Damjanović: Projekat SEEIIST - dodatna vrijednost Evrope\nDatum objave: 22.06.2020 13:52 | Autor: Ministarstvo nauke\nDamjanović: Projekat SEEIIST -dodatna vrijednost Evrope\nMinistarka nauke, dr Sanja Damjanović, danas je u Vili Gorica okupila ambasadore i njihove predstavnike kako bi zatražila podršku njihovih zemalja za lansiranje regionalnog razvojnog projekta, Međunarodnog instituta za održive tehnologije na prostoru Jugoistočne Evrope (SEEIIST), na Mapu evropskih istraživačkih infrastrukturnih projekata tzv ESFRI roadmap.\nMinistarka Damjanović je ovom prilikom istakla da je projekat SEEIIST nesumnjivo najozbiljniji naučnotehnološki i medicinski projekat u jugoistočnoj Evropi koji targetira jedan od najvećih društvenih izazova – borbu protiv kancera.\nUpravo borba protiv kancera je i jedna od misija Evropske komisije, te sami projekat ima snažnu evropsku perspektivu.\n“Mi zapravo koristimo konkurentnost kao instrument da obezbijedimo investiciju koja iznosi 200 miliona eura a sledeći važan korak jeste da lansiramo projekat na jedinstvenu listu evropskih infrastrukturnih projekata tzv ESFRI roadmap i ako se nađemo na ovoj listi pokazujemo jaki panevropski karakter projekta kojim pokazujemo da ovo nije samo benefit za naš region nego za cijelu Evropu” kazala je Damjanović.\nJedan od uslova da se SEEIIST projekat nađe na ovoj mapi jeste politička podrška bar tri zemlje regiona a pošto se radi o podršci kroz EU fondove jako je važno da i sve druge zemlje stanu uz ovaj projekat jer se na ovaj način upravo SEEIIST projektom Evropi vraća liderska pozicija u ovoj oblasti.


BUDJAVCI PAKOVANJE 5 KOM ME69099 | Dexy Co Kids internet prodavnica\nŠifra artikla: ME69099\nNapravi jedinstvenu kolekciju najljigavijih, najgnjecavijih i najborbenijih do sad - budjavaca!\nTaman kad si mislio da stvari ne mogu biti bljakastije, vreme je da se odbraniš od napada buba koje su namerile da osvoje Budjograd! Grozni insekti imaju pravu vojsku: gmizave larve koje napadaju spuštajući se padobranima, lepljivi SWAT tim koji gmiže uz zidove svojim dlakavim nogicama i gnjecavu bubabrigadu!\nOformi svoje Budjave trupe, lansiraj ih u akciju toksičnim katapultom i pokaži im ko je glavni!\nDimenzije: 12 x 15 x 4,5 cm\nSet sadrzi: 4 budjavca, 4 oružja, toksični katapult i uputstvo za kolekcionare


Prijavljivanje privrednika za realizaciju mera energetske efikasnosti do ponedeljka, 23. maja | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Prijavljivanje privrednika za realizaciju mera energetske efikasnosti do ponedeljka, 23. maja\nU toku je druga faza velikog Javnog poziva koji je pokrenulo Ministarstvo rudarstva i energetike Republike Srbije, u saradnji sa lokalnim samoupravama, u cilju sufinansiranja mera za podizanje nivoa energetske efikasnosti kod individualnih domaćinstava. Prema rečima, menadžera za energetiku grada Pirota, Bojana Ivkovića druga faza podrazumeva realizaciju Javnog konkursa za izbor privrednih subjekata koji će zajedno sa građanima sprovesti mere energetske efikasnosti.\n“Rezultat ovog Javnog poziva je spisak privrednika koji će biti na raspolaganju građanima prilikom konkurisanja u sledećoj fazi. Spisak privrednika biće sastavni deo sledećeg Javnog konkursa, tako da građani mogu da pogledaju, za određenu meru za koju su zainteresovani, od kojih firmi mogu da uzmu predračune, odnosno, koje firme mogu da im obave radove. Slobodna je volja građana da odrede kriterijume na osnovu kojih će odabrati neku od firmi i sa njom sklopiti ugovor. Javni poziv za privrednike se zatvara 23. maja, komisija će nastojati da u što kraćem roku obradi prijave, kako bi se završila cela procedura i u prvoj polivini juna bi to trebalo da bude gotovo. Odmah nakon toga, u saradnji sa resornim ministarstvom i uz njihovu saglasnost, objavićemo Javni poziv za građane, taj, uslovno, najvažniji Konkurs” – rekao je Ivković.\nOve godine grad je opredelio 15 miliona dinara za realizaciju mera energetske efikasnosti, a još toliko sredstava obezbedilo je resorno ministarstvo. Treba reći i to da je ministarstvo objedinjeni Konkurs podelilo na dva dela. Jedan se sada realizuje i obuhvata zamenu stolarije, izolaciju fasade, nabavku kotlova, toplotnih pumpi i solarnih panela za sanitarnu toplu vodu , a drugi deo se odnosi na solarne panele za proizvodnju električne energije. Za prvi deo konkursa utrošiće se 24 miliona, a preostala sredstva, od 6 miliona dinara, za drugi deo.\nPoznata preliminarna lista privrednika za realizaciju mera…\nDo kraja nedelje preliminarna lista privrednika za…\nbojan ivković energetska efikasnost individualna domaćinstva istaknuto Javni poziv\nKomunalac nastavlja veliku akciju sadnje mladih stabala u gradu


Partizan gost u Kragujevcu, Zvezda domaćin Proleteru - Izazov\nPartizan gost u Kragujevcu, Zvezda domaćin Proleteru\nRadio-televizija Srbije\t 11. septembra 2021. 05:23\nPosle pauze zbog reprezentativnih utakmica timovi Partizana i Crvene zvezde vraćaju se domaćem prvenstvu i žele da nastave seriju pobeda i da u dobrom raspoloženju dočekaju evropske utakmice, ali i "večiti derbi" koji se igra u narednom kolu.\nIako na gostovanju vodeći tim Partizana smatra se favoritom u meču sa Radničkim a šef stručnog štaba Aleksandar Stanojević očekuje da tim to i opravda.\nKa večitom derbiju je već usmeren i tim Crvene zvezde koji meč na svom terenu sa Proleterom smatra za odličnu uvertitu pred mečeve sa Bragom i Partizanom.\nTrener fudbalera Crvene zvezde Dejan Stanković istakao je da će svi igrači biti u konkurenciji za meč i da očekuje sigurnu pobedu.\nU jućerašnjim utakmicama vodeći TSC je na gostovanju Spartaku u lokalnom derbiju podelio bodove u duelu bez golova, a Napredak je na svom terenu nadigrao Radnik sa 1:0.\nOsmo kolo Superlige Srbije završava se u nedelju kada su na programu još tri utakmice. Od 16:55 Kolubara će dočekati Novi Pazar, odnosno niški Radnički ekipu Voždovca, dok će od 19:00 Mladost ugostiti Čukarički i pokušati da upiše prve bodove u novoj sezoni.\nLinglong Superliga osmo kolo:\nRadnički Kragujevac – Partizan 16.00\nVojvodina – Metalac 16.00\n1. Partizan 18\n9. Vojvodina 8\n14. Metalac 4


PROJEKAT SRBISTAN: Vučiću gazde sa Zapada daju još jedan mandat, ne zbog Kosova nego zbog migranata! | Vesti Dana\nPROJEKAT SRBISTAN: Vučiću gazde sa Zapada daju još jedan mandat, ne zbog Kosova nego zbog migranata!\nseptembar 20, 2019 by\nUkoliko se u javnom prostoru pojavi bilo kakvo odstupanje od strategije da migrante treba udomiti, samozvani čuvari ljudskih prava pokreću agresivnu kampanju protiv jedino njima vidljivog fašizma i rasizma.\nPiše: Dragica Pušonjić\nMnogi migranti širom Srbije žive izvan centara za azilante i prihvatnih centara, bez ikakve evidencije, kontrole i nadzora državnih organa. U spektru tema koje figuriraju u javnom životu, a koje određuju vlast, opozicija i uređivački kolegijumi medija, gotovo da nema prostora za migrante sa Bliskog istoka i iz drugih regiona. Ova spontana politička sloga, inače zavađenih političkih stranaka, proizvela je neformalnu državnu tajnu o životu i ponašanju migranata u Srbiji.\nDržava je potpuno iskočila iz zgloba, vlasti se ponašaju suprotno onome što rade gotovo sve članice EU. To se da videti na primeru Španije ili Danske, Poljske, Francuske, Italije, a ne samo Mađarske.\nŠpanci ove godine proteruju 9.000 migranata, dva puta više nego 2018, što je u januaru saopštilo njihovo ministarstvo unutrašnjih poslova. Danska socijaldemokratija, koja sada ima premijera, ranije je podržala tada vladajuću partiju desnog centra, pa je ozakonjena zabrana nošenja burki i nikaba na javnom mestu, a usvojen i tzv. zakon o nakitu. Danska policija dobila je ovlašćenje da migrantima zapleni nakit radi plaćanja njihovih troškova. Politički složno, Danci su 2016. odbacili i godišnju UN kvotu za prihvat migranata. Sada drastično pooštravaju legislativu za azilante.\nZa razliku od njih, srpska vladajuća struktura migrantsku politiku vodi po zapadnoevropskim i svetskim pravilima, koja ne uzimaju u obzir demografske, ekonomske, nacionalne, razvojne, bezbednosne, državne i sve druge interese Srbije. Vladajućoj oligarhiji logistiku u ovoj vulgarizaciji humanosti pružaju veoma uticajni i građanima nametnuti „katolici veći od pape“.\nNaime, ukoliko se u javnom prostoru pojavi bilo kakvo odstupanje od strategije da migrante treba udomiti i integrisati u srpski socium, samozvani dežurni čuvari ljudskih prava i borci protiv ksenofobije pokreću agresivnu kampanju protiv jedino njima vidljivog fašizma i rasizma. To je „jednačina bez ijedne nepoznate“. EU, i ne samo ona, državi donira na desetine miliona evra za razvijanje sistema azila u Srbiji, od smeštaja migranata do kontrole graničnih prelaza. Donirano je, takođe, i angažovanje tzv. nevladinog sektora preokupiranog prosperitetom migrantske populacije u Srbiji.\nUmesto vojske, neobučena granična policija\nUpravo iz tog sektora se saznaje, uz neizbežno omalovažavanje građana zato što još nisu dobacili do zadatog nivoa empatije (!), da najmlađi migrant u Srbiji ima svega devet godina i živi u napuštenoj štampariji nadomak Šida. Mališan je tek jedan od mnogih maloletnih ili jedva punoletnih migranata koji su bez roditeljske i bilo čije pratnje, a prebivaju na nestvarnim mestima: u napuštenim skladištima, fabrikama, stovarištima… „Al Džazira“ početkom leta navodi da van državnog sistema, u prostorima poput šidske štamparije, obitava između 500 i 1.000 migranata.\nOni pokušavaju da pređu hrvatsku, mađarsku i BiH granicu, ali ih tamošnja policija „hvata, prebija, nanosi im telesne povrede, oduzima mobilne telefone i novac“, pa ih „ilegalno guraju u Srbiju“.\n„Naši ljudi su svakodnevno na terenu i prate granice duž kojih se, nažalost, svakodnevno dešavaju ilegalna guranja ljudi“, ogorčen je Radoš Đurović iz Centra za pružanje pomoći tražiocima azila. „Naša je procena da dnevno 50‒60 ljudi bude iz Hrvatske ilegalno vraćano i gurano preko granice u Srbiju, da se situacija sa BiH granicom komplikuje, da i tamo imamo ilegalno guranje ljudi, a to isto potvrđuje situacija na granici sa Mađarskom.“\nKad je već reč o granici, naše državne međe umesto Vojske Srbije od 1. februara 2007. čuva pogranična policija, čime je tadašnja vlast ispunila jedan od uslova Brisela za viznu liberalizaciju. Pogranična policija niti je brojna, niti je opremljena, a nije ni osposobljena za dejstvovanje u visokorizičnim situacijama. Ovo oštroumno ludilo do krajnjeg stepena izoštrava stanje duž granice Srbije i Mađarske.\nNaravno da mađarsku granicu, zaštićenu ogradom i sa dva reda bodljikave žice, osim pogranične policije čuva i vojska. Oni migrante vraćaju u Srbiju kroz žičanu ogradu koju su ovi isekli kleštima ili su je preskočili uz pomoć merdevina i ćebeta dobijenog od Komesarijata za izbeglice (KIRS). Ko ima lična dokumenta, dobija smeštaj u novopodignutim, kontejnerskim vojnim bazama u Kelebiji, Bačalmašu, Madarašu i Hercegsantu, gde se nalazi po 150 vojnika. Migranti tu ostaju dok ne dobiju odgovor po zahtevu za azil u Mađarskoj.\nBrnabić: „Mudri smo, nudimo im državljanstvo“\nOvaj predložak za skicu stanja u samo jednom gradu ukazuje da je velika srpska migrantska priča u dlaku ista kao u EU, s tom razlikom što se kod nas favorizuje besprizorna bajkovitost, čiji su uzroci u obavezama koje sve vlasti godinama preuzimaju u skladu sa Sporazumom EU i Srbije o stabilizaciji i pridruživanju. Među obavezama je, čak, da o početnom trošku EU prepariramo javno mnjenje za inkluziju migranata ili da zbrinemo maloletne migrante bez ičije pratnje – a kad se integrišu, razabraće se i šta će oni sa nama i šta ćemo mi sa njima.\nU prvom migrantskom talasu Srbija je do 31. decembra 2016, prema podacima ministra policije dr Nebojše Stefanovića, dobila 618.412 migranata koji su iskazali želju da ovde zatraže azil. Kasnije, vlasti saopštavaju da su bezmalo svi otišli, da ih je ostalo nekoliko hiljada, što implicira da je tema zatvorena. Ali migranti stižu svakodnevno, sveži, orni i odmorni, ne praznih novčanika, mahom i vojno sposobni…\nIzvor: Beogradski glas\nCategories Izdvojeno, Stav\tPost navigation\nPosle Epstina novi slučaj zlostavljanja se završio smrtnim ishodom, čovek koji je optužio Kevin Spejsija…\nISPLIVALI SNIMCI: Premijer Kanade u rasističkoj akciji, karma za liberala i korektaša!


Nebojši Dugaliću u ponedeljak uručuju nagradu "Miloš Žutić"\nUgledna glumačka nagrada Udruženja dramskih umetnika Srbije "Miloš Žutić" za 2014. godinu. svečano će biti uručena dramskom umetniku Nebojši Dugaliću 8. juna uveče, posle izvođenja predstave "Izdaja" na sceni Teatra Bojan Stupica u Jugoslovenskom dramskom pozorištu.\nNebojša Dugalić dobitnik nagrade "Miloš Žutić"\nDugalić je 20. laureat tog priznanja UDUS-a, a nagradjen je za ulogu Roberta u drami "Izdaja" Harolda Pintera, u režiji Gorana Šušljika i produkciji JDP-a.\nU konkurenciji su bila čak 33 glumačka ostvarenja, izvedena na našim profesionalnim scenama u periodu od 30. juna 2013. do 30. juna 2014. godine.\nŽiri je jednoglasnu odluku doneo 16. marta ove godine, a radio je u sastavu: dramaturg Jelena Mijović (predsednica), glumci Nataša Tapušković i Saša Torlaković (prethodni dobitnik) i reditelji Ljiljana Todorović i Gorčin Stojanović.\nŽiri se vodio merilima iz propozicija za ovu nagradu, posebno onim "da je glumac osvedočio svoju posvećenost umetnosti glume i odgovornost prema misiji pozorišta".\nNagrada Miloš Žutić svojim imenom nosi otmenost, dostojanstvo i gotovo\nneobjašnjivu toplinu, raskošan glumački talenat kanalisan i oblikovan uzvišenim i plemenitim sredstvima, ocenio je žiri.\nRobert, Nebojše Dugalića, uverljiv je, realističan na način na koji Pinterov junak jedino i može biti realističan, staložen i uzdržan, dok ekspresivnost izbija iz toka misli, neizgovorenih rečenica i osećanja koje neizgovoreno izaziva u njemu.\nDok gledamo Roberta koji stoički prihvata svoju sudbinu ne dozvolivši joj da ga iznenadi, kao na platnu, vidimo uzburkani kontemplativni prostor u njemu i svedočimo trenutku obuzdavanja misli, racionalizacije, putovanju od skrivenog do pojavnog, čitavu mašineriju spoznajnih i emotivnih, nesvesnih i svesnih procesa koji se oblikuju i formulišu u samo jednu repliku, mali gest i gotovo neuhvatljivi pogled, navodi se u obrazloženju.\nDugalić je u Robertu svoj raskošan talenat ukrotio, pripitomio ga, rastavio i, pažljiv i obziran prema liku, potpuno svestan njegove biografije i biologije i podneblja u kome živi, ponovo sastavio uspevajući u onome u čemu i najbolji često ne uspevaju: da stvori lik koji je ispred glumca koji ga igra.\nGledajući njegovog Roberta prisustvovali smo otmenoj, dostojanstvenoj i plemenitoj glumačkoj majstoriji, stvaranju lika oblikovanom i glumačkim raciom i emocijom, otelotvorenju posvećenosti umetnosti glume i odgovornosti prema misiji pozorišta isprepletanom sa odgovornošću prema liku koji igra, zaključio je žiri.


„Axel Springer“ bi da kupi „Financial Times“ › Made-in-Germany.rs\n„Axel Springer“ bi da kupi „Financial Times“\nNakon što je nekolicina kupaca izrazila interesovanje za kupovinu čuvenog britanskog dnevnog lista „Financial Times“, izdavačka kuća „Pearson Plc“ razmatra mogućnosti za ovakvu poslovnu transakciju.\nProdaja lista „Financial Times“ mogla bi dostići iznos veći od milijardu funti, dok je sadašnja tržišna vrednost kuće „Pearson Plc“ procenjena na oko 10,3 milijarde funti. Pozivajući se na dva izvora upoznata sa situacijom, njujorška agencija „Bloomberg“ javlja da se u ovom poslovnom aranžmanu kao potencijalni kupac spominje nemačka medijska grupacija „Axel Springer“.\nIako još uvek nije pokrenut postupak prodaje lista, „Bloomberg“ prenosi da bi on mogao privući interes medijskih kompanija, ali i drugih investitora iz Evrope, Bliskog istoka i Azije, prenosi “seebiz.eu”.\nList „Financial Times“ je osnovan 1888. godine u Londonu i u poslednje vreme ima tiraž od oko 2,2 miliona širom sveta. Glavni rival britanskog lista je „Wall Street Journal“ čija se tiraž kreće oko 2,4 miliona primeraka.\n„Tenis“ bi da kupi „Matijević“\nOd MiG na 22/07/2015 / Finansije, Investicije, Komunikacije / Ostavite komentar\nProdaje se "Fabrika automobilskih delova - FAD"\n"Energotehnika-Južna Bačka" radi "Novosadsku toplanu"


Inspektorat Republike Srpske odobrio je odgađanje poništenja diplome direktoru Obaveštajno-bezbednosne agencije BiH Osmanu Mehmedagiću Osmici do donošenja konačne sudske odluke u upravnom sporu koji se vodi pred Okružnim sudom u Banjaluci, rečeno je u Inspektoratu.\nBanjaluči Univerzitet za poslovne studije, na kojem je Mehmedagić stekao spornu diplomu, je, posredstvom punomoćnika, podneo Inspektoratu Srpske zahtev za odgađanje izvršenja rešenja republičkog prosvetnog inspektora do okončanja upravnog spora pred sudom protiv drugostepenog rešenja Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Srpske.\nDirektoru OBA poništena diploma pred kraj mandata, nema više uslova za kanidovanje\nRešenjem Ministarstva odbijena je žalba Univerziteta za poslovne studije na rešenje republičkog prosvetnog inspektora. Protiv tog drugostepenog rešenja ova visokoškolska ustanova je pokrenula upravni spor pred banjalučkim Okružnim sudom. U zahtevu se navodi i da bi izvršenjem ovog rešenja nastala šteta i štetne posledice za Univerzitet i za Mehmedagića, te da zakonom ili drugim propisom nije isključena mogućnost odgađanja izvršenja.\nRanijim rešenjem republičkog prosvetnog inspektora Univerzitetu za poslovne studije je naloženo da poništi Mehmedagićevu diplomu i proglasi je ništavom u Službenom glasniku Republike Srpske. Na rešenje inspektora blagovremeno je izjavljena žalba drugostepenom organu, koji je nakon sprovedenog postupka odbio žalbu kao neosnovanu.


Odluke Narodne banke Srbije u vezi sa kreditnim... - Vuković i partneri\nOd: Višnja Mandić i Jovana Arsić,\nNarodna banka Srbije je početkom januara ove godine donela dve Odluke kojima se bliže određuje primena materije Zakona o deviznom poslovanju, odnosno obavljanje kreditnih poslova sa inostranstvom. Odlukama se propisuju načini i uslovi korišćenja finansijskih kredita iz inostranstva za namene iz člana 21 stav 2 i uslovi pod kojima i načinu na koji rezidenti mogu odobravati finansijske zajmove i druga sredstva obezbeđenja po kreditnim poslovima sa inostranstvom i kreditnim poslovima između nerezidenata. Donošenje ovih Odluka predstavlja nastavak realizacije plana usklađivanja propisa sa propisima Evropske unije koji je otpočeo 2018. godine izmenama Zakona o deviznom poslovanju.\nStavom 1 člana 21 Zakona propisano da se finansijski krediti iz inostranstva mogu koristiti za plaćanje uvoza robe i usluga i finansiranje izvođenja investicionih radova u inostranstvu, koje rezidenti zaključuju u okviru obavljanja svoje delatnosti, kao i za otplatu ranije korišćenih kredita iz inostranstva (refinansiranje). Imajući u vidu da je stavom 2 navedenog člana predviđena mogućnost da rezidenti mogu finansijske kredite uzimati i za druge namene, Narodna banka Srbije je donela Odluku o načinu i uslovima korišćenja finansijskih kredita iz inostranstva za takve slučajeve. Izmene u odnosu na prethodnu Odluku nisu ekstezivne, te je primena navedenih odredaba Zakona u većinskom delu ostala ista. Odlukom se i dalje propisuje da je minimalni rok otplate kredita godina dana, a ukoliko se kredit otplaćuje u više rata otplata može da počne tek nakon isteka roka od šest meseci od datuma svakog korišćenja tog kredita. Takođe, isto su propisani kraći rokovi od navedenih, zavisno od toga da li je kredit uzet od nerezidenta koji ima prebivalište ili sedište u državi članici Evropske unije. Osim toga, kraći rokovi su predviđeni kada je korisnik kredita Banka i u slučaju da rezidenti koriste kredit za posebne namene. Ono što je najvažnija novina kod ove Odluke jeste da će se ista primenjivati ne samo na poslove u kojima učestvuje nerezident sa sedištem u državi članici Evropske unije, već i na poslove u kojima učestvuje nerezident – međunarodna organizacija čiji je Republika Srbija član ili s kojim je Republika Srbija zaključila sporazum kojim se uređuju njihove aktivnosti u Republici Srbiji, a čiji je akt o osnivanju, odnosno sporazum ratifikovan.\nDrugom Odlukom se reguliše pod kojim uslovima i na koji način rezidenti mogu odobravati finansijske zajmove nerezidentima i davati jemstva i druga sredstva obezbeđenja po kreditnim poslovima sa inostranstvom i kreditnim poslovima između nerezidenata. Izmenama Zakona su olakšane finansijske transakcije između Srbije i država članica Evropske unije, pa se predmetnom Odlukom taj trend samo nastavlja. Naime, rezident može da odobri finansijski zajam kako nerezidentu koji ima sedište u državi članici Evropske unije, tako i nerezidentu koji nema sedište u državi članici Evropske unije, ali pod uslovom da je taj nerezident u njegovom većinskom vlasništvu. U oba slučaja rezident je dužan da ugovori i od nerezidenta pribavi sredstva obezbeđenja naplate potraživanja. Takođe, za davanje jemstva i drugih sredstava obezbeđenja za kreditne poslove između nerezidenata moraju se obezbediti sredstva obezbeđenja naplate potraživanja. I u ovoj Odluci je propisano da će se ista primenjivati i u odnosu na poslove u kojima učestvuje nerezident – međunarodna organizacija čiji je Republika Srbija član ili s kojim je Republika Srbija zaključila sporazum.\nZakonom je Narodnoj banci Srbije data mogućnost kontrole kreditnih poslova, radi očuvanja javnog interesa i/ili finansijske stabilnosti. To znači da rešenjem može na određen rok da ograniči rezidentu obavljanje ovakvih poslova na osnovu ocene opravdanosti ograničenja u pojedinačnom slučaju, vodeći računa o ostvarivanju ciljeva i srazmernosti tih ograničenja. Ovom Odlukom je bliže uređen izmenjeni član Zakona tako što su navedeni instruktivni kriterijumi koje Narodna banka Srbije treba da ima u vidu prilikom odlučivanja.\nIako su odredbama Odluka dodatno regulisana pitanja koja su ostala otvorena nakon izmena Zakona, očekivana liberalizacija transakcija je ipak izostala. U tom pogledu, ne može se reći da je postignut cilj zbog kojeg su sprovedene izmene Zakona. Odluke se primenjuju od 23. januara ove godine.


Najveće demonstracije protiv Netanjahua, u Jerusalimu demonstriralo više od 10.000 ljudi(VIDEO) - epiCentar INFO\nNajveće demonstracije protiv Netanjahua, u Jerusalimu demonstriralo više od 10.000 ljudi(VIDEO)\nViše hiljada demonstranata okupilo se sinoć ispred rezidencije premijera Izraela Benjamina Netanjahua u Jerusalimu, zahtjevajući da podnese ostavku.\nBili su to jedni od najvećih protesta u proteklim nedjeljama, navodi AP, a izraelski mediji javljaju da se u Jerusalimu okupilo preko 10.000 demonstranata.\nHiljade Izraelaca izlazi na ulice nekoliko puta nedjeljno tokom ovog ljeta pozivajući na ostavku dugogodišnjeg lidera jer mu se sudi za korupciju i u znak protesta zbog njegovog odnosa prema krizi nastaloj zbog pandemije korona virusa.\nDemonstranti su jučer glasno trubili, i nosili izraelske zastave i postere na kojima je pisalo “crime minister” (ministar zločina), koristeći igru riječi umjesto njegove titule “prime minister”.\nKasno sinoć je Netanjahuova konzervativna partija Likud izdala saopštenje optuživši dvije privatne TV stanice da daju publicitet demonstrantima i preuveličavaju važnost okupljanja.\nMada su demonstracije bile uglavnom mirne u proteklim danima bilo je i nasilja i neki demonstranti su se sukobili sa policijom optužujući je da koristi prekomjernu silu dok su male grupe Netanjahuovih pristalica povezane sa ultradesnicom napadale demonstrante.\nPrevious Srušio se kran na brodogradilištu, najmanje 11 mrtvih u Indiji\nNext Berlin:Na protestima protiv mjera zaštite od koronavirusa povrijeđeno 18 policajaca\nPutin planira podnijeti ostavku: Traži doživotni imunitet od krivičnog gonjenja\nZašto su Finci majstori borbe protiv korone\nHaos na aerodromu: Naređeno masovno testiranje, radnici se pobunili (VIDEO)


Na Infektivnoj Klinici leči se devet pacijenata - Kosova Info\nHome Srpski Na Infektivnoj Klinici leči se devet pacijenata\nNa Infektivnoj Klinici leči se devet pacijenata\nDevet pacijenata inficiranih virusom korona leči se na Infektivnoj klinici Univerzitetskog kliničkog centra Kosova u Prištini. U međuvremenu se očekuje da će pet pacijenata biti pušteno danas nakon što su se potpuno oporavili, kazao je infektolog Saljih Ahmeti (Salih Ahmeti) za Kohu.\nAhmeti je dodao da su tri pacijenta na terapiji kiseonikom, dok je jedan u ozbiljnijem zdravstvenom stanju i nalazi se na intenzivnoj nezi.\n„Uprkos našoj brizi i naporima, ovaj pacijent je i dalje u ozbiljnijem zdravstvenom stanju“, rekao je.\nZa mesec i po dana ovo je najmanji broj obolelih od koronavirusa koji su hospitalizovani na ovoj klinici, piše dalje Koha i navodi da je prethodnih dana zabeležen pozitivan trend, odnosno smanjen je broj inficiranih i povećan broj izlečenih.\nPrema poslednjim podacima kosovskog Instituta za javno zdravlje, do sada je ukupno registrovano 861 slučaj inficiranja virisom korona, 561 osoba je izlečena, a 27 je preminulo usled posledica COVID-19.\nAKK njofton për vendimin rreth dënimit të 14 kompanive, me mbi 4 milionë euro\nMilano në kërkim të një trajneri të ri


Министарство привреде, Agencija raskinula Ugovor o prodaji društvenog kapitala DP HI "Župa", Kruševac\nAgencija raskinula Ugovor o prodaji društvenog kapitala DP HI "Župa", Kruševac\n06. апр. 2004.\nAgencija za privatizaciju jednostrano je raskinula Ugovor o prodaji društvenog kapitala DP HI "Župa", Kruševac, zato što kupac, firma "Vektra M" d.o.o. iz Beograda, nije u roku ispunila Ugovorom predviđenu obavezu, koja kupca obavezuje da Agenciji dostavi pisane dokaze o ispunjenju svih svojih obaveza.\nVlasnica preduzeća "Vektra M", Violeta Josifova, obavestila je pisanim dopisom 29. marta 2004. godine Agenciju za privatizaciju da nema nameru da se odazove pozivu Agencije i dostavi pisani dokaz o ispunjavanju uslova definisanih Ugovorom o prodaji "Župe". S obzirom na to da kupac nije ispunio ovu svoju obavezu do ugovorenog roka – 30. marta 2004. godine, stekli su uslovi za raskid Ugovora.\nAgencija je o raskidu Ugovora obavestila kupca pisanim obaveštenjem i odluka o raskidu je odmah stupila na snagu. O raskidu Ugovora, obavešteno je i resorno Ministarstvo privrede u Vladi Republike Srbije.


EU odustaje od američkog tečnog gasa - Zašto SAD gube igru | WebTribune\nHome SPEKTAR EU odustaje od američkog tečnog gasa – Zašto SAD gube igru\nVeć neko vreme Sjedinjene Američke Države Donalda Trampa sprovode sveobuhvatnu energetsku strategiju na temelju načela “energetske dominacije“, koja je usmerena na maksimizaciju udela Vašingtona u izvozu nafte, a posebno prirodnog gasa na međunarodnim tržištima.\nPrimarni cilj ove strategije bila je Evropa, u koju Sjedinjene Države imaju za cilj da izvoze sve veće količine tečnog prirodnog gasa (LNG), dobijajući, zajedno s važnim političkim rezultatom, i geopolitički cilj odvajanja Starog kontinenta od Rusije, glavnog dobavljača energije za Evropu.\nU novembru 2019. godine SAD su uspele da prodaju 2,6 milijardi kubnih metara LNG-a preko Atlantika u vrednosti od 400 miliouna evra i tako su ostvarile povećanje izvoza od 593 odsto u odnosu na sporazum između Žan-Klod Junkera i Donalda Trampa iz leta 2018. Naravno, ovo su beznačajne količine za evropsko tržište i to je trebalo da bude početak prodora američkog LNG-a u Evropsku uniju.\nAli čak ni to nije pomoglo smanjenju isporuka iz Rusije, koje su sigurne i povećavaju se zahvaljujući konsolidovanim ugovorima o snabdevanju sklopljenim sa evropskim zemljama i tradicionalnim gasovodima. Osim toga, Rusija povećava izvoz svog prirodnog tečnog gasa, koji je na „spot“ tržištu uvek jeftiniji od američkog.\nNaime, teško je parirarti kompaniji Novatek, koja može da snižava cene do mere koje su za američke izvoznike nezamislive, bilo zbog jeftine „sirovine“ koju Novatek kupuje od Gazproma ili zbog nižih cena transporta, što ruskoj kompaniji daje veliki manevarski prostor pri formiranju cena.\nS druge strane, intenziviranje radova na Severnom toku 2 između Rusije i Nemačke, otvaranje Turskog toka i na Dalekom istoku pokretanje „Moći Sibira“ s Kinom kao odredištem, dao je Moskvi sva moguća oružja u “hladnom ratu isporuke gasa“.\nTu je i nesrazmernost između garancija koja nude ruski gasovodi i rizika tržišta LNG-a, koje je često regulisano „tačkom“ finansijske logike i može da stvori neprijatnosti u osetljivim situacijama.\nPrimera radi, SAD su nedavno pretrpele posledice zbog slabosti evropskog tržišta LNG-a u fazi u kojoj su vrhovi potražnje bili niži od očekivanih zbog blage zime koja karakteriše Stari kontinent. Blaga zima i produženje zaliha značili su da evropska tržišta više nemaju gde da skladište američki LNG. Evropa koja odbacuje LNG moraće da pronađe drugu destinaciju.\nViše iz političkih razloga, zemlje poput Poljske, tvrdoglave u odluci da se oslobode Moskve i neposrednije ekonomski vežu za SAD, ostale su pri kursu kupovine američkog plavog goriva.\nOdbijanje kupovine američkog LNG-a stvara političke probleme Trampovoj administraciji, koja bi dugoročno mogla da padne u iskušenje da sledi Moskvu i da razmisli o sklapanju stabilnijih i dugoročnih ugovora o nabavci.\nAko to bude slučaj, Evropa može da očekuje strašan pritisak iz Vašingtona da sklopi srednjoročne ili dugoročne ugovore o snabdevanju američkim tečnim gasom po cenama izvan svake tržišne logike i opravdanja.\nSAD veruju da su sposobne da nametnu svoj proizvod od strateškog uticaja i da Evropljanima prodaju prirodni gas nezavisno od sezonskog diktata tržišta, što je, uz zahteve za povećanom vojnom potrošnjom i većom kupovinom američke robe, diktat koji će EU teško prihvatiti.\nAko je u području vojne nabavke čak i moguće naći neki zajednički jezik, što se može reći i za povećanje kupovine nekih američkih proizvoda, kada govorimo o gasu, to sa sobom otvara niz pitanja, od kojih su najvažnija nepotrebna poskupljenja u industriji i proizvodnji energije, kao i nepotrebno visoke cene gasa za domaćinstva.\nTo je rizik koji nijedna vlada neće prihvatiti, čak ni Varšava, koja zbog dekarbonizacije povećava potrošnju gasa, a poljski PGNiG izjavljuje kako bi ipak mogao da se obnovi ugovor s Gazpromom koji ističe ove godine.


ce BIJESNI PAS MATTIS DOBIO ODRIJEŠENE RUKE: SAD šalju još najmanje 4.000 vojnika u Afganistan\nBIJESNI PAS MATTIS DOBIO ODRIJEŠENE RUKE: SAD šalju još najmanje 4.000 vojnika u Afganistan\n17.06.2017. u 09:03\nSAD sada imaju 8.500 vojnika u Afganistanu, a raspoređeno je još najmanje 2.000 njih koji nisu zvanično uračunati\nSAD će poslati još gotovo 4.000 vojnika u Afganistan, izjavio je neimenovani zvaničnik administracije predsjednika Donalda Trumpa.\nMinistar odbrane Jim Mattis, kome je Trump dao ovlaštenje da odredi broj vojnika, mogao bi odluku o slanju dodatnih snaga donijeti već početkom slijedeće sedmice, rekao je taj zvaničnik.\nVrhovni američki komandant u Afganistanu je tvrdio da nema dovoljno vojnika da pomogne afganistanskoj vojsci u borbi protiv talibanskih pobunjenika. Sve veća prijetnja ekstremista Islamske države pojačala je potrebu za jačim prisustvom SAD-a u toj zemlji.\nZvaničnik Trumpove administracije, koji nije želio da bude imenovan, rekao je da će nova grupa vojnika obučavati i savjetovati afganistanske snage, a da će manji broj njih učestvovati u protivterorističkim operacijama protiv talibana i Islamske države.\nPortparol Pentagona Jeff Davis je, upitan za komentar, rekao da nikakva odluka nije donesena.\nPortparol Afganistanskog Ministarstva odbrane Dawlat Waziri nije želio govoriti o detaljima, ali je rekao da afganistanska vlada podržava odluku SAD-a da pošalje više vojnika.\nSAD sada imaju 8.500 vojnika u Afganistanu. AP navodi da je raspoređeno još najmanje 2.000 vojnika koji nisu zvanično uračunati.\nTrumpov prethodnik Barack Obama na početku svog prvog mandata 2009. godine naredio je slanje 30.000 vojnika, čime je njihov broj u Afganistanu bio povećan na više od 100.000, a zatim je do kraja drugog mandata smanjivao broj američkih trupa.\nKrajem 2014. završena je borbena misija, a u zemlji su ostali samo vojnici za obuku i savjetovanje afganistanskih sigurnosnih snaga.\nU ratu u Afganistanu je od 2001. poginulo gotovo 2.400 američkih vojnika.\nMattis je ranije govorio da će povećanje broja američkih vojnika u Afganistanu biti dio šire, dugoročnije strategije za stabilizaciju te zemlje.


Senzori i mašinsko učenje daju robotima šesto čulo\n19-02-2019 01:18 Magazin Informatika\nPrema nekim naučnicima, ljudi zaista imaju šesto čulo. Nema ničeg natprirodnog u tome: osećaj propriocepcije govori vam o relativnim položajima vaših udova i ostatka tela. Zatvorite oči, blokirajte sav zvuk i još uvek možete da koristite ovu unutrašnju "mapu" vašeg spoljašnjeg tela da biste locirali vaše mišiće i delove tela - imate urođeni osećaj udaljenosti između njih i percepciju kako su kretanje, iznad i izvan tvog osećaja dodira.\nOvaj smisao je od neprocenjive važnosti jer nam omogućava da koordiniramo naše pokrete. Kod ljudi, mozak integriše čula, uključujući dodir, toplinu i napetost u vretenima mišića kako bi nam omogućili da izgradimo ovu mapu.\nRepliciranje ovog kompleksnog smisla predstavlja veliki izazov za robotičare. Možemo zamisliti simulaciju vida pomoću fotoaparata, zvuka sa mikrofonom, ili dodirnuti podloške pritiska. Roboti sa hemijskim senzorima mogu biti mnogo precizniji od nas u mirisu i ukusu, ali izgradnja propriocepcije, robotov osećaj za sebe i svoje telo, daleko je teži, i to je veliki deo razloga zašto su humanoidni roboti tako lukavi da bi se ispravili.\nSoftver za istovremenu lokalizaciju i mapiranje (SLAM) omogućava robotima da koriste svoja sopstvena čula kako bi izgradili sliku svog okruženja, ali im je potreban snažan osećaj za poziciju sopstvenih tela i za interakciju sa njim. Ako se dogodi nešto neočekivano, ili u mračnim okruženjima u kojima primarna čula nisu dostupna, roboti se mogu boriti da prate svoju poziciju i orijentaciju. Za interakciju između ljudi i robota, nosive robotike i delikatne aplikacije kao što je operacija, male razlike mogu biti izuzetno važne.\nU slučaju hard robota, ovo se generalno rešava korišćenjem serije senzora deformacija i pritiska u svakom spoju, što omogućava robotu da odredi kako su njegovi udovi pozicionirani. To je dobro za krute robote sa ograničenim brojem spojeva, ali za mekše, fleksibilnije robote, ova informacija je ograničena. Robotičari se suočavaju sa dilemom: ogroman, kompleksan niz senzora za svaki stepen slobode u pokretu robota, ili ograničena veština propriocepcije?\nNove tehnike, koje često uključuju nove nizove senzornih materijala i algoritme za učenje mašina, počinju da se bave ovim problemom. Uzmimo radove "Thomas George Thuruthel" i njegovih kolega u Pisi i San Diegu, koji inspirišu propriocepciju ljudi. U novom radu u "Science Robotics", oni opisuju upotrebu mekih senzora distribuiranih kroz robotski prst nasumce. Ovaj smještaj je sličan stalnoj adaptaciji senzora kod ljudi i životinja, umjesto da se oslanja na povratne informacije od ograničenog broja pozicija.\nSenzori dozvoljavaju mekom robotu da reaguje na dodir i pritisak na mnogim različitim lokacijama, formirajući samu sebe mapu koja se savija u komplikovane položaje. Algoritam za strojno učenje služi za tumačenje signala iz nasumično raspoređenih senzora: kako se prst kreće okolo, to je uočeno sistemom za snimanje pokreta. Nakon treninga robotske neuronske mreže, on može povezati povratne informacije sa senzora sa položajem prsta detektovanog u sistemu za hvatanje pokreta, koji se onda može odbaciti. Robot posmatra sopstvene pokrete da bi razumeo oblike koje njegovo meko telo može da preuzme i prevedu ih na jezik tih mekih senzora.\n"Prednosti našeg pristupa su sposobnost da se predvide složeni pokreti i sile koje meki robot doživljava (što je teško sa tradicionalnim metodama) i činjenica da se može primeniti na više tipova aktuatora i senzora", rekao je "Michael Tolley" iz Kalifornijski univerzitet San Diego. "Naš metod takođe uključuje i redundantne senzore, koji poboljšavaju opštu robusnost naših predviđanja."\nUpotreba mašinskog učenja omogućava robotičarima da dođu do pouzdanog modela za ovaj složeni, nelinearni sistem pokreta za aktuatore, nešto što je teško napraviti direktnim izračunavanjem očekivanog kretanja soft-bot-a. Takođe podseća na ljudski sistem propriocepcije, izgrađen na suvišnim senzorima koji se menjaju i menjaju u položaju dok starimo.\nU potrazi za savršenom rukom\nDrugi pristup obuci robota u korišćenju njihovih tela dolazi od Roberta Kviatkovskog i Hod Lipsona sa Univerziteta Kolumbija u NJu Jorku. U svom radu "Task-agnostic self-modeling machines", koji je nedavno objavljen, oni opisuju novi tip robotske ruke.\nRobotske ruke i ruke postaju sve spretnije, ali obučavanje da uhvate veliki broj objekata i obavljaju različite zadatke mogu biti težak proces. To je takođe izuzetno vredna veština da se desi: Amazon je veoma zainteresovan za savršenu robotsku ruku. Google je povezao niz od desetak robotskih ruku tako da su mogli da razmenjuju informacije o hvatanju novih objekata, delimično da bi se smanjilo vreme obuke.\nPojedinačno treniranje robotske ruke za izvođenje svakog pojedinačnog zadatka zahteva vreme i smanjuje prilagodljivost vašeg robota: ili vam je potreban ML algoritam s ogromnim skupom iskustava, ili, još gore, potrebno je hard-kod hiljade različitih pokreta. Kviatkovski i Lipson pokušavaju da to prevaziđu razvojem robotskog sistema koji ima „jak osećaj sebe“: model svoje veličine, oblika i kretanja.\nOni to rade koristeći duboko mašinsko učenje. Robot počinje bez prethodnog znanja o svom obliku ili fizici koja se nalazi ispod njenog kretanja. Zatim ponavlja niz od hiljadu slučajnih trajektorija, beležeći kretanje njegove ruke. Kviatkovski i Lipson ovo upoređuju sa bebom u prvoj godini života, posmatrajući pokrete vlastitih ruku i udova, fascinirani podizanjem i manipulacijom objekata.\nOpet, kada se robot obuči da interpretira ove signale i izgradi robustan model svog tela, on je spreman za sledeću fazu. Koristeći taj algoritam dubokog učenja, istraživači zatim traže od robota da osmisli strategije za postizanje jednostavnih zadataka preuzimanja i rukopisa. Umesto da se teško i usko obučava za svaki pojedinačni zadatak, ograničavajući svoje sposobnosti na veoma uzak skup okolnosti, robot sada može da odlučuje kako da koristi svoju ruku za mnogo širi spektar situacija, bez dodatne obuke specifične za zadatak.\nU daljem eksperimentu, istraživači su zamijenili deo ruke sa "deformisanom" komponentom, namenjenom za simulaciju onoga što bi se moglo dogoditi ako bi robot bio oštećen. Robot tada može da otkrije da se nešto diže i da se "rekonfiguriše", rekonstruišući svoj samo-model tako što će ponovo proći kroz vežbe obuke; tada je bio u stanju da obavlja iste zadatke sa samo malim smanjenjem tačnosti.\nTehnike mašinskog učenja otvaraju polje robotike na načine koje do sada nismo videli. Kombinujući ih sa našim razumevanjem kako su ljudi i druge životinje u stanju da osećaju i komuniciraju sa svetom oko nas dovodi robotiku bliže i bliže da postane istinski fleksibilna i prilagodljiva, i na kraju, sveprisutna.\nAli pre nego što mogu da izađu i oblikuju svet, kako pokazuju ove studije, oni će morati da shvate sebe.


Vlada FBiH mijenja respiratore za 100 šporeta marke Smederevac\nVlada Federacije BiH na hitnoj sjednici je donijela odluku da će, nakon što je kompletirana pošiljka iz Kine, svih stotinu respiratora prodati ili zamijeniti za u ovom trenutku daleko potrebnije šporete marke Smederevac.\nIz vlade kažu da su, dok je premijer Fadil Novalić na ispitivanju u SIPA-i, iskoristili trenutak i donijeli odluku da se konačno riješe respiratora.\n„Premijer Novalić je branio ove respiratore, kao da ćemo ih trebati za nešto. A jasno je i njemu da ona crijeva koja su uvezena iz Kine ni manju gripu ne liječe. Uglavnom, mi smo dok je on saslušavan u SIPA-i jednoglasno podržali ideju da ovo mijenjamo za 100 šporeta. Narod se danima smrzava, toplane biva rade remont, a štede kao da svoja drva troše. Mi smo u institucijama pokušali s nekim alternativnim gorivom, ali Smederevac je Smederevac, pa kad naložiš, ono sija“, rekao je ministar iz Vlade FBiH koji je zbog osjetljivosti ove odluke insistirao na anonimnosti.\nFederalna vlada će iskoristiti priliku dok je vrijeme vanredno niskih temperatura da ne konsultuje zakon i Agenciju za javne nabavke, već će to uraditi kroz hitnu proceduru. Cijena respiratora poklapa se s cijenom Smederevaca na tržištu, tako da, čini se, neće biti problema da se ova tajna javna nabavka izvrši već u toku dana.\nSaznajemo da će 50 šporeta biti raspoređeno u entitetskim institucijama, dok će preostalih 50 biti podijeljeno socijalno ugroženim strankama, koje će ih kasnije koristiti u predizborne svrhe.


video nadzor – a&s Adria Magazine\nHome Posts tagged video nadzor\nNa prostoru bosanskohercegovačkih općina Livno, Tomislavgrad i Kupres postavljene su kamere koje očitavaju neregistrovana, ukradena te vozila koja su predmet policijskih istraga, a ovih dana bit će postavljene u Drvaru i Glamoču. Kamere imaju ugrađen sistem za automatsko prepoznavanje\nNa naplatnim kućicama na hrvatskim autoputevima snimat će se svi automobili i mjeriti njihova brzina, pa će policija moći kažnjavati vozače koji, naprimjer, od Zagreba do Dugopolja stignu za manje od tri sata, kazao je Boris Huzjan, predsjednik Uprave Hrvatskih autocesta (HAC), u intervjuu za Jutarnji list. “Svjesni smo da autoceste omogućuju vozačima ostvarivanje većih\nPovodom nedavnog ubistva dvojice policajaca prilikom krađe automobila u Sarajevu, kantonalna skupština je na hitnoj sjednici usvojila više zaključaka vezanih za poboljšanje sigurnosnog stanja. Prvi zaključak je da se videonadzorom pokriju izlazi iz Kantona Sarajevo, a kamere priključe na postojeće operativne centre u policijskim upravama. Planirano je i uvođenje\nSarajevska Aleja ambasadora uskoro pod nadzorom\nNa popularnom sarajevskom šetalištu Aleja ambasadora u toku je postavljanje videonadzora, koji je već instaliran na Darivi, gdje je postavljena kamera, ali i odašiljač za signal te Wi-Fi uređaji za prijenos signala do Prve policijske uprave. Na ovaj način pokušat će se spriječiti oštećenja i vandalizmi kojima je to šetalište bilo izloženo prethodnih godina te […]


Ugovori za podsticaj ženskog preduzetništva - ecofeminizam\nUgovori za podsticaj ženskog preduzetništva\napr 19, 2022 digitalizacija, ekonomsko osnaživanje žena, podsticaji, ugovori, žensko preduzetništvo\nUručeni ugovori za podsticanje ženskog preduzetništva. Ugovori u vrednosti od 7,5 miliona dinara za ukupno 49 preduzetnica. U Pokrajinskoj vladi upriličeno je svečano uručenje ugovora korisnicama sredstava po Javnom konkursu za dodelu bespovratnih sredstava ženskom preduzetništvu u 2022. godini.\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam dr Nenad Ivanišević u saradnji sa Savetom za koordinaciju i praćenje aktivnosti u oblasti ekonomskog razvoja na teritoriji AP Vojvodine, sproveo je pomenuti konkurs sa ciljem dodele bespovratnih sredstava kao vida podrške ženskom preduzetništvu koji predstavlja značajan segment razvoja ukupne privrede i preduzetništva u Vojvodini.\nOd samog formiranja Saveta, njegov predani tim je nastojao da što bolje i efikasnije uoči probleme i potrebe svake preduzetnice u Vojvodini. Kako bi snažnom zajedničkom podrškom doprineli boljem položaju žena u biznisu. Na čelu Saveta je potpredsednik Pokrajinske vlade, Branko Ćurčić, koji i sam kaže da pruža podršku ženskom preduzetništvu, preduzetnicama, vrednujući njihovu istrajnost i kreativnost.\n,,Utrošena sredstva po javnom pozivu su najbolji pokazatelj uspešnosti sprovođenja istog. Naš utrošak je 100 odsto. Utvrđeno je da je pristiglo ukupno 156 prijava, od čega je bilo sredstava za 31 prijavu za kapitalne subvencije. Tačnije za kupvonu mašina i opreme i za 18 prijava za tekuće subvencije namenjene za troškove usluga. Ukupna sredstva za kapitalne subvencije iznosila su pet miliona, a za tekuće 2,5 miliona dinara. Ukupna vrednost traženih kapitalnih subvencija po konkursu je nešto manje od 19 miliona dinara. Dok je za tekuće zahtevani iznos nešto manji od 4 miliona dinara“, rekao je potpredsednik Ćurčić.\nVeći broj prijava za konkurs ženskog preduzetništva\nPotpredsednik Ćurčić je izrazio nadu da će broj zainteresovanih i prijavljenih preduzetnica i po narednim javnim pozivima biti još veći, kako bi se realizovao što veći broj projekata.\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam je sproveo konkurs namenjen ženskom preduzetništvu. Korisnice sredstava su ovim konkursom dobile priliku da konkurišu za refundaciju troškova, u ukupnoj vrednosti od 7,5 miliona dinara. I to za nabavku mašina, odnosno opreme, računarske opreme, softvera ili usluge. Sve u cilju inoviranja i digitalizovanja procesa proizvodnje i operacija u domenu marketinga.\nEkonomsko osnaživanje žena je bitno\nPrema rečima pokrajinskog sekretara dr Nenada Ivaniševića, naše zajedništvo danas pokazuje koliko nam je tema jačanja i ekonomskog osnaživanja žena veoma značajna i da samo ekonomski samostalna žena jeste i slobodna žena.\n,,Ovaj konkurs pokazuje jasno opredeljenje Pokrajinske vlade koliko je ova tema značajna i važna. Nema slobodne žene ukoliko ona nije samostalna. Ukoliko ona sama ne odlučuje o tome da li će da radi, čemu je sklona, da li će da razvija sopstveni biznis. Kao i gde će da traži svoje mesto pod suncem. To je odluka same žene. Žena nije ničije vlasništvo i vreme je da promenimo narative i percepciju“, rekao je dr Ivanišević.\nOn je dodao da će se praksa raspisivanja konkursa namenjenog ženskom preduzetništvu nastaviti. Zahvalio se kabinetu potpredsednika Pokrajinske vlade, Savetu i zaposlenima u Sekretarijatu na predanom radu i požrtvovanju prilikom sprovođenja konkursa.\nBespovratna sredstva po ovom konkursu odobrena su u visini do 90 odsto od fakturne, odnosno kupovne vrednosti bez PDV-a. Opseg odobrenih sredstava po korisniku iznosio najmanje 50.000 dinara, dok je maksimalan iznos utvrđen u odnosu na predmet nabavke. Na osnovu odluke po ovom javnom konkursu, 31 preduzetnica je korisnica sredstava po osnovu kapitalnih, a 18 po osnovu tekućih subvencija.\nŽene u regionu su mogu biti liderke u energetskoj tranziciji\n„One kreiraju – one inoviraju“


U Dobanovcima održan treći Memorijalni turnir "Tijana Jurić" - Fondacija Tijana Jurić\nU Dobanovcima je treću godinu zaredom održan Memorijalni turnir u malom fudbalu „Tijana Jurić“ koji je pokrenula grupa mladih momaka u želji da kroz sećanje na Tijanu pošalju poruku kako se nasilju može suprotstaviti sportom.\nNaš ponos – ekipa „Fondacija Tijana Jurić“\nTurnir je kao i ranijih godina održan na terenima Osnovne škole „Stevan Sremac“, a u nadmetanju za prva mesta učestvovalo je 11 ekipa.\nPrvo mesto pripalo je ekipi PSV, drugo ekipi „Glava i drugari“, treću poziciju zauzeli su igrači „Servisa Radivojević“, dok je ekipa „Fondacija Tijana Jurić“ zauzela četvrto mesto.\nČetiri prvoplasirane ekipe\nKapiten pobedničke ekipe PSV Nikola Bertić\nNajbolji igrač turnira Luka Đorđević\nNajbolji golman turnira Nebojša Maljković\n– Za najbolje ekipe obezbeđene su novčane nagrade, a naša Fondacija je obezbedila pehare i priznanja izrađena u radionici „Vitraži Ganić“ u Somboru. Učinićemo sve da naredne godine turnir bude još bolji, sa još lepšim i vrednijim nagradama za ove mlade ljude. Zahvalan sam svim ekipama na korektnoj igri i sportskom ponašanju, a posebno našoj zato što dostojno prezentuje ime Fondacije Tijana Jurić, rekao je osnivač fondacije Igor Jurić.\nOŠ „Stevan Sremac“, Dobanovci\nPehari i priznanja\nPriznanja, poklon Drage Ganića – „Vitraži Ganić“\nNa ovom memorijalnom turniru učestvuju mladi igrači do 19 godina, a ekipu „Fondacija Tijana Jurić“ ove godine činili su: Filip Jančić, Božo Šolak, Miloš Petrović, Predrag Janković, Stefan Tadić, Nenad Rauković i Stevan Jovanović.\nOni su igrali u dresovima koje im je naša fondacija u znak zahvalnosti za ideju, obezbedila pre nekoliko meseci.\nDobanovci turnirIgramo timskimali fudbalmemorijalni turnirmemorijalni turnir Tijana Jurićsportom protiv nasiljaTijana Jurić


Samo stimulisanje potrošnje može pomoći Srbiji : Nadlanu.com\nSamo stimulisanje potrošnje može pomoći Srbiji\nObjavljeno 19. jul 2010. / 00:00:00\nBEOGRAD, 19. jula 2010. (Beta) - Ministar ekonomije Srbije Mlađan Dinkić ocenio je ponovo da samo stimulisanje potrošnje može pomoći Srbiji u ovom trenutku.\nPremijer Srbije Mirko Cvetković 9. jula je izjavio da je model ekonomskog rasta na osnovu stimulisanja domaće tražnje neodrživ i najavio novu strategiju koja će se bazirati na novim investicijama i rastu izvoza.\nDinkić se u intervjuu za Blic složio sa premijerovom ocenom da je nezaposlenost ključni problem Srbije. "Osnovni problem naše države u ovom trenutku nije inflacija, niti je to budžetski deficit, ni kurs, već nezaposlenost", rekao je ministar ekonomije i potpredsednik vlade, ali je plan za smanjenje nezaposlenosti ponovo bazirao na povećanju potrošnje.\nZa veću zaposlenost, naveo je Dinkić, ključno je podsticanje građevinske industrije.\n"Privatni sektor nema novca da ulaže u građevinarstvo, nema ko drugi da pokrene tražnju osim države. Važnije je da se građanima omogući da rade, pa makar država imala kratkoročno veći budžetski deficit", rekao je Dinkcih.


Kancelarija glavnog pregovarača u okviru premijerovog kabineta - CdM\nKancelarija glavnog pregovarača u okviru premijerovog kabineta\nVlada je na današnjoj sjednici, u okviru stvaranja normativnih pretpostavki za formiranje nove pregovaračke strukture za oblast evropskih integracija, usvojila izmjene i dopune više uredbi, kojim se uređuju poslovi dosadašnjeg Ministarstva evropskih poslova.\n“Vršenje poslova u vezi sa pristupanjem Crne Gore Evropskoj uniji preuzima Kancelarija glavnog pregovarača, koja se obrazuje u Kabinetu predsjednika Vlade. Radom Kancelarije rukovodi Glavni pregovarač koji je za svoj rad i rad Kancelarije odgovoran predsjedniku Vlade i Vladi”, ističu u Vladi.\nPored Glavnog pregovarača utvrđena su zvanja zamjenika glavnog pregovarača za poglavlja pravne tekovine Evropske unije, zamjenika glavnog pregovarača – Nacionalnog IPA koordinatora, aavjetnika glavnog pregovarača i po jednog savjetnika zamjenikā glavnog pregovarača.\n“U skladu sa utvrđenim djelokrugom, uređuje se pitanje preuzimanja od Ministarstva evropskih poslova, lica koja su obavljala poslove visokog rukovodnog kadra, državnih službenika i namještenika koji su vršili preuzete poslove, kao i preuzimanje opreme i službene dokumentacije”, saopšteno je iz Vlade.\nTagoviEvropska unija EU glavni pregovarač


Od 2,3 miliona nelegalnih objekata legalizovano 123 hiljade\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da nije zadovoljna kako teče proces ozakonjenja nelagalnih objekata u Srbiji, posebno u manjim sredinama i dodala da je do danas legalizovano 123.000 objekata.\nU Budvi prošle godine promet nekretnina - 120 miliona evra\nU Budvi je prošle godine prodato nekretnina u ukupnoj vrednosti od 120 miliona evra, što je najberićetnija godina u prethodnih pet godina.\nNajskuplji stan u 2017. godini u Republici Srpskoj koštao je 631.000 KM\nPrema podacima Registra cena nepokretnosti, koji vodi Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIP), na teritoriji cele Republike Srpske tokom 2017. godine trgovanje nekretninama, zemljištem i drugim nepokretnostima ukupno je iznosilo 483.750.934 KM, a cena najskupljeg stana iznosila je 631.000 KM.\nZa lokal na “Kalenić” pijaci 130.000 evra\nJKP "Gradske pijace" organizovale javnu licitaciju za rentiranje prostora i pijačne opreme.\nJavni beležnici u Srbiji započeli su digitalizaciju rada, čija će kruna biti povezivanje sa pojedinim elektronskim bazama MUP-a i matičnih službi, ali i katastrom.\nPosle Francuske i Kina otvorila deonicu solarnog autoputa\nDeonica autoputa sa solarnim panelima, duga jedan kilometar, otvorena je u provinciji Šandong, na istoku Kine.\nNa javnom nadmetanju za prodaju građevinskog zemljišta na Autokomandi, održanog u Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, nije se pojavilo nijedno zainteresovano lice za kupovinu ove zemljišne površine po ceni koja prelazi 840 miliona dinara ili oko sedam miliona evra.\nU Kini se preko interneta prodaje neboder sa 39 spratova\nAko vam je potreban neboder, jedan takav sa 39 spratova uskoro će se naći u ponudi na internetskoj prodaji kineskog pravosuđa s početnom cenom od 553 miliona juana (71 miliona evra).\nOdređene lokacije na kojima će se graditi jeftini stanovi


Interes humanitarnog regionalizma – CfSP\nNikola Lunić 12/11/2019 Comments (0)\nNedavni zemljotres u Albaniji nam je ponovo pokazao svu moć prirode, a istovremeno i ranjivost čoveka i naših života. U takvim trenucima ne pomaže ni napredak na Biznis Duing listi, niti statistički podaci o visinama plate, već samo empatija i altruizam. I bez obzira na diskutabilni standard življenja, Srbija nikad nije odbila pomoć drugima u nevolji, već ju je nesebično davala. Posebno prijateljima i susedima. Upravo zato smo svi ponosni na pripadnike Specijalističkog tima za pretragu i spasavanje iz ruševina Sektora za vanredne situacije MUP-a, koji su bili raspoređeni na lokaciji mesta Tumana koje je najteže pogođeno zemljotresom. Spasilački tim iz Srbije sa 13 članova je intervenisao sa opremom za otklanjanje posledica zemljotresa, odnosno za bušenje i lomljenje betona i podizanje tereta nastalih urušavanjem objekata.\nJavnost je očekivala da se u Albaniji angažuju i resursi Srpsko-ruskog humanitarnog centra (SRHC) u Nišu, ali se to nažalost nije desilo. Zvanično otvoren 25. aprila 2012. godine u cilju brzog regovanja kod požara, prirodnih katastrofa i tehnoloških havarija u Srbiji i u drugim zemljama regiona, SRHC i dalje zadržava svoj uglavnom protokolarni karakter osim u slučajevima kada se uplate troškovi angažovanja. Princip rada je veoma jednostavan: bez odluke Vlade Srbije i uplate koja mora da legne na bankovni račun Ministarstva za civilnu zaštitu, vanredne situacije i uklanjanje posledica elementarnih nepogoda Ruske Federacije, nema ni angažovanja. Tako smo iz budžeta 2017. godine platili 8 miliona dinara za nejasno angažovanje ruskog helikoptera Mi-8, dok smo ove godine izdvojili 22,5 miliona dinara za virtuelno angažovanje aviona-tankera Iljušina 76. Naime, dok je ruska strana čekala da se sredstva uplate, požar na Staroj planini je već bio lokalizovan, uglavnom zahvaljujući kiši i našim vatrogascima, tako da su građani dobili priliku da se za oko 190.000 evra dive namenskom avionu na stajanci. Obzirom da za zemljotres u Albaniji nisu ni razmatrali angažovanje, stiče se utisak da se ipak SRHC ne angažuje na veresiju, pa makar u pitanju bila i braća Srbi.\nIako se u Srbiji veoma lako politički profitira na mitologiji naših odnosa sa Istokom i fotografisanjem ispod ruske zastave, činjenica je da je SRHC nefunkcionalan. Njihova regionalna funkcija je potpuno zapostavljena, pa tako nismo videli njihovo angažovanje u gašenju požara u Crnoj Gori 2017. godine, ni u Grčkoj 2018. godine kada je vatrena stihija odnela 80 ljudskih života. Blagovremenost reakcije SHRC u kriznim situacijama je takođe sporna jer u Nišu nema stalno stacioniranih namenskih letelica, već je neophodno proći birokratsku proceduru sa zvaničnim zahtevom za angažovanjem. Ono što je potrebno i Srbiji i regionu su upravo spasilački timovi i vatrogasci koji se nakon par sati od elementarne nepogode mogu naći na terenu i pomagati poput 13-orice odvažnih u Albaniji. To je humanost, bez ikakvih zahteva za angažovanjem, odluka vlada ili uplata na račun. Jer parodija je ukoliko kišu dočekamo pre Iljušina.\nOd samog osnivanja, ruska strana je zahtevala diplomatski status za SRHC kako bi po njima, prevazišli opstruirajuće faktore za punu operativnost. Pri tome se posebno apostrofira izuzeće od poreza. Međutim, to bi prema Bečkoj konvenciji podrazumevao status poput onog koje uživaju ambasade u svetu odnosno imunitet za stalno i privremeno osoblje, imovinu i prostorije, kao i oslobađanje od svih poreza, taksi i akciza za nabavku robe i usluga za potrebe SRHC. Takođe, sve pošiljke za i od strane SRHC bi bile diplomatske što podrazumeva izuzeće od pregleda, čak i na aerodromu. Poznavaoci rada obaveštajnih i bezbednosnih službi znaju da bi dodeljivanje takvog statusa humanitarnom centru bio bez presedana, ali potencijalno veoma korisna alatka u operativnom radu. Hipotetičko dodeljivanje diplomatskog statusa osoblju SRHC bi značilo da se operativcima uhvaćenim u neprijateljskoj delatnosti samo može uskratiti dalji boravak u Srbiji, poput nedavnog slučaja potpukovnika Klebana kojem se Beograd „zahvalio“ na njegovim aktivnostima.\nFoto :BETAPHOTO/SASA DJORDJEVIC/MO)\nZbog toga i ne iznenađuje ponovljeni zahtevi za diplomatskim statusom SRHC od strane direktora Spoljnoobaveštajne službe Sergeja Nariškina, ali je čudna slična argumentacija našeg ministra spoljnih poslova koji očigledno ruske interese stavlja ispred srpskih. Ministar Dačić pokušava da takav status za SRHC uporedi sa Sporazumom o statusu snaga (SOFA) kojim se na recipročnoj osnovi reguliše prolazak vojnih snaga zemalja NATO i njihov diplomatski imunitet. Treba naglasiti da nam je SOFA sporazum neophodan imajući u vidu geopolitički kontekst regiona i potrebu imuniteta za naše pripadnike Vojske Srbije kada se nalaze na teritorijama zemalja NATO. Prvi čovek spoljne politike bi trebalo da obrazloži da li je opravdano da se svim registrovanim humanitarnim organizacijama u Srbiji dodeli identičan diplomatski status i zbog čega bi trebalo da se SRHC razlikuje od njih. Obzirom na predstojeću predizbornu kampanju, verovatno bi neodgovorni političari, svojom populističkom retorikom, mogli dobiti na rejtingu kada bi promovisali radikalski prošlogodišnji predlog u Skupštini Vojvodine o otvaranju još jednog SRHC, ovog puta u Novom Sadu. A dva regionalna SRHC u Srbiji koja insistiraju na imunitetu svog osoblja, bi mogli predstavljati idealne geografski locirane obaveštajne punktove u inostranstvu.\nPre nepunih mesec dana, bez obrazloženja je smenjen ruski kodirektor SRHC Viktor Guljevič i postavljen novi, Andrej Mančenkov koji je do sada obavljao dužnost zamenika načelnika Nacionalnog centra za upravljanje u kriznim situacijama resornog ruskog ministarstva. Da ruski zvaničnici nisu zadovoljni ostvarenjem postavljenih ciljeva, pokazali su u martu ove godine kada su prema navodima moskovskog dnevnika Komersant, zbog lošeg rada SRHC smenili i direktora Uprave za međunarodni rad Ministarstva za civilnu zaštitu, vanredne situacije i uklanjanje posledica elementarnih nepogoda Ruske Federacije Aleksandra Romanova. Na njegovo mesto je postavljen Vladimir Aleksandrovič Solovjov iz Federalne službe bezbednosti. Podsećanja radi, Federalna služba bezbednosti (FSB) predstavlja glavnu obaveštajnu službu Ruske Federacije sa transparentnim zadacima: kontraobaveštajna, unutrašnja i granična bezbednost, sprečavanje terorizma, špijunaža i istraživanje najtežih oblika kriminala. Solovjov, kao karijerni obaveštajac i čovek od najvećeg poverenja ruskog ministra za vanredne situacije general pukovnika Jevgenija Ziničeva, rukovodi svim ruskim humanitarnim centrima u inostranstvu – u Srbiji, Jermeniji i na Kubi. Kada se sagleda aktuelni geopolitički kontekst na Balkanu, sasvim je razumljivo da Moskva želi veći uticaj u regionu i zato postavlja svoje najsposobnije operativce na rukovodeće pozicije.\nRuske interese na Balkanu je lako definisati, ali šta je interes Republike Srbije. U Izveštaju Evropske komisije (EK) iz 2018. godine je izraženo očekivanje da Srbija ne duplira ulogu Koordinacionog centra za hitno reagovanje EK, te da njena saradnja nije kontradiktorna članstvu u Mehanizmu civilne zaštite EU. Drugim rečima, EU je zatražila da konačno rešenje SRHC bude “u duhu pristupnih pregovora”. Evropski resursi civilne zaštite se aktiviraju odmah po izbijanju krizne situacije, a podrazumevaju sposobnosti i kapacitete iz 23 države učesnice koje u kratkom roku mogu da isporuče pomoć. Prošlogodišnja vežba u zajedničkoj organizaciji Evro-atlantskog koordinacionog centra za vanredne situacije (EADRCC) i Sektora za vanredne situacije MUP, sa oko 2000 učesnika iz 40 zemalja članica i partnera NATO, je pokazala koliko nam u oblasti vanrednih situacija znači koordinisana i blagovremena saradnja sa najbližim okruženjem. Da li je interes bliska saradnja sa susedima ili čekanje Iljušina?\nSrbija se veoma teško odriče svojih zabluda, posebno ukoliko se one baziraju na emocijama. Ali nije teško da se brojkama argumentovano dokaže sav benefit od intenziviranja ekonomske saradnje u regionu. Zbog toga su i Skoplje, i Tirana, i Beograd lako i bez političkih opstrukcija odlučili da unaprede ekonomsku povezanost kroz potpisivanje zajedničke Deklaracije o uspostavljanju slobodnog protoka ljudi, robe, usluga i kapitala na Zapadnom Balkanu, poznatije kao “Mali Šengen”. Regionalna ekonomska zona Zapadnog Balkana bi po svom značaju brzo mogla prerasti oblasti u kojima je predviđena saradnja. Privlačenje investicija i veći privredni rast će indukovati i saradnju u oblastima odbrane i bezbednosti jer malim zemljama je isplativije razvijati kompatibilne sposobnosti nego koncepte poput totalne odbrane. Upravo na kompatibilnosti bi trebalo zasnivati interes regiona i u oblasti vanrednih situacija.\nZbog svega navedenog, koncept SRHC u Nišu ne odgovara niti srpskom interesu, niti interesima regiona u oblasti vanrednih situacija. Sagledavajući situacije letnjih požara ili zemljotresa, regionalni interes bi bio da SRHC preraste bilateralni aranžman i postane Regionalni centar za vanredne situacije pod ingerencijom EU odnosno Koordinacionog centra za hitno reagovanje EK. Organizacijski bi trebalo da poseduje minimalnu administraciju sa delegiranim sposobnostima iz svih zemalja članica, stacioniranih u svojim matičnim zemljama, ali sa mogućnošću upotrebe u što je moguće kraćem roku. I to je regionalni interes na kojem možemo graditi poverenje i zajedničke interese. A karijernim obaveštajcima koji humanitarne misije sagledavaju kao alat za svoj rad, diplomatska zahvalnica “Spasiba za družbu”.\nPrevious Mračna slika srpskog društva\nNext Zašto smo došli na crnu listu FATF?


Foto: Angry Thetan / youtube\nNeverovatan snimak dronom prikazuje tajno imanje sajentologa, tačnije njihovu centralnu bazu i sedište u Kaliforniji. Kamera iz vazduha je uhvatila neverovatan prostor na kome se nalaze crkva, luksuzne vile, bazeni, teniski tereni, teretane, garaže, jezero i drugi luksuzni objekti.\nAnonimni izvor je poslao snimak sajtu "Undergorund Bunker", koji vodi Toni Ortega, koji od 1995. godine prati sajentologiju.\nTajno sedište sajentologa u Kaliforniji\nSajt je zatim poslao delove videa Tomu Di Voht, koji je radio za bazu nekoliko godina.\nDi Voht je rekao za "Undergorund Bunker" kako je na imanju najbitnija zgrada 50, koja je glavno sedište i u njoj se nalazi kancelarija sajentološkog lidera Dejvida Miskavidž, koji je potrošio oko 47 miliona odlara na zgradu 50, dodajući da je drveće oko same zgrade koštalo 10000 dolara svako.\nsedište sajentologa u Kaliforniji\nSvi objekti se napajaju električnom energijom uz pomoć sopstvene elektrane koja im osigurava da uvek imaju električnu energiju.\nKalifornija, sedište sajentologa\nDi Voht je takođe izneo i zanimljive detalje o izgradnji stanova koja je još uvek u toku, a apartmani se nazivaju privesci.\nOn je rekao za sajt da više nije deo ovog projekta, zato što je odbio da završi gradnju kad je saznao da će ih Miskavidž navodno koristiti da zaključa članove disidente, piše "Daily Mail".\nTajno imanje u Kaliforniji\nPored novih zgrada sa apartmanima nalazi se i teretana koja je izgrađena za lidera i njegovog drugara, poznatog glumca Tom Kruza.\nPostoje tri manje građevine, koje koristi glumac kad dođe u posetu, a jedna uključuje i malu pozornicu, kako bi mogao da vežba za svoje uloge.\nZašto Rusi bez ove stvari ne sedaju da voze?\nUkoliko ste pomislili da je neko alkoholno piće, prevarili ste se! Ruski vozači su prvi shvatili koliko kamere u autu mogu biti korisne, tako da ih gotovo svako ima. Zamislite da dok vozite, pešak izleti na put i udarite ga jer niste mogli da zakočite, kako da dokažete da niste krivi? Prilikom saobraćajnih nezgoda ili zaustavljana od strane policije, snimak sa kamere služi za dokazivanje nevinosti. Čak su i osiguravajuće kuće u nekim zemljama počele da zahtevaju upotrebu kamera u vozilima, kako bi nadoknadile eventualnu štetu. Auto kamere više nisu ni skupe, pa se Full HD auto kamera, sa funkcijom noćnog snimanja, ekranom i G- senzorom može kupiti već za 1.199 dinara na gruppi.rs. Ovako mala investicija, može prilikom saobraćajnih nezgoda dosta da pomogne!


Otvara se javna kuća u Bujanovcu (FOTO) | Lajkovača\nOvu ideju u startu je podržalo Udruženje ninfomanki iz Bujanovca a planovi su da se u narednom periodu stvore uslovi za legalizaciju prostitucije na našim prostorima. Izlozi nekoliko butika na frekventnoj lokaciji u centru grada uskoro će dobiti drugu funkciju, potvrdile su i gradske vlasti.\nNekoliko uspešnih pilot projekata krajem prošle godine samo potvrđuje održivost i isplativost ideje. Vlasnik je za novinare potvrdio da će u grad uskoro dovesti svetske zvezde poput Rona Džeremija, Roka Sifredija, Džene Džejmson i ostalih istaknutih ličnosti iz ove branše.\nPredsednica Udruženja ninfomanki, oduševljena je predlogom i misli da je to odlično za popularizaciju našeg grada, i njegovo približavanje Evropi.


Kamberi sa albanskim ministrom o investicijama - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Kamberi sa albanskim ministrom o investicijama\nBujanovačke22. maj 2019.NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, 22. maj 2019.”Institucionalna podrška Albanije i potrebe stanovnika Preševske doline” bile su glavne teme razgovora predsednika opštine Bujanovac Šaipa Kamberija i zvaničnika Ministarstva spoljnih poslova Albanije, Ilira Mela i Besiana Zogaja.\n“Razgovarali smo o konkretnoj institucionalnoj podršci Republike Albanije, potrebama stanovnika Preševske doline, i neophodnosti potpune koordinacije i saradnje”, saopštio je nakon sastanka, održanog u Bujanovcu ŠaipKamberi.\nKako je naveo u objavi na FB, dobra prilika za produbljivanje saradnje i realizaciju konkretnih projekata iz Albanije na ovom područje leži u reaktivaciji Fonda podrške Preševskoj dolini, ustanovljenom pre nekoliko godina “na zajedničkom sastanku dve Vlade”.\n“Fond za Preševsku dolinu” osnovan je 2014. godine na zajedničkoj sednici Vlade Albanije i prištinskih vlasti, održanoj u Prizrenu.\nPrevious PostStanković: Nesklad u izjavama i poštovanju zakona albanskih lidera Next PostRusa u Žuželjici: Od kuće do kuće, i tako 1000 godina (Foto)


04. Sep 2000 18:21 (GMT+01:00)\nU saobraćajnoj nesreći kod Požarevca teške povrede zadobio Dragiša Dinić\nTeško povređen general policije\nNačelnik Uprave saobraćajne policije MUP-a Srbije van životne opasnosti\nBEOGRAD - General-potpukovnik Dragiša Dinić, načelnik Uprave saobraćajne policije MUP-a Srbije i pomoćnik načelnika Resora javne bezbednosti istog ministarstva, teško je povređen u saobraćajnoj nesreći u blizini Požarevca u ponedeljak, saznaje "Glas".\nPosle nesreće, Dinić je prevezen u Vojnomedicinsku akademiju u Beogradu i nalazi se van živote opasnosti.\nKako "Glas" saznaje, načelnik Uprave saobraćajne policije MUP-a Srbije, upravljao je službenim automobilom "golf 3" i krenuo je iz Požarevca ka Beogradu. Za sada se ne zna da li je u automobilu bio sam, ali nema podataka da je pored njega još neko povređen.\nDok se vozio ka Beogradu, u jednom trenutku, "golf 3" je na putu naleteo na blato. Automobil je proklizao i sleteo s kolovoza prilikom čega je general policije zadobio teške povrede.\nPomoćnik načelnika Resora javne bezbednosti MUP-a Srbije odmah je prevezen u beogradsku Vojnomedicinsku akademiju gde su mu lekari konstatovali uglavnom teže prelome.\nDinić, koji je 13. maja ove godine povodom Dana bezbednosti ukazom predsednika SRJ Slobodana Miloševića zajedno s 135 pripadnika MUP-a Srbije odlikovan Ordenom viteškog mača prvog stepena, trenutno se nalazi na oporavku u toj medicinskoj ustanovi i prema procenama lekara zdravstveno stanje mu je stabilno.\n18:01h Gligorov zvao Miloševića povodom otmice Ivana Stambolića\nNovo suđenje Flori Brovini\n18:21h U saobraćajnoj nesreći kod Požarevca teško povređen general policije\n18:35h Osumnjičenog za atentat na predsednika SRJ posetila majka\n18:43h Uhapšen D. N. (17) osumnjičen za ubistvo Nenada Savića\nU Hagu nastavljeno suđenje Dariju Kordiću i Mariju Čerkezu


Kritike iranskog prijedloga zakona za dalje restrikcije interneta\nKomitet za zaštitu novinara (CPJ) izrazio je zabrinutost zbog izvještaja da zakon o internetu u Iranu ide pred parlament. Zakon je dio kampanje za stvaranje zatvorene nacionalne mreže, prenosi redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\n"Umjesto da iznalaze načine da dalje kontrolišu šta novinari i građani rade na internetu, iranski zakonodavci bi trebali da promovišu slobodni protok informacija", rekao je u izjavi 1. novembra, Šerif Mansour, program koordinator CPJ-a za Bliski istok i sjevernu Afriku.\n"Cijelo društvo pati kada se barijerama na internetu novinarima onemogućava da rade svoj posao", dodao je.\nZakon koji je u pitanju prošlog mjeseca je bio na raspravi u parlamentarnom pododboru i sada ide dalje sa prijedlogom zakona za koji se, prema navodima medija, očekuje da će biti odobren početkom 2022.\nNacrt zakona, objavljen u julu, postrožiće vladina ovlaštenja da se blokiraju web-stranice i platforme koje vode strane tehnološke kompanije bez lokalnih predstavnika u Iranu.\nTakođe će se od ljudi tražiti da se registruju kako bi pristupili internetu dok će produkcija, prodaja i distribucija virtualnih privatnih mreža (VPN) kojima se može zaobići restrikcija vlade, biti kriminalizovana.\nMeđunarodne platforme društvenih medija već su blokirane u Iranu a novinari i drugi građani oslanjaju se na VPN kako bi pristupili Telegramu, Twitteru, YouTube-u ili Facebooku.\nOd 15 zatvorenih novinara koje CPJ registruje na godišnjem nivou a objavljuje u mjesecu decembru, nekolicina je bila zatvorena jer je obljavljivana na društvenim mrežama.\nPeticiju na internetu iz Irana kojom se poziva vlada da "ne stvara nove barijere" do sada je dobila više od 1,1 milion potpisa.


Nastala na potki pesme Naši dani Vladislava Petkovića Disa, pozorišna predstava Naši dani Željka Stjepanovića, u režiji Juga Radivojevića i izvođenju Narodnog pozorišta Republike Srpske iz Banjaluke, slika život današnjice veoma plastično i živo, bez zazora i, što je možda još važnije, bez sakrivanja svih onih grubih detalja koji nas okružuju.\nNaime, okosnicu radnje predstave čini jedan konkurs za lektora u samom pozorištu i naravno, sve što u paketu sa njim dolazi. Spletke, nepotizam, stranačka uplitanja, dilentantizam, nekompetentnost… Banjalučki Naši dani, inače poslednja takmičarska predstava na 27. „Danima Zorana Radmilovića“ oduševili su sinoć publiku u Zaječaru koja je glumce nagradila gromoglasnim aplauzom i ovacijama.\nPoslednji ovogodišnji „Zoranov brk“ za glumca večeri je prema odluci stričnog žirija kojim predsedava Nebojša Bradić, pripao je Ljubiši Savanoviću za ulogu Draga Ćuka. Savanović u Našim danima tumači ulogu uloga upravnika pozorišta, koji je slika i prilika današnjih “uspešnih menadžera” koji se stranačkom direktivom postavljaju u javna preduzeća i ustanove koji se dele kao plijen nakon izbora.\nIzrazivši veliko zadovoljstvo što je dobio nagradu koja nosi ime velikana glumišta Zorana Radmilovića, posebno što na Zoranovim danima kao glumac Narodnog pozorišta Republike Srpske nastupa već osam puta, Ljubiša Savanović je istakao da se dobro pozorište bavi se aktuelnim temama, koje ljudi prepoznaju u svakodnevnom životu i da nije bilo teško glumiti Ćuka, jer smo okruženi takvim likovima.\nNeposredno pred početak Naših dana čelni ljudi dva pozorišta, Vladimir Đuričić i Predrag Radonjić, potpisali su protokol o dugoročnoj saranji između Narodnog pozorišta Timočke krajine „Zoran Radmilović“ i Narodnog pozorišta u Prištini. Protokol o saradnji potpisan je na inicijativu Nebojše Bradića, teatrologa i predsednika žirija pozorišnog festivala 27. „Dana Zorana Radmilovića“. Zaječarsko i narodno pozorište u Prišini, kako je protokolom između ostalog predviđeno, pokušaće da učestvuju u zajedničkim produkcijama predstava, razmeni autora umetnika i drugih stručnjaka.\nDodelom nagrada večeras će biti završen zaječarski pozorišni festival. U čast nagrađenih nastupiće folklorno-plesni ansambl iz provincije Henan iz Kine.


RUSI ODGOVORILI NA SULUDI TAČIJEV ZAHTEV DA PRIZNAJU KOSOVO: Evo šta mu je Čepurin odgovorio... | Skandalozno\nRUSI ODGOVORILI NA SULUDI TAČIJEV ZAHTEV DA PRIZNAJU KOSOVO: Evo šta mu je Čepurin odgovorio…\nRatni zločinac i predsednik lažne države Kosovo Hašim Tači juče je, verovali ili ne, pozvao ruskog predsednika Vladimira Vladimiroviča Putina da “skine teret sa Srbije” i prizna nezavisno Kosovo!?!\n“Čepurin i Đurić razgovarali su o pripremama za narednu sednicu Saveta bezbednosti UN o Kosovu i zajedničkom delovanju u sprečavanju članstva samoproglašenog Kosova u međunarodnim organizacijama. Čepurin je ponovio principijelan stav Moskve po pitanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije. Ruski ambasador je istakao spremnost da i ubuduće aktivno podržava napore Srbije u zaštiti svojih prava i interesa”, saopštili su iz Kancelarije za KiM.\nBudite prvi sa komentarom na članku "RUSI ODGOVORILI NA SULUDI TAČIJEV ZAHTEV DA PRIZNAJU KOSOVO: Evo šta mu je Čepurin odgovorio…"


Početna Konsalting Procena vrednosti kapitala\nVrednost preduzeća jednaka je sadašnjoj vrednosti budućih koristi za njegove vlasinke. Racionalan kupac investira u kupovinu preduzeća samo ukoliko je sadašnja vrednost očekivanih koristi po osnovu vlesništva najmanje jednaka nabavnoj ceni za to vlasništvo. Obrnuto, racionalan prodavac neće prodati preduzeće ukoliko su očekivane koristi veće od ponuđene cene.”\nProcena vrednosti kapitala radi se na bazi finansijskih izveštaja i finansijske analize sa ciljem da se utvrdi i potvrdi vrednost i struktura kapitala. Procena vrednosti kapitala podrazumeva i poslove procene vrednosti imovine i obaveza preduzeća kako bi se utvrdila vrednost kapitala na određeni dan. Uobičajene metode procene su:\nknjigovodstvena vrednost kapitala,\nkorigovana knjigovodstvena vrednost kapitala,\nimovinska vrednost kapitala,\nprinosna vrednost kapitala i\nlikvidaciona vrednost kapitala.\nBudući da svaka metoda procene vrednosti kapitala odbacuje drugačiju vrednost, procena se završava testom prihvatljivosti procenjene vrednosti kapitala kako za sadašnjeg tako i za budućeg vlasnika kapitala.


Šekler: Omikron nije grip, nevakcinisani treba da znaju da umiru ljudi i od njega i završavaju u bolnicama - JuGmedia\nAutor: List Nova, Beta\nVirusolog Milanko Šekler izjavio je da su brojevi novozaraženih korona virusom samo indikator, navodeći da je to što vidite, pa puta dva, a možda i više.\n„Ne stižu i ne testiraju se svi ljudi zbog ograničenih kapaciteta, prosto je nemoguće“, rekao je Šekler za list Nova.\nOn je upozorio da omikron soj korone „nije grip i oni koji se nisu vakcinisali, treba da znaju da umiru ljudi i od omikrona i završavaju u kovid-bolnicama“.\nPrema njegovim rečima, u Srbiji je oko polovine stanovništva nevakcinisana i oni će se listom zaraziti, skoro svi.\n„Zato što nevakcinisani proizvode veliku količinu virusa, zaraziće se i vakcinisani. Oni koji su primili samo dve doze, njihova šansa da se inficiraju je oko 40 odsto. Onaj ko je primio tri doze, njegova šansa da se zarazi je ispod 20 odsto – i to sa vrlo blagim simptomima, a vrlo često i asimptomatski“, rekao je Šekler.\nIzložba radova studenata sutra u leskovačkoj biblioteci\nNarodna biblioteka „Radoje Domanović“ u Leskovcu, u utorak 22. marta 2022. godine u 12 časova, u Čitaonici Biblioteke, organizuje otvaranje izložbe…\n17.01.2022. u 13:09\nMedicinski i cinjenicno niko nije umro od kovida. Validan uzrok smrti moze da se utvrdi SAMO OBDUKCIJOM. Sramota je za lekare i pravnike da to cak i ne spominju, jer se to uci na fakultetima. S obzirom da se obdukcije ne rade, sve je ovo manipulacija i zbog toga ce odgovarati.


- Kejlebu je dopušteno da napusti zatvor u Ogdenu jer su čuvari mislili da je on zatvorenik Metju Belnap, koji je trebao da bude pušten na slobodu u utorak uveče, nakon što je odslužio 70 dana zatvora zbog krađe – rekao je Džošua Marigoni, zvaničnik kancelarije šerifa okruga Veber.\nKad su čuvari pozvali Metjua da dođe po svoje stvari pre izlaska na slobodu, Kejleb je uskočio umesto njega i izašao napolje, vidi se na nadzornim kamerama. Metju je u ponedeljak pomogao Kejlebu da obrije glavu kako bi izgledao kao on i dao mu je svoja lična dokumenta. Kejleb je izrecitovao Metjuov datum rođenja i matični broj čuvarima pre puštanja.\nKejleb je obrijao glavu da bi ličio na zatvorenika koji je trebao da bude oslobođen i uskočio na njegovo mesto (foto: ilustracija)\nNije poznato gde je otišao nakon bekstva. Vlasti misle da će Kejleb (40) pokušati da se vrati u okrug Orindž u Kaliforniji gde je živeo, a veruje se da je trenutno blizu Ogdena. On se dopisivao preko imejla sa jednom ženom koja je trebala da ga pokupi ispred zatvora u utorak uveče.\nKejleb se 2015. izjasnio krivim za učestvovanje u prevarantskoj shemi koja se svodila na krađu markica iz pošti tokom dve godine i njihovu prodaju upola cene, od čega su on i njegovi saradnici zaradili 1,2 miliona dolara. Osuđen je 2016. na četiri godine i tri meseca zatvora, te tri godine uslovno. U zatvoru je od decembra prošle godine, otkako je u novembru uhapšen u Kaliforniji zbog bekstva iz centra za rehabilitaciju zatvorenika.\nU međuvremenu je Metju optužen zbog opstrukcije pravde nakon što je pomogao Kejlebu u bekstvu. Marigoni je dodao da će vlasti gledati da procene kako su stvari krenule u pogrešnom smeru i šta mogu uraditi da spreče takve incidente u budućnosti.


Vučić opet o optužbama Marinike Tepić: Nikad u životu nisam video ni čuo direktora firme GIM – NovostiDana.rs\n„Francuska želi rešavanje kosovskog čvora i želi da Evropa i sama Francuska imaju ključnu ulogu u tome“, rekao je Vučić novinarima posle govora na Generalnoj konferenciji UNESKO.\nIzjavio je da je Srbija zadovoljna posredovanjem EU u dijalogu Beograda i Prištine i dodao da Srbija nikada nije okrivljavala Evropu za „balkanske neuspehe“.\nVučić je preneo da je tokom razgovora s predsednikom Francuske Emanuelom Makronom uputio „molbe i pitanja“.\n„Verujem da, ako ništa, bar znamo kakav je raspored i kada možemo da očekujemo odredjene informacije i pomeranja u EU. Kada kažem pomeranje, to ne znači promenu stavova već ustanovljavanje te nove metodologije o kojoj Makron govori“, rekao je Vučić.\n„Napadi govore koliko je ‘mini Šengen’ dobar i vredan pažnje“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Parizu da napadi na regionalnu inicijativu olakšavanja protoka ljudi, robe i kapitala, poznatu i kao „mini Šengen“, govore o tome koliko je ta inicijativa dobra i vredna pažnje.\nOn je odbacio navode da se tom inicijativom zapravo stvara „Velika Albanija“.\n„Kako je to stvaranje Velike Albanije? Otvaranjem još jedne ili dve trake za kamione? Putovanjem samo s ličnom kartom? (…) Ekstremistima u Albaniji i Srbiji se ne dopada ništa što spaja ljude, ništa što donosi mir i stabilnost, ništa što donosi razvoj“, rekao je Vučić novinarima.\nPo njegovim rečima, takve navode može da iznese „samo neko neobrazovan ili neozbiljan“.\nVučić je naveo da se „ne može razgovarati i ne mogu postizati rezultati s ljudima koji nemaju viziju“.


Čestitka načelnika Hadžibajrića povodom Dana državnosti BiH Radio 8 - Vaš najbolji prijatelj!\nČestitka načelnika Hadžibajrića povodom Dana državnosti BiH\novaj Dan državnosti Bosne i Hercegovine dočekujemo duboko svjesni pokušaja podjele naše zemlje, secesionističkih težnji, kao i nastojanja da se dovede u pitanje njena opstojnost i cjelovitost.\nUpravo zbog toga, pošaljimo danas snažnu poruku jedinstva i patriotizma prema jedinoj nam domovini, Bosni i Hercegovini, zemlji svih njenih naroda. Danas, više nego ikad, treba da slavimo svoju domovinu i ponosno ističemo boje naše državne zastave.\nBosna i Hercegovina je naša jedina domovina, mi nemamo alternativu i naš je zadatak da je beskompromisno čuvamo. Historija nas uči da je Bosna i Hercegovina opstajala uprkos svim pokušajima njenog negiranja i moramo vjerovati da će tako biti i ovaj put.\nDragi Bosanci i Hercegovci, u svoje lično ime i u ime Općine Stari Grad Sarajevo upućujem vam iskrene čestitke povodom Dana državnosti uz želju da i ubuduće zajedno radimo na jačanju naše domovine, međusobnom poštovanju, toleranciji i napretku.\nU Općini Stari Grad održana treća ovogodišnja akci...\nPodrška organizacijama i udruženjima koja rade sa...\nPoslujte u najužoj jezgri Starog Grada: Raspisan j...\nDogs Trust i Ministarstvo privrede KS organizuju z...\nU Centru za kulturu i edukaciju promovirana knjiga...


Apple priprema iPhone X SE i još dva nova modela – Plus Radio\nHome / Hi-Tech / Apple priprema iPhone X SE i još dva nova modela\nBy Plus Radio on 30/01/2018 Vrijeme: 10:44\nAnalitičar firme KGI Securities Ming-Či Kuo kaže da će nova tri iPhonea imati veće baterije. iPhone X će napajati baterija od 2.800, iPhone X Plus baterija od 3.300 ili 3.400, a iPhone X SE baterija od 2.950 mAh.\nU slučaju iPhonea X SE, ne radi se o bateriji sa istom naprednom tehnologijom koja je omogućila Appleu da „strpa“ bateriju u obliku slova L u iPhone X.\nTakva baterije će i dalje biti deo iPhonea X Plus i druge generacije iPhonea X. Takođe, iPhone X SE neće imati OLED ekran, dve zadnje kamere i 3D Touch tehnologiju.\nIako postoje spekulacije da će druga generacija iPhonea X biti jeftinija od prve, kako bi se našao prostor za veći iPhone X Plus, Kuo tvrdi da to nije istina.\nPrema njegovim rečima, druga generacija iPhonea X koštaće najmanje 1.000 dolara, dok će se cena iPhonea X Plus kretati između 1.200 i 1.350 dolara.\nNaslednik iPhonea SE, inspirisan iPhoneom X, model iPhone X SE koštaće od 700 do 800 dolara.\n← Previous Story „Bilo bi pošteno da FB plaća medijima, bez kojih bi se raspao“\nNext Story → Koliko je vaš profil na Instagramu gledan? Stiže opcija i za to


Donatorska kampanja “Sezona Darivanja” prikupila više od 10,5 miliona dinara za izgradnju i opremanje vrtića u Srbiji - Pokazivač\nNajbolji teniser sveta zahvalio se svima koji su podržali inicijativu i istakao da će svaka donacija zasigurno pomoći da napravimo razliku u životima mališana.\n„Svako dete je jedinstveno, puno neotkrivenih potencijala i talenata, aktivni učesnik zajednice koju čine kako vršnjaci, tako i mi odrasli. Mogućnost da nešto izmenimo, učinimo svet boljim i pružimo svima jednake šanse upravo je u našim rukama, a ulaganjem u rani razvoj dece, osim što pomažemo formiranje ovih malih ljudi u ispravne ličnosti, ulažemo i u budućnost čitavog društva“, rekao je Novak Đoković.\n„Ja sam imao sreće da tokom detinjstva imam punu podršku svog okruženja, a svestan činjenice da to, nažalost, nije situacija i sa drugom decom u našoj zemlji, uvek ću se vraćati ovoj temi i truditi se da dam svoj maksimalni doprinos. Hvala svima koji su nam se pridružili i pomogli Fondaciji da za decu u Srbiji napravimo bolji ambijent za odrastanje“, dodao je Đoković.\n„Prema dostupnim podacima, blizu 50 odsto dece uzrasta od tri do pet i po godina u Srbiji nije uključeno u programe predškolskog obrazovanja i vaspitanja. Kako bismo uticali na ovu statistiku i svoj deci pružili jednake šanse za igru, druženje, učenje i pravilan razvoj, sredstva prikupljena u ovoj kampanji usmerićemo upravo na rešavanje ovog problema. Otvaranjem i opremanjem četiri vrtića, pomoći ćemo čak 200 dece, dok će njihovi vaspitači proći kroz profesionalno usavršavanje kako bi programe sprovodili na najbolji mogući način“, istakla je Maja Kremić, nacionalna direktorka Fondacije Novak Đoković.\nDonatorsku kampanju Fondacije Novak Đoković podržale su i mnogobrojne domaće javne ličnosti poput Hristine Popović, Jelene Tomašević, Sergeja Ćetkovića, Nine Janković, Miodraga Radonjića, Tamare Dragičević, Petra Benčine, dok se akciji među prvima pridružio FK Crvena zvezda.\nFondacija Novak Đoković osnovana je 2007. godine kao globalna organizacija koja ulaže u kvalitetno predškolsko obrazovanje u Srbiji, zemlji u kojoj tek svako drugo dete ima pristup predškolskom obrazovanju. Rad Fondacije temelji se na uverenju da se predškolskim obrazovanjem mogu promeniti životi dece i cele zajednice. To postižemo stvaranjem najkvalitetnijih programa i okruženja za učenje, u kojima je do sad priliku da se usavršava imalo više od 1.320 vaspitača i učitelja. Fondacija je do sada rekonstuisala ili izgradila 41 vrtić i pomogla više od 22.000 dece.\nDonatorska kampanja “Sezona Darivanja”\nPrethodni tekstKarikatura dana: Bernardo Bertoluči\nSledeći tekstSlobino zanimljivo ćoše: Fragmenti prošlosti – 15 –


milimetarski blok A4 25lista - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Obrasci i dokumenti / Ostali dokumeti / milimetarski blok A4 25lista\nmilimetarski blok A4 25lista\nPonuda prodavnice BSIDE za proizvod milimetarski blok A4 25lista. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nWibo Paragon blok A6 Ncr\ngradjevinski dnevnik A4\nod 124,99 DIN\nod 162,86 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za milimetarski blok A4 25lista i izberi najbolju. Ostali dokumeti iz kategorije Obrasci i dokumenti je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda milimetarski blok A4 25lista i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda milimetarski blok A4 25lista se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. milimetarski blok A4 25lista je dostupan u prodavnici BSIDE po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za milimetarski blok A4 25lista proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za milimetarski blok A4 25lista je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Izmene gradskog prevoza zbog dočeka i Ulice otvorenog srca - www.lobi-info.rs\nMarija K. 30. decembra 2019., 11:10 3.2k Views\nBeogradski doček Nove 2020. godine na platou ispred Doma Narodne skupštine izmeniće trase linija javnog prevoza u ponedeljak i utorak od 18.00 časova.\nLinije 5A, 24, 26, 26 N, 37, 44, 37n, 56n i 511N će na delu od Francuske voziti ulicama Trg republike, Makedonska, Svetogorska, Majora Ilića, 27. marta, a onda nastavljati svojim trasama. Ovom trasom voziće i eko 1 do Vukovog spomenika.\nVozila 23 će saobraćati izmenjenom trasom, na delu od raskrsnice Takovske i 27. marta sledećim saobraćajnicama: 27. marta, Starine Novaka, Beogradska, Slavija, Nemanjina, Savska, a u smeru prema Karaburmi Kneza Miloša.\nAutobusi 27, 202n i 301n će voziti od Trga republike ulicama Bulevar despota Stefana, Džordža Vašingtona, 27. marta, Kraljice Marije, Ruzveltova i dalje redovnom trasom.\nVozila na trasi 58 će saobraćati Bulevarom despota Stefana, Cvijićevom, Takovskom, 27. marta, Starine Novaka, Beogradskom, Trg Slavija, Nemanjina, Savska, a u smeru prema Dunav stanici Ulicom kneza Miloša.\nTrasa linije 40A je: Čingrijina – Dimitrija Tucovića – Cvijićeva – Jaše Prodanovića – Takovska – 27. marta, Starine Novaka, Beogradska, Trg Slavija, Nemanjina, Savska, Bulevar vojvode Putnika – Crnotravska – Neznanog junaka – Paunova – Banjica 2.\nU noći dočeka, redovne noćne linije počeće sa radom u 22 sata.\n„Ulica otvorenog srca“ organizuje se i u Borči, pa se menjaju trase 85, 95, 96, 105L.\nTokom „Ulice otvorenog srca“ u Svetogorskoj u sredu, trolejbusi 40 i 41 ne saobraćaju, a uvodi se autobus 40A. Vozila 65 i 77 će voziti ulicama: Dečanska – Braće Jugović – Bulevar despota Stefana – Džordža Vašingtona – 27. marta.\nVeselo će biti i u Požeškoj, pa će biti ukinuti tramvaji 12 i 13, a menjaju se trase linija 23, 37, 49,51, 52, 53, 57, 85 i 88.\nPrethodna objava Danas na levoj obali isključenja struje u velikom broju naselja\nSledeća objava Borimo se za bolju LEVU OBALU i 2,2 miliona čitanja to potvrđuje\nDanas na levoj obali isključenja struje u velikom broju naselja


Rakovica dobija šoping mol, MUP ruši investitor\nBeograd -- Gradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio je da se u narednih nekoliko nedelja očekuje polaganje kamena temeljca za tržni centar Kapitol park u Rakovici.\nDo kraja godine, kako je rekao, očekuje se i početak rušenja zgrade bivšeg Saveznog MUP-a u ulici Kneza Miloša.\n"U narednom periodu čeka nas izgradnja velikog tržnog centra u Rakovici, umesto stare fabrike 'Rekord' biće Kapitol park, a očekujemo postavljanje kamena temeljca u narednih nekoliko nedelja", rekao je Mali.\nGovoreći o zgradi Saveznog MUP-a u ulici Kneza Miloša, Mali je naveo da su rešeni svi problemi, da postoji investitor, te da se do kraja godine očekuje početak rušenja tog objekta.\n"Oni veliki projekti koji su bili po fiokama, zakočeni, polako se realizuju i polako ulepšavamo grad", rekao je Mali nakon polaganja kamena temeljca za prvi Lidlov objekat u Beogradu.\nOn je dodao da će investitor vrlo brzo izaći i da predlogom novog izgleda zgrade BIGZ-a, kojim će, kako je rekao, biti potpuno izmenjen izgled tog dela grada.\n"Neke stvari se pomeraju, pokrećemo domaću gradjevinsku industriju, a sa druge strane ulepšavamo grad", rekao je Mali.\nBeograd Rakovica šoping mol


DOBRA VEST: Fijat ostaje u Kragujevcu, novi model već 2019. godine - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Vesti DOBRA VEST: Fijat ostaje u Kragujevcu, novi model već 2019. godine\nUskoro u Kragujevcu počinje i montaža ovog modela sa elektromotorom, a potpuno novi model automobila bi sa proizvodnih traka mogao da siđe već u drugoj polovini naredne godine.\nKompanija “Fijat-Krajsler automobili” (FCA) definitivno nastavlja rad u Kragujevcu i posle isteka 10-godišnjeg ugovora, 29. septembra.\nU pogonima ove fabrike već je počela serijska proizvodnja modela “500L” sa hibridnim pogonom.\nUskoro u centru Šumadije počinje i montaža ovog modela sa elektromotorom, a potpuno novi model automobila bi sa proizvodnih traka mogao da siđe već u drugoj polovini naredne godine.\n“Neće biti otpuštanja radnika, a trenutni tržišni adut Fabrike automobila u Kragujevcu je model ‘500L’ sa hibridnim pogonom, čija proizvodnja je uhodavana posle kolektivnog godišnjeg odmora, u avgustu. Serijska proizvodnja je počela ove nedelje, a uskoro počinje i montaža ovog automobila sa ugrađenim elektromotorom”.\nZvaničnici kompanije iz Torina “signalizirali” su poslovodstvu “Fijat Srbija” da se novi ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji između FCA i države Srbije suštinski neće menjati u odnosu na prethodnu deceniju.\n“Poslovodstvu torinsko-srpske fabrike biće prezentovani, kako je najavljeno, svi bitni detalji novog ugovora 18. i 19. septembra. To će učiniti lično Alfredo Leđero, šef svih direktora proizvodnje fabrike u Evropi, i Silvija Verneti, čelnica kompanije u Kragujevcu”.\nOva firma će posle potpisivanja novog ugovora, plaćati pune doprinose za oko 2.500 radnika zaposlenih u FKA i kod kooperanata te firme, koji posluju u Industrijskoj zoni “Grošnica”.\n“Novi ugovor će značajno ojačati i kasu Gradske uprave Kragujevca, s obzirom na to da se FCA prostire na više od 140 hektara, a da komponentaši proizvode rezervne delove na oko 30 hektara u industrijskoj zoni. Stručnjaci tvrde, konačno ozbiljna dobit – za sve”.\nPrethodni članak„Gigin memorijal“ u Hali „Park“\nSledeći članakUhapšen zbog otimanja novčanika na ulici


14/04/14 - 14:01h\nLitl Rok: Filipu druga uzastopna titula u dve nedelje!\nMladi srpski teniser, Filip Krajinović, osvojio je svoju drugu titulu u seniorskoj konkurenciji u samo dve nedelje. Nakon trijumfa u Harlingenu, Filip se okitio još jednim trofejem, ovaj put na turniru u Litl Roku. Kuriozitet je da je do druge uzastopne titule stigao preko istog rivala u finalu, Britanca, Danijela Smethrasta, koga je u drugom uzastopnom duelu, savladao sa 2:0, po setovima 6:1, 7:6(3).\nFilip Krajinović je bio postavljen za prvog nosioca na ovom turniru, a tu ulogu je i opravdao prikazanom igrom. Krajinović je do novog trofeja došao prepustivši rivalima samo set.\nNajpre je u prvom kolu savladao Britanca Džošua Miltona sa 6:2, 6:2, da bi u drugoj rundi bio bolji od Amerikanca Evana Kinga sa 6:4, 6:2. U četvrtfinalu, za rivala je imao još jednog Amerikanca, Džejsona Junga, kome je prepustio svega pet gemova i slavio sa 6:1, 6:4. U borbi za finale, Filip je posle preokreta, savladao i naturalizovanog Amerikanca Stefana Kozlova sa 3:6, 6:4, 6:3.\nSvoj pobednički niz, mladi srpski teniser pokušaće da nastavi i ove nedelje kada nastupa na turniru nešto višeg ranga, na čelindžeru u Sarasoti i nema sumnje da bi Filip, osokoljen dobrim rezultatima sa prethodna dva turnira, mogao da donese novu radost ljubiteljima belog sporta.\nMisa Gojic April 15, 2014 Odgovori\nNapred Filipe,porodica Gojic,a narocito tvoj kolega Denis su uz tebe.


Victoria Group-i dodeljena srebrna medalja za implementaciju SAP rešenja na nivou centralne i istočne Evrope | SOJAPROTEIN\nVictoria Group-i dodeljena srebrna medalja za implementaciju SAP rešenja na nivou centralne i istočne Evrope\nVictoria Group, koja je 2012. godine uspešno okončala projekat implementacije SAP poslovnog rešenja, osvojila je prestižnu nagradu SAP CEE Quality Award, na nivou centralne i istočne Evrope, u kategoriji srednjih preduzeća. Nagrada je, prema ocenama devetočlanog žirija koju čine eksperti iz regiona u oblasti implementacije ovog rešenja, dodeljena za prvu fazu VGSAP programa. Ova faza obuhvata implementaciju u kompanijama Victoriaoil, Victoria Group i implementaciju HR modula u celoj grupaciji.\nSAP Quality Award se dodeljuje na godišnjem nivou, kompanijama koje su postigle izuzetan uspeh u upravljanju projektom implementacije SAP poslovnog softvera. Ovo je priznanje za efektivnu organizaciju poslovnih i tehničkih procesa tokom implementacije, donošenje poslovne koristi, metodologiju upravljanja projektom, kao i pravovremeno izvršenje implementacije.\nDodelom ove nagrade rukovodstvo SAP je potvrdilo da je implementacija u Victoria Group primer najboljih praksi u internacionalnoj zajednici kompanija koje su implementirale SAP, a posebno je priznanje izuzetnom radu projektnog tima, sačinjenog od zaposlenih iz korporativnog centra Victoria Group i kompanije Victoriaoil.


Gledaj.rs | ZZJ: Vazduh u Beogradu zagađen, smanjiti aktivnost i boravak napolju, NVO: Upozorenja kasne\nZZJ: Vazduh u Beogradu zagađen, smanjiti aktivnost i boravak napolju, NVO: Upozorenja kasne\nAutor : Gledaj.rs, gledaj.rs / 29-01-2022 / 0 Komentara\nPoseban oprez preporučuje se osetljivim grupama, hroničnim bolesnicima, starim osobama i deci, upozorili su iz Zavoda za javno zdravlje Beograda.\nUpozorenja na zagađenje vazduha stižu kasno, upozoravaju iz nevladinih organizacija.\n"To nije problem samo Beograda, već i cele srbije. Gubi se svaki smisao kada upozoravate građane da je 'proteklih dana vazduh bio zagađnjen' i da je neophodno da preduzmu mere. Na brojnim mestima širom Srbije zagađenje se meri zastarelim metodama, pa se podaci dobijaju sa zakašnjenjem.", kaže Jovan Nešović, iz udruženja Novi Put iz Kraljeva i dodaje da je situacija u Kraljevu alarmantna.\n"Kraljevo je jedan od najzagađenijih gradova u Srbiji i nema automatizovanu mernu stanicu za merenje PM.10 ili PM2.5 čestica. Građani Kraljeva o zagađenju vazduha bivaju upozoreni kasno, što utiče na njihovo zdravlje. Dodatno, moramo biti svesni da postoje brojni gradovi u Srbiji koji koncentraciju ovih čestica i ne mere zbog čega mi čak nemamo ni jasnu sliku o kvalitetu vazduha u Srbiji", dodaje Nešović.\nU saopštenju, Zavoda za javno zdravlje Beograd, se navodi da je otklanjanje uzroka zagađenja vazduha u Beogradu definisano Planom kvaliteta vazduha za Beograd.\nOvim Planom su utvrđene mere za smanjenje zagađenja i poboljšanje kvaliteta vazduha, a njihova realizacija je planirana u naredne 4 godine.\nKada ove mere budu sprovedene, kako navode iz Zavoda, očekuje se da učestalost epizodnih zagađenja vazduha bude svedena na minimum.\nGraski zavod za javno zdravlje prati kvalitet vazduha u Beogradu tokom cele godine 24 sata i sa 15 automatskih mernih stanica.