihvatili reorganizaciju. Preduzeća gde sam ja vlasnik su potonula dolaskom svetske ekonomske krize - ustvrdio je Borovica, s čime se nisu složili radnici govoreći da je, od kada je Borovica ušao u posed firme, posao opao za čak deset puta.\nPredstavnici radnika koji su prvobitno nagoveštavali da će protest radikalizovati blokadom rečnih saobraćajnica, koju su organizovali i u proleće 2012. godine kada su blokirali Dunav, juče su, nakon sastanka sa većinskim vlasnikom firme doneli odluku da će ipak biti strpljivi još mesec i po dana, pre nego što povuku taj potez.


Novinari u sve lošijem položaju | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Novinari u sve lošijem položaju\nSmajlovićeva: Za to je najveći krivac država, koja ne vodi računa da li poslodavci plaćaju socijalna i zdravstvena osiguranja radnicima i da li se plaća honorarni rad\nGovoreći o položaju novinara u Srbiji, Smajlovićeva je ukazala da se u novinarstvu, koje je postalo ženska profesija, nije bitnije popravio položaj žena. Ona smatra da većinu novinarske populacije u Srbiji čine upravo žene, zato što je ova profesija izgubila na značaju i ceni.\n- Novinarski rad trenutno nije cenjen, zbog toga je delom sve više žena u toj profesiji. Ljudi koji steknu neko ime, veze ili neki uticaj gledaju da odu iz ove profesije što pre, a to bolje polazi za rukom muškarcima, nego ženama - objasnila je Smajlovićeva.\nSa druge strane, dodala je ona, iako je profesija ženska, još je malo žena na rukovodećim položajima, pogotovo u štampanim medijima.\nSmajlovićeva smatra da je za loš položaj novinara u Srbiji najveći krivac država, koja ne vodi računa da li poslodavci plaćaju socijalna i zdravstvena osiguranja radnicima i da li se plaća honorarni rad novinara koji je sve češći.\nSa ovim se problemom suočavaju sve profesije, a ne samo novinarska, rekla je Smajlovićeva.\n- Imam razumevanja za novinare - istakla je Smajlovićeva -ali se bojim da smo žrtve i drugih faktora, a to je najpre ta okrutna faza tranzicije.\nOna je naglasila da je novinarima koji rade na Kosovu i Metohiji teže nego njihovim kolegama u centralnoj Srbiji.\nAli, "mora se rizikovati, mora se dići glas i moraju se tražiti svoja prava", poručila je Smajlovićeva i zaključila da se "korupcija, nepravda i neplaćen rad moraju prijavljivati".


Ukinuta direkcija za e-upravu — šta su implikacije?\nNova Vlada Srbije biće bez direkcije za elektronsku upravu, koja je ukinuta u predlogu izmena Zakona o ministarstvima — da li ovo znači da će ona biti ukinuta skroz ili naknadno podignuta na novi nivo?\nNakon objave ovog posta, na B92 je objavljen članak u kome se navodi da će e-uprava zaista biti pretvorena u Kancelariju Vlade što bi je efektivno podiglo na viši nivo od dosadašnjeg.\nJuče je u Skupštinu stigao predlog za izmene aktuelnog Zakona o ministarstvima, o kome je plan da se raspravlja od danas do ponedeljka, da se izglasa i da u četvrtak omogući formiranje nove vlade.\nIzmene ovog Zakona prilikom postavljanja novog mandatara Vlade su uobičajena — kroz njega se formiraju nova ministarstva i/ili ukidaju neka od postojećih. Međutim, on uređuje i druga tela unutar Vlade, poput kancelarija i direkcija.\nIzmene se ovaj put ne odnose samo na osnivanje dva nova ministarstva (EU integracija i Zaštite životne sredine), već i na ukidanje Kancelarije za EU integracije (koja prelazi u Ministarstvo) i ukidanje Direkcije za elektronsku upravu, koja se dalje nigde ne spominje.\nOvo pokazuje da će doći do ozbiljne promene stava i ponašanja nove vlasti prema elektronskoj upravi, ali je pitanje u kom smeru. Koje opcije su pred nama?\nUkidanje direkcije za e-upravu i smeštanje ovog odeljenja i oblasti pod jednim od ministarstava, što mu daje znatno manju moć, jer odeljenje koje na sebi nosi ovu vrstu posla mora da komunicira i da ima autoritet kod drugih odeljenja vlade — ministarstava, kancelarija, uprava i sl. Elektronski sistem ne postoji sam za sebe, već treba da olakša sisteme i procedure unutar drugih vladinih institucija\nPodizanje direkcije za e-upravu na nivo Kancelarije, što joj daje veću moć za sprovođenje svojih ciljeva i koordinacije sa ministarstvima i lokalnim samoupravama. Čudi ipak zašto se, ukoliko je ovo slučaj, odmah nije našlo u predlogu izmena Zakona i pitanje je koliko otežava sam dalji postupak postavljanja kancelarije. Mada, s druge strane, može joj dati veći medijski prostor i pažnju javnosti.\nSrbija kasni za drugim zemljama kada je u pitanju razvoj elektronske uprave i to na više nivoa — od zakonskog, preko implementacionog (beskonačno traženje pečata i potpisa) do nivoa svesti o važnosti razvoja ove oblasti, koja građanima štedi vreme, a time i značajne količine novca.\nOptimistična pretpostavka kaže da ulazimo u eru gde će se više pažnje posvetiti razvoju e-uprave. Osim što na ovo upućuju mnogi strani savetnici i sistemi, značajan je deo prethodnog ministarskog mandata sadašnje premijerke.\nU situaciji kada je Estonija zahvaljujući vrhunskoj e-upravi vratila već 43 puta uloženo, jasno je za šta se preduzetnička zajednica zalaže.\nBroj medija koji je makar konstatovao ukidanje Direkcije za e-upravu u predlogu izmena Zakona o ministarstvima – 0 https://t.co/tF5HtG8Ylc\n— Slobodan Marković (@smarkovic) June 23, 2017\nJa se iskreno nadam da ce je podici na visi nivo jer ovo trenutno nije ni blizu funkcionalnog sistema i lici na pokusaj pranja novca. Prijavljivao sam porez, dokumentacija im je ocajna, favorizuje se iskljucivo Windows operativni sistem i do nedavno iskljucivo Mozilla i to tacno odredjene verzije da bi (gledam pre neki dan) sada ukinuli i to preko web-a i dali nam .exe fajl kao to ce bolje da radi. Pokusao da ga instaliram, greska pri instalaciji... Pokusao sam da odradim i prijavu za zdravstvenu karticu, nema sanse.


Šabić: Poslednji poziv Agenciji da dostavi dokumenta o Malom - KRIK\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić treći i poslednji put je pismom zatražio od Agencije za borbu protiv korupcije da mu dostavi dokumenta iz kontrole imovine i prihoda gradonačelnika Beograda Siniše Malog.\nPoverenik je u pismu naveo da naglašavanje „velikog značaja saradnje između državnih organa“ od strane Agencije ne može da doživi kao ozbiljno i iskreno, budući da ona i dalje odbija da mu dostavi tražena dokumenta.\nOn se u pismu osvrnuo i na tvrdnju Agencije da „nije postavljala nikakve specijalne uslove povereniku“, navodeći da ona nije korektna i da ne odgovara istini.\nAgencija je, podsetio je Šabić, u dopisu navela da su pojedini podaci iz dokumenata označeni kao „strogo poverljivi“ zbog čega je neophodno da im poverenik lično pristupi. Dopis ne sadrži nijednu reč o mogućnosti pristupa dokumentima nekog od poverenikovih saradnika, istakao je Šabić.\nPrema njegovim rečima, površan pogled na podatke o kontroli imovine i prihoda Siniše Malog koje je Agencija objavila, upućuje na zaključak da je ‘zaštitila’ i podatke koje nije trebalo – poput imena firmi povezanih sa javnim funkcionerom, iznosa novčanih transakcija, površine nekretnina, vrste vozila.\nŠabić je podsetio Agenciju da je Poverenik državni organ koji ima pravo uvida u bilo koji dokument bez obzira na stepen poverljivosti, kao i da svojom odlukom može da naloži ukidanje poverljivosti.\nIstakao je i da je „apsurdno i neobjašnjivo da Agencija uporno odbija da dostavi tražena dokumenta i da štiti nekakve strogo poverljive podatke od Poverenika“.\nUkoliko Agencija ni nakon ovog zahteva ne dostavi dokumenta, Šabić je najavio izricanje novčanih kazni i podnošenje prekršajnih prijava protiv odgovornih lica.\nIzveštaj o imovini i prihodima Siniše Malog\nU izveštaju se navodi i da je banka u kojoj je Mali imao otvoren račun posumnjala da određena transkacija može da bude pranje novca. Deo izveštaja posvećen je i slučaju prikrivanja porekla 95 hiljada evra, koji je javnosti otkrila Marija Mali u intervjuu za KRIK. Detalje o izveštaju pročitajte u posebnoj priči.


You are at:Home»News»10.350 učenika i 1.100 roditelja i nastavnika edukovano o bezbednom internetu\nBy Zoran Kovacevic on\t 5.4.2018 News\nSa brzim prodorom novih tehnologija, svet se menja. Naši najmlađi odrastaju u digitalnom okruženju koje predstavlja sastavni deo njihovog učenja i razvoja. Prema podacima UNICEF-a, deca počinju da koriste internet i pre šeste godine. Međutim, uz gotovo neograničene mogućnosti koje pruža, internet sa sobom donosi i opasnosti.\nGotovo 90 odsto dece provodi na internetu dnevno nešto manje od sat i po, a trećina njih je izložena nekoj vrsti uznemirujućeg sadržaja. Izuzetno značajnu ulogu u kreiranju bezbednog digitalnog sveta za decu imaju njihovi roditelji. Više od 25 odsto njih smatra da ne poseduje dovoljno znanja kako bi pružili adekvatnu podršku detetu u potencijalno opasnom situacijama na internetu.\nPrema izveštaju o održivom poslovanju kompanije, Telenor je i tokom 2017. godine stavio jak fokus na bezbednost dece na internetu. U saradnji sa UNICEF-om i Fondacijom Tijana Jurić, ostvareni su značajni rezultati, ali su i najavljeni sledeći strateški koraci u ovoj važnoj oblasti.\nFondacija Tijana Jurić, je tokom prošle godine, uz podršku Telenor fondacije organizovala webinare putem kojih je edukovano 10.350 učenika, kao i 1.100 roditelja i nastavnika. Ulogu edukatora na teme poput vrbovanja putem interneta, onlajn predatora, sajber jazbina, trgovine ljudima, vršnjačkog i digitalnog nasilja, imali su predstavnici Fondacije Tijana Jurić, Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i Centra za sigurniji internet iz Osijeka.\nSredinom 2017. godine, Telenor je potpisao i ugovor sa UNICEF-om kojim je zvanično najavljen početak dvogodišnjeg projekta „Bezbedan internet za celu porodicu” posvečenom edukaciji nešto mlađe dece – uzrasta od četiri do osam godina, kao i njihovih roditelja i vaspitača. Kroz projekat „Bezbedan internet za celu porodicu“, partnerstvo se nastavlja sa ciljem da 100.000 roditelja i 2.000 vaspitača i nastavnika prođe obuku.\nBezbednost dece na internetu je samo jedan aspekt odgovornog poslovanja Telenora. Kreiranje digitalnih rešenja pomoću kojih se rešavaju društveni izazovi, zaštita životne sredine, poštovanje strogih međunarodnih standarda kroz lanac partnera i dobavljača, kao i ulaganje u razvoj i edukaciju zaposlenih predstavlja sistemski pristup odgovornom poslovanju Telenora koji prožima svaki aspekt svakodnevnog rada kompanije.\nIzveštaj o održivom poslovanju kompanije Telenor u 2017. godini možete pročitati na sajtu kompanije Telenor.


SD luksuzna vila // Solarna Dolina // Vesti\nObjavljeno 23/11/2019 u Vesti\nSmeštena u centralnom delu naselja Solarna dolina, ova moderna luksuzna vila na tri nivoa, ukupne korisne površine 242 m2, opremljena je savremenim “ABB smart home” sistemom koji pruža visok nivo komfora za stanovanje (digitalna regulacija temperature po prostorijama, elektronski podizači roletni na prozorima, upravljanje preko Android/iOS aplikacije…). Vila je dvojno orijentisana (sever-zapad prema ulici, jug-istok prema vinogradima), sa privatnim dvorištem od 233 m2.\nProstrana i svetla, vila je projektovana i izvedena sa centralnim podnim grejanjem i fan-coil uređajima za hlađenje u letnjem periodu. Grejanje, hlađenje i priprema tople vode obezbeđeni su korišćenjem toplotnih pumpi, a izuzetne energetske karakteristike objekta dokumentovane su energetskim pasošem B kategorije, čime je garantovana mala potrošnja energije i plaćanje prema utrošku (očitanom preko digitalnih merača potrošnje energije).\nKorisna površina: 242 m2\nPovršina dvorišta: 233 m2\nPovršina placa: 330 m2\nSD lux villa exterior\nSD lux villa street view\nSD lux villa living room\nSD lux villa hallway\nSD lux villa bedroom\nSD lux villa bathroom\nSD lux villa balcony\nMaterijali i ugrađena oprema – brendovi koji nas prate\nGrejanje: centralno, podno (toplotne pumpe) – plaćanje po utrošku\nHlađenje: fan-coil uređaji (toplotne pumpe) – plaćanje po utrošku\nTelekomunikacija: optički internet, IPTV, fiksna i mobilna telefonija\nSmart home: regulacija grejanja i hlađenja po prostorijama, automatizacija motornih podizača roletni (Android, iOS aplikacija), mogućnost proširenja sistema po želji klijenta (alarm, meteorološka stanica…)\nParking kapacitet: 2 parking mesta ispred kuće + 2 parking mesta unutar dvorišta\nInterfon: ulaz u dvorište (unutrašnje jedinice na svakoj etaži)\nKapija: motorni pogon sa daljinskim upravljačem\nZa detaljnije informacije i zakazivanje obilaska nekretnine, pozovite nas na +381 60 558 45 73 ili +381 63 102 80 52, ili nam pišite na contact@solarnadolina.rs ili office@solarnadolina.rs, kao i preko kontakt forme.\nTagovi: izdavanje, luksuzna vila, lux villa, prodaja, solarna dolina