Crno-bela nostalgija: Muzika i Partizan: samo neka se peva\nMuzika i Partizan: samo neka se peva\nTokom pisanja ovog teksta postojala je dilema da li će uopšte biti zanimljiv čitaocima i navijačima Partizana. A onda se desio 154. ,,večiti derbi”, Partizanovo gaženje Zvezde a na derbiju i novi crno-beli hit. Izvesnu Marinu Roka Granate u pesmi je zamenio Leandre Tavamba ( 3 x) uz neizostavno ,,ti ne znaš da volim te ja”. Bolji uvod nismo mogli da poželimo…\nFudbal, ne samo što je najvažnija sporedna stvar na svetu, već je i globalni fenomen koji već decenijama spaja ljude bolje od bilo kakve religije, filozofije ili političke ideje. Fudbal je ujedno i najdemokratskija igra na svetu, za koju su dovoljne dve grupe igrača, jedna lopta i četiri majice, jakne ili kamena kao stative, sa pravilima koja su ista od Solomonskih ostrva do Ognjene zemlje, od Svalbarda do Kejptauna.\nNi u jednoj drugoj grani ljudskog delovanja nisu tako izmešani i sublimirani različiti uticaji, različite nacije i religije, jezici i običaji. Neodvojiv deo fudbalske subkulture je i muzika. Ona je u fudbalu kao ,,pomoćno sredstvo“ – služi za podizanje motivacije ekipe i navijača, kao i da obeleži značaj i slavu klubova. I kao što je fudbal globalni fenomen, nespojiv sa bilo kakvim zatvaranjem u strogo nacionalne okove, isto se može reći i za muziku.\nNaime, navijači širom sveta usvajaju poznate melodije sa svih meridijana kao svoje, prerađuju ih i pevaju sa izmenjenim tekstom. Komponuju se i posebne, klupske himne. Pri tom, nikome normalnom nije bitno koje je nacionalnosti izvođač pesme ili iz koje države dolazi. Samo je jedno bitno – da pesma ima svoju svrhu na stadionu, da ,,diže“ publiku, i da motiviše ekipu na terenu.\nPoseban fenomen su ostrvski klubovi. Većina njih je kao nezvanične klupske himne odabrala poznate evergrin ili pop melodije, sa kojima su se iz nekog razloga identifikovali. Liverpul je poznat po “You`ll Never Walk Alone“, Vest Hem po “I`m Forever Blowing Bubbles“, Lids je prihvatio “Marching On Together” a Hadersfild “Those were the days”. Jedna zanimljivost je vezana za pesmu Evertona neobičnog imena, “Z – cars”. Ta tema je preuzeta iz svojevremeno veoma popularne britanske policijske serije, a na osnovu stare narodne pesme iz Liverpula.\nŠto se Partizana tiče, jedan od prvih pokušaja da se muzika uključi u navijačku populaciju bila je pesma namenski komponovana za petnaesti rođendan kluba, nazvana jednostavno ,,Partizanova pesma”, za koju su tekst I muziku pisali Radosav Radojević i Vladislav Dimitrijević. Ipak, ta pesma nije naišla na neki širi odjek. Nešto kasnije, pojavila se i pesma iz čuvenog dokumentarca ,,Partizan igra” a koja je tek poslednjih godina, zahvaljujući internetu, postala poznata:\n,,Bila kiša ili bura,\nTtmuran ili sunčan dan\nNa stadion masa fura\nKad god igra Partizan”\nPrekretnica se dešava 1975. godine kada je komponovana Himna navijača Partizana, delo kompozitora Kornelija Kovača i tekstopisca Slobodana Novakovića. ,,Dok Partizan bitke bije, hej, hej, hej…” – gromko je pevao Saša Aleks, a tada niko nije ni mogao da nasluti da će sa istom strašću, četiri decenije kasnije, ovu pesmu pevati i klinci čiji roditelji nisu bili ni rođeni u vreme nastanka Himne Partizana, pesme za sva vremena. Omot ploče je bio sasvim pristojan za tadašnje vreme, sa velikim grbom Partizana i sa slikom južne tribine na unutrašnjim stranama.\nVratimo se, ipak, na obrade. Možemo biti ponosni na to da je Partizanova navijačka armija među prvima, ako ne i prva, na ovim prostorima, počela da koristi prepeve poznatih pesama. Ključnu ulogu u tome imao je čuveni navijač Branislav Kuburić Kubura, jer većina tekstova iz prepevanih hitova njegovo su delo.\n,,Svaki grad uz naše more ima svoga lera” – glasio je hit Dubrovačkih trubadura s kraja šezdesetih, a Kubura je na to dodao ,,a Beograd Vukotića, Mocu fudbalera”.\nNije to bio jedini hit Dubrovačkih trubadura koji je našao svoje mesto na tribinama Humske 1. ,,Dok palme njišu grane” je nedugo po objavljivanju imao i svoju fudbalsku verziju - ,,Da volim crno-bele”, i opet je Kubura tu imao glavnu ulogu, a ova pesma je u međuvremenu stekla kultni status pa se danas, kao praktično druga i nezvanična himna, emituje pre svake utakmice Partizana, uz raširene šalove i gromoglasno pevanje Partizanovih navijača.\nPošto danas u neposrednom komšiluku imamo ljude gadljive na prepeve melodija iz drugih republika bivše Jugoslavije (valjda misle da time dokazuju srBstvo, šta li?), valja se podsetiti da se među navijačima Crvene zvezde, gle čuda, odavno ustalila pesma Bebe Selimović (,,U srcu mome samo živiš ti...”). Fudbal ipak ne poznaje granice, a da je tako dokaz je i to da je jedna od najpopularnijih pesama splitske Torcide ,,Znaj da volin ga ja” (ako ćemo baš po dalmatinskom dijalektu), u originalu šlager srpskog pevača Dragana Antića ,,Zašto da ne uzmem nju”, nastao 1971.\nNavijači Partizana su avangardni i po tome što su još pre četiri decenije koristili inostrane hitove kao podloge za svoje navijačke pesme. Davne 1970. Serđo Endrigo je pevao „L'Arca di Noe“, koja je ubrzo zaživela kroz našu obradu – „Partizan, i samo Partizan, najbolji je on, on je šampion“.\nSkoro u isto vreme, tek par godina kasnije, engleski bend Chicory Tip lansirao je hit „Son of My Father“ koji je ubrzo zaživeo među „grobarima“ kroz prepevan refren – „Heeej, crno-beli, volimo vas, volimo vas, volimo“.\nSredinom osamdesetih pojavljuje se, sada već legendarno izdanje, ploča i kaseta „Pesme Partizanovog juga“. Tu su, na jednom mestu, sabrane neke od Partizanovih navijačkih pesama, a osim pomenute „Da volim crno-bele“ (u originalu – Dubrovački trubaduri), mesto su našli još neki prepevi: „Računajte na nas“ (Đorđe Balašević), „Kad igra Partizan“ („Život je maskenbal“ – Teška industrija), „Hram“ („Šošana“ – Dah i Zlatko Manojlović), „Partizan u srcu / Uvek pamtim onaj lepi dan“ („Jugoslavijo“ – Danilo Živković), i tako dalje. Zanimljivo je da je čuvena himna italijanskog radničkog pokreta „Bandiera Rossa“, na ovom izdanju prepevana kao „Partizan se voli“. Ipak, ta verzija sa ploče nije se nikada pevala na stadionu, već isključivo ona navijačka „Hiljade grobara i huligana“. Pesma je bila, a i danas je, pravi hit na južnoj tribini, tim pre što je u to vreme i ljubljanski pank bend Pankrti izdao svoju verziju „Bandiera Rossa“.\nKad smo kod panka, obavezno moramo pomenuti i fenomenalnu obradu benda Cock Sparrer i njihovog „Take `Em All“, pretočenu u „Mi volimo i bodrimo samo jedan klub na svetu celom“, a autor ovog teksta ima čast da je autor tog prepeva Igor Todorović Zgro njegov drug i neodvojivi deo ovog bloga. Bend Cock Sparrer je, uz još neke pank i rok bendove, poslužio kao uzor Grupi JNA za dva fenomenalna albuma, a posebno se među Partizanovom publikom primila „Dobro pamtim sve“, obrada hita riječke grupe Fit pod nazivom „Zaboraviću sve“.\nNaravno, greh je ne pomenuti i ostale pank melodije posvećene Partizanu a tiču se nekih drugih muzičara. Pre svega, bend Uzbuna i njihova stvar „Chelsea“, koja je 1988. snimljena kao prva pank-navijačka pesma, a kasnije su se pojavili Somborci Street punk sa još jednom obradom „Hiljade grobara i huligana“, iz 1997, zatim beogradski bend ŠTRAFT i njihov „Crno-beli klan“ ili nešto najnovije, „Kad me ne bude bilo“, u izvođenju benda Kamene kare.\nTokom devedesetih godina prošlog veka, pojavilo se još jedno izdanje sa Partizanovim pesmama, a reč je o kaseti koju je izdala Agencija Grobari. Muzika koja preovlađuje na tom izdanju je baš u duhu vremena u kojem je nastala: tehno-zvuk i ritam mašine, a test vremena je preživela pesma „I kada ne budeš prvi ti“, u izvođenju Marka Bulata, obrađena prema hitu sarajevske grupe COD - „Denny“.\nDa simbioza fudbala i muzike ne priznaje ne samo nacionalne, već ni žanrovske podele, očigledno je pri letimičnom pregledu pesama koje su se pevale ili emitovale na Stadionu JNA / Partizana. Prvo je, još davne 1970. Ismet Krcić, legendarni interpretator crnogorskih izvornih pesama, snimio singl ploču sa dve numere - ,,Partizan" i ,,Crno-beli", naravno, u narodnjačkom maniru i uz svoj osoben glas. A pored navedenih prepeva poznatih pop, rok ili pank melodija, početkom osamdesetih, sa čuvenih zvučnika okačenih o metalne stubove, u poluvremenu je grmelo „Partizanovo kolo“, autora Kemala Malovčića i Ljube Radosavljevića. Petnaestak godina kasnije, veliki hit pop muzike „Big Big World“ od Emilie, dobio je svoj „grobarski“ prepev a u sećanju je ostala košarkaška utakmica Partizan – Makabi, kada su navijači, uprkos porazu, više od pola sata ostali na tribinama Hale Pionir pevajući ovu pesmu! Ova obrada se našla na udarnom mestu u kompilaciji koju je izdao klub pod nazivom „Samo jedan klub, samo jedan grad“, koja i nosi ime po toj navijačkoj pesmi. Duet Sha-Ila je otpevao većinu pesama na ovom izdanju iz 2003. Ipak, maločas pomenuto „Partizanovo kolo“ nije i najveće skretanje u tradicionalne, narodnjačke vode. Zagrebački Jugoton je 1986. godine objavio „Tragičnu smrt Dragana Mancea“ u izvođenju guslara Vukomira i Vukosava Šćekića! Sve to nije sprečilo rok grupu Roze Poze da se i ona izrazi kroz navijačke pesme, a njen klasik „Daj gol“ je u startu bio prihvaćen na južnoj tribini u Humskoj 1. Od istog benda svoje mesto na tribini našla je i pesma „Hvala ti, crno-bela ljubavi“.\nPoput ostrvskih klubova ni Partizan nije bio imun na to da se neka pesma među navijačima usvoji kao navijačka, iako sam tekst nema veze ni sa fudbalom ni sa klubom, a to dokazuje i pesma „Nama je najbolje“ . U stvari, radi se o pesmi pod nazivom „Krčme“, anonimne beogradske grupe Krik. Razlog što se ona zapatila među „grobarima“ je upravo taj što je jedan od vokala u toj pesmi i Milko Đurovski, koji je baš tada dres Zvezde zamenio crno-belim dresom Partizana. Milko Đurovski nije bio jedini Partizanov as koji se latio mikrofona – pre njega to je učinio legendarni centarfor Mustafa Hasanagić, pevajući na izuzetan način sevdalinke: „Sarajevo na Miljackoj hladnoj“ , „Moćevčiću, mali Carigrade“, „Šetao sam kraj Morave“... Te pesme nisu nikada bile smatrane delom navijačke kulture ali ih vredi zabeležiti kao odličan izlet u muziku nekog od naših fudbalera. Mnogo godina kasnije, pred mikrofon su stali, pevajući sa Zoranom Pavić, Mateja Kežman i Đorđe Pantić.\nI moglo bi tako da se nabraja satima. Sigurno je da ovde nisu pomenute neke od popularnih pesama Partizanovih navijača. To i nije bio cilj, da se suvo nabraja, pesma po pesmu, već da istaknemo poentu i matricu u spoju fudbala i muzike: navijačka subkultura ne priznaje nikakve nacionalne ili žanrovske podele pri odluci da se određena pesma prepeva ili komponuje i iskoristi za stadionsku „upotrebu“. Jedan jedini uslov je da se melodija primi među navijačima i da je oni prihvate.\nTim pre, zasmetala mi je paljba na društvenim mrežama koja je pre par mesecima osuta po momcima koji su snimili pesmu i spot „Samo Partizan“, uz saradnju FK Partizan i samih igrača. Odjednom smo postali osetljivog I rafiniranog muzičkog ukusa i odjednom sami procenjujemo šta je „grobarski“ a šta nije. Kao da smo svi rođenjem postali pankeri ili rokeri. Možda je bolje da vreme pokaže kako stoje stvari i da samo vreme napravi filter. Ova pesma možda neće nikada zaživeti među navijačima na tribini, ali nije prva ni poslednja. I meni je draži neki žešći, pank ili rok ritam, ali zašto osporavati pravo nekoga sa sasvim drugačijim ukusom da izrazi svoju naklonost ka Partizanu? Ako smo imali „Partizanovo kolo“ i „Crno-belu ružu“, zašto bi „Samo Partizan“ bio problem?\nZoranina obrada čuvene „Bandiera Rossa“ pod nazivom „Za šampione...“ je, za mene, najblaže rečeno, očajna i nedostojna i originala i ranijeg navijačkog prepeva u svakom smislu, ali treba da se poštuje njen trud i želja da se i kroz muziku izrazi i deklariše kao navijač Partizana. I još mnogo važnije – neko dete se vezalo za naš klub možda upravo kroz Zoraninu pesmu o Partizanu, ili danas neki klinja pevuši „Samo Partizan“. Možda je za nas ta pesma „limunada“ ali nekome ko ima sedam ili jedanaest godina je možda prva kopča i asocijacija na Partizan.\nZato, ostavimo da svako peva ono što želi i da svako sebi nađe pesmu koja ga najviše vezuje za Partizan. Kao što je nekome najomiljeniji Saša Ilić, a nekome Vukotić, Galić, Mance ili Klinčarski, tako je i nečijem sluhu najbliži pank, a drugima rok, pop ili evegrin. Tinejdžer koji danas zvižduće „Samo Partizan“ možda će već za dve godine smisliti neku novu pank obradu. Bar su navijači Partizana oduvek razmišljali svojom glavom i nisu nikada bili podložni tome da im neko dekretom propisuje mišljenje o klubu, određenom igraču ili da im diktira ukus, ni fudbalski ni muzički. Bitno je samo da se peva u slavu Partizana, pa bio to pank, pop, rok ili latino-ritam. Kod nas ima mesta za sve. I samo neka se peva. A mi bar imamo mnogo toga što možemo da pevamo. Do neke nove, uspešne obrade, koja će podići na noge Partizanove navijače.\n* Zahvalnost Dušanu Mihajiloviću i Igoru Todoroviću Zgrou za dragocenu pomoć u pisanju teksta.\n** Zabranjeno preuzimanje delova teksta ili teksta u celini bez dozvole autora teksta i bloga!\nPosted by Aleksandar Pavlovic at 21:31\nZaboravili ste Ismeta Krcića i pesmu "Partizan".\nNismo mi zaboravili, nego Vi niste pažljivo pročitali.\nNaravno, uvek se nešto zaboravi - bili su tu i reperi koji su snimali pesme posvećene Partizanu, kao na primer Belleti. Od obrada, treba dodati i Pet Shop Boys i njihovu pesmu "Go West", kao i hit iz 1983. "Vamos a la playa" italijanskog dueta Righeira. Ova pesma je obrađena u refrenu, kroz čuveno poklič "Akmo crno-beli!".


Ministarstvo zdravlja Republike Srbije nije uplatilo obećani novac za Gavrila – Veliki Park\n„Ministarstvo zdravlja Republike Srbije nije uplatilo obećani novac za Gavrila.\nDužni smo da upoznamo javnost sa ovom činjenicom. Poslednjih dana nisu se udostojili ni nama ni Upravi bolnice Betešda da odgovore na pozive i na mejlove. Bogu hvala mi smo na fondaciji „Budi human“ pre pet dana sakupili 100% sredstava i bez vođenja kampanje.\nNeizmerno hvala kompaniji Mozzart koja je po proglašenju kraja uplatila 5.000.000 dinara, hvala preduzećima koja su na naše veliko iznenađenje i dalje slali fondaciji ugovore o donaciji i uplaćivali novac. Gavrilo je dobio 120.000 sms poruka po objavljivanju kraja.\nNa dan proglašenja kraja akcije mi smo imali 2.137.000e. Imali smo ovaj iznos zahvaljujući fondaciji „Budi human“koja nam je pozajmila 80% od nenaplaćenih sms poruka.\nImali smo dogovor sa bolnicom Betešda da novac koji bi Ministarstvo uplatilo bude na korišćenje i kupovinu ortopedskih pomagala i mašina koje se preko fondacije „Budi human“ ne mogu kupovati u inostranstvu. Takođe, da je došlo do uplate, nameravali smo da vas obavestimo da ona ne bi bila samo za Gavrila već bi sa tim novcem mogla da se kupe ortopedska pomagala za Lanu koja je ovde, za Boška koji će nam se, nadamo se ubrzo pridružiti kao i za svako dete koje bi došlo iz Srbije u Betešdu na lečenje, obuku medicinski radnika za pravilan rad sa decom obolelom od SMA.\nMi ne tražimo da se ovaj novac uplati za Gavrila, ali ako je planiran i ako je rečeno da će ići za lečenje konkretno našeg deteta, trebalo bi da zadrži tu svrhu. U krajnjem slučaju, mogao bi da se prebaci za lečenje druge dece kojima je novac jako potreban, a kojima akcija prikupljanja ide loše.\nMi osećamo potrebu da ovo podelimo sa svima vama jer o ovakvim stvarima ne treba ćutati: da su sva deca koja su o „svom trošku“ primila lek Zolgensmu bez pardona „skinuta“ sa Spinraze koja potom nije ustupljena drugima obolelim od SMA. Konkretno Andjeli Dimitrijević koja 11 godina sakuplja sredstva za lek koji je dostupan u našoj zemlji.\nTakođe obećanja o dolasku još jedne terapije za SMA još uvek se nisu obistinila, kao ni to da će se uvesti bebi skrining na SMA. Dakle, novac za Gavrila skupio je isključivo narod i niko drugi. Smatramo da to trebate znati svi i da ste zaslužili da znate.\nGavrilo je dobro i lepo se oporavlja što je najbitnije. Očekujemo da će napraviti uz Božju pomoć i adekvatne vežbe jako dobre rezultate. Svim dobrim ljudima u našoj zemlji, regionu i svetu bićemo neizmerno zauvek zahvalni.\nMolimo vas da pomognete i Bošku dok ne bude kasno…\n1032 na 3030🍀 “\nOvo je u izjavi za Nova.rs izjavila majka Gavrila Đurđevića, našeg sugrađanina koji je na lečenju u inostranstvu od SMA i za koga je država Srbija obećala finansijsku pomoć, koja je očigledno izostala.


Porto želi Nikolu Maksimovića?\nsreda, 18 mart 2015 20:57\nMediji spekulišu da je Maksimovićeva vrednost 3,5 miliona evra\nPortugalski velikan Porto navodno je zainteresovan za srpskog fudbalera Nikolu Maksimovića.\n23-godišnji bek igra za Torino od 2013. godine, gde je stigao iz kiparskog Apolona (preko Crvene zvezde), te postao standardni prvotimac "bikova".\nMediji spekulišu da je Maksimovićeva vrednost 3,5 miliona evra, a skauti Porta će ga navodno posmatrati u revanšu 1/16 finala Lige Evrope protiv Zenita u četvrtak.\nPorto će na leto ostati bez nekolicine svojih defanzivaca, koji su ove sezone primili samo deset golova u prvenstvu, pa su ih kaparisali evropski velikani.\nZbog toga "Zmajevi" traže relativno jeftine zamene, a Maksimović se navodno uklapa u njihov sistem.\nMaksimovića krasi odlično iznošenje lopte do sredine terena i dugački pasovi ka saigračima, a ima 86,4% tačnih dodavanja po utakmici.


48 miliona evra za preduzeća na Zapadnom Balkanu - Bizlife.rs\n48 miliona evra za preduzeća na Zapadnom Balkanu\n13:01 Trst, 12/07/2017\nNa susretu lidera Zapadnog Balkana i visokih zvaničnika Evropske unije u Trstu potpisan je sporazum o Mehanizmu za razvoj i inovacije preduzeća na Zapadnom Balkanu od 48 miliona evra, što je “svež novac” uz već raspoloživih 100 miliona evra za podršku firmama u regionu.\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han na svečanosti potpisivanja sporazuma u okviru Poslovnog foruma na samitu za Zapadni Balkan izjavio da će to omogućiti da se pruži podrška za razvoj i poslovanje šest hiljada preduzeća na Zapadnom Balkanu.\nEU je, rekao je Han, za poslednjih deset godina u te svrhe već dala 220 miliona evra, što je omogućilo da preduzeća u regionu dobiju 400 hiljada pozajmica u vrednosti od preko tri milijarde evra.\n“Ekonomska spremnost je od ključne važnosti za ulazak zemalja tog regiona u članstvo EU i ako one budu ekonomski privlačne kako za inostrane investitore, ali i ljude unutar tih zemalja, to će uticati i na kvalitet i nezavisnost pravosuđa”, naveo je evropski komesar za proširenje.\nTada će, dodao je Han, “moći i da se privuku inostrani investitori, ako se osvedoče da mogu da se pouzdaju u nezavisnost pravosuđa”.\nNa samitu za Zapadni Balkan, pored visokih zvaničnika regiona učestvuju i čelnici EU i sedam članica Unije, među kojima i nemačka kancelarka Angela Merkel, francuski predsednik Emanuel Makron, italijanski premijer Paolo Đentiloni, kao i premijeri ili ministri Austrije, Slovenije, Hrvatske i Velike Britanije.\npreduzetništvo zapadni balkan


Odbor za razvoj VPŠSS Novi Sad\nOdbor za razvoj Visoke poslovne škole strukovnih studija Novi Sad\nČinjenica je da je strukovno i primenjeno visoko obrazovanje tokom sada već dugog perioda reforme našeg Visokog obrazovanja bilo dugo potcenjeno a njegov značaj neadekvatno definisan i istaknut. Međutim, novi zakon o visokom obrazovanju urađen po standardima visokoškolskih sistema zemalja članica EU je konačno prepoznao značaj primenjenih/strukovnih studija postavivši ih na mesto koje im i pripada, između ostalog im dodelivši i pravo na izvođenje master studija.\nVisoka poslovna škola strukovnih studija u Novom Sadu je akreditovana državna visokoškolska ustanova duge tradicije tokom koje je uspela da se etablira kao jedna od vodećih državnih obrazovnih ustanova u području primenjene poslovne ekonomije i informatike. Hiljade upisanih i diplomiranih studenata i njihove uspešne karijere nakon diplomiranja nedvosmisleni su pokazatelj da smo posao koji radimo obavili i obavljamo dobro. Ipak, dobro nije dovoljno. Onima koji su nam ukazali svoje poverenje, pre svega studenti, koji su u nama prepoznali partnera pomoću kog će ostvariti svoj puni potencijal u trasiranju svog budućeg profesionalnog života, dugujemo više, odnosno najbolje. Takođe, to dugujemo i našem poslovnom okruženju koje i definiše svrhu našeg postojanja. To je odgovornost koje smo svesni i koju spremno i sa zadovoljstvom prihvatamo. To je razlog zbog kojeg o svojoj budućnosti razmišljamo sada i to je razlog zbog kojeg vreme pred nama smatramo vremenom transformacije.\nU nameri da se dalje razvijamo, čvrsto smo rešeni i posvećeni cilju da obrazovanje u našoj ustanovi usmerimo ka realnim potrebama naše privrede i da razvoj naše institucije utemeljimo na suštinskim postulatima primenjenih i strukovnih studija, po uzoru na najbolju praksu sličnih obrazovnih institucija u svetu. Za to posedujemo adekvatne materijalne i ljudske resurse. Budući da kvalitetno primenjeno obrazovanje zahteva blisku saradnju sa svim ključnim stejkholderima, pored mnogobrojnih pojedinačnih aktivnosti usmerenih na razvoj ove saradnje pokrenuli smo rad savetodavnog tela: Odbora za razvoj koji u sebi objedinjuje sve ključne stejkholdere: predstavnike privrede, nauke i obrazovanja i relevantnih stručnih organizacija. Drugim rečima, da bi se dalje adekvatno razvijali i konkretno doprineli privredi i društvu u domenu kreiranja kvalitetnih poslovnih strukovnih studija, mi smo krenuli da na sistemski način razvijamo i realizujemo našu dugoročnu strategiju razvoja koja prepoznaje potrebe svih onih zbog kojih naša institucija postoji. Ovo telo tako predstavlja jedan od ključnih mehanizama za sistemsko sprovođenje naše dugoročne strategije a njegovi članovi su eminenti predstavnici svih bitnih stejkholdera za VPŠSS. S obzirom da smo mi poslovna škola i da naše poslovno okruženje definiše svrhu našeg postojanja,stručne organizacije i preduzeća iz našeg privrednog okruženja predstavljaju naše nužne i ključne partnere u ostvarenju ovog, za sve strane važnog i korisnog dugoročnog poduhvata. U ovom poduhvatu predstavnike privrede vidimo kao partnere koji će svojim sugestijama, smernicama i aktivnostima doprineti kreiranju relevantnih studijskih programa. Takvi studijski programi treba da rezultiraju obrazovanjem kadra koji će karakterisati visok stepen primenjenog znanja i veština kao i kompetencije koje su u saglasju sa realnim potrebama privrede i određene struke. S druge strane članovi odbora za razvoj iz oblasti nauke i obrazovanja imaju zadatak da svojim znanjem i iskustvom u ovoj oblasti uspostave neophodni balans između aktuelnih zahteva tržišta za određenim veštinama i fundamentalnih znanja koja studente osposobljavaju da budu fleksibilni, analitični, da u praksi budu u stanju da brzo uče i da se nose sa izazovima brzih promena poslovnog okruženja, da prate konstantne tehnološke, ekonomske i društvene promene, shvatajući ih kao prilike, a ne prepreke za stvaranje dodate vrednosti. Samo na taj način možemo da obrazujemo kadrove koji će biti u stanju da se nose sa konkretnim i praktičnim izazovima prisutnim u našem i svetskom poslovnom okruženju.\n· © 2018 Odbor za razvoj VPŠSS Novi Sad · Designed by Press Customizr · Powered by ·


Predsjednik Čubrilović sa zamjenikom visokog predstavnika: U toku pripreme za sjednicu u dugoj polovini jula | NSRS\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović razgovarao je danas, u svom kabinetu, sa zamjenikom visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini i šefom Kancelarije OHR-a u Banjoj Luci, ambasadorom Marianom Berec.\nPredsjednik Čubrilović je rekao da Narodna skupština redovno zasijeda i da je svoj rad tehnički prilagodila uslovima epidemije virusa korona, a u skladu sa preporukama zdravstvenih institucija.\nPredsjednik Čubrilović je potvrdio da su u toku pripreme za održavanje sljedeće redovne sjednice Narodne skupštine, koja bi trebalo da bude održana u drugoj polovini jula, tako da će biti izvršene planirane obaveze do ljetne pauze, i da će ponovo Narodna skupština Republike Srpske pokazati da je najfunkcionalniji i najefikasniji parlament u BiH.\nPredsjednik Čubrilović je istakao da lokalni izbori u Republici Srpskoj i BiH, koji su planirani za ovu godinu, treba da budu održani u skladu sa zakonom, te da bi bilo nedopustivo i nedemokratski bilo kakvo njihovo daljnje odlaganje.\nPredsjednik Čubrilović i ambasador Mariana Berec razgovarali su i o drugim aktuelnim političkim i društvenim pitanjima u Republici Srpskoj, Bosni i Hercegovini i regionu.


Zbog izlivanja Toplice evakuisano oko 100 ljudi - JuGmedia\nOko 100 ljudi iz Šarlinca, Orljana i Šainovca evakuisano je noćas iz svojih kuća u opštini Doljevac, pošto je nabujala Toplica poplavila polje i deo sela u kome se nalaze ta naselja.\n„Dve porodice nisu želele da odu iz svojih kuća sve do tri noćas. Na kraju su i one pristale da pređu u Dom kulture gde smo za sve obezbedili krevete i prenoćište“, kazao je predsednik opštine Doljevac Goran Ljubić za agenciju Beta.\nOn je istakao da je borba sa nabujalom Toplicom trajala čitave noći, sve do jutros do pet časova kada je nivo vode počeo da opada.\nDodao je da je i pored toga načinjena velika materijalna šteta.\n„Voda je nadošla za samo jedan sat, sinoć između 21 i 22 časa. Izmeren je nezapamćeno visok nivo vode od čak 4,3 metra“, rekao je Ljubić.\nKazao je da je Toplica je na pojedinim mestima ataru Šarlinca noćas bila široka 200 do 300 metara, tako da su poplavljene brojne njive i plastenici sa povćem.\nPrema njegovim rečima, radnici doljevačkog javnog komunalnnog preduzeća i volonteri noć su proveli ojačavajući nasipe.\n„Na nasipima su već bili džakovi sa peskom, ali smo morali da kamionima dovozilmo pesak svuda gde je voda uspevala da probije džakove. Sigurno je 1.000 kubika peska iskorišćeno za ojačavanje nasipa“, kazao je Ljubić.\nOn je istakao da su radnici doljevačkog javnog preduzeća uspeli da odbrane od plavljenja Gerontološki centar u Šarlincu, ali je voda ušla u dvorište i prostorije Elektrodistribucije i podrume pojedinih kuća.\n„Prave razmere štete videćemo danas. Noćas to nije bilo moguće zbog visokog vodostaja reke i mraka“, izjavio je Ljubić.\nOn je kazao da su policija i žandarmerija odmah pritekle u pomoć u odbrani od poplava, dok su mlađi meštani Šarlinca to učinili tek nakon apela ljudi iz opštine Doljevac.\nU Leskovcu još 14 pozitivnih na koronu i to nije konačna brojka


Izetbegović: Izvještaj Rangela pokazuje visok stepen poznavanja i razumijevanja - SandžakBosna\nIzetbegović: Izvještaj Rangela pokazuje visok stepen poznavanja i razumijevanja\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović prisustvovao je danas sastanku Odbora za vanjske poslove Evropskog parlamenta (AFET) sa predsjednicima parlamenata država zapadnog Balkana.\nU obraćanju skupu Izetbegović je istaknuo da AFET ima veoma značajnu ulogu u procesu evropskih integracija, te da aktivnosti, stavovi i preporuke tog odbora predstavljaju značajne smjernice za Parlamentarnu skupštinu BiH i ostale institucije uključene u integracijski proces.\n– Sadržaj posljednjeg Izvještaja o BiH kojeg je pripremio izvjestilac Paulo Rangel, kao i amandmani zastupnika i način na koji su ti amandmani tretirani, pokazuju visok stepen poznavanja i razumijevanja prilika u BiH, njenih potreba na putu ka članstvu, a naročito potvrđuju opredijeljenost članova ovog Odbora za evropsku budućnost BiH – poručio je Izetbegović.\nNaglasio je da je punopravno članstvo u Evropskoj uniji (EU) jedan od strateških ciljeva BiH, te da su dobrodošle sve preporuke koje doprinose dostizanju tog cilja, a naročito one koje se odnose na jačanje vladavine prava, demokratskih institucija i uklanjanje diskriminacije u postojećem ustavnom okviru i izbornom zakonodavstvu.\n– Uvođenje evropskih demokratskih standarda, onakvih kakvi se prakticiraju u državama članicama EU i koji onemogućavaju bilo kakav oblik diskriminacije na etničkoj, vjerskoj, teritorijalnoj ili bilo kojoj drugoj osnovi, prioritet je za Bosnu i Hercegovinu – kazao je Izetbegović.\nPredsjedavajući Doma naroda zahvalio je članovima AFET-a na prepoznatoj potrebi uključivanja predstavnika svih parlamentarnih stranaka, uz posredovanje predstavnika EU i angažman civilnog društva, u razgovore o reformi Ustava i izbornog zakonodavstva.\n– Redovna komunikacija i koordinacija aktivnosti sa ovim Odborom, Evropskim parlamentom i ostalim institucijama EU od suštinske je važnosti za put BiH ka članstvu u EU. Pandemija COVID-19 je otkrila pune razmjere važnosti te saradnje – ocijenio je Izetbegović.\nIzetbegović je podsjetio da se BiH suočava i s migrantskom krizom, te da veliki broj ilegalnih migranata, koji žele doći do zemalja zapadne Evrope, ulaze u BiH kao tranzitnu zemlju, a da im je prolaz dalje prema zapadnoj Evropi onemogućen.\n– Njihovo koncentriranje isključivo u dijelovima države u kojima žive muslimani predstavlja humanitarni i sigurnosni izazov za lokalne zajednice i institucije BiH – upozorio je Izetbegović.\nUsprkos izazovima, dodao je, BiH je nastavila sa ispunjavanjem obaveza na evropskom putu, te je ostvaren značajan napredak na ispunjavanju 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU.\n– Dodjeljivanje kandidatskog statusa BiH već u ovoj godini bila bi jasna poruka i značajan podsticaj institucijama uključenim u integracijski proces, donosiocima političkih odluka, a naročito građanima BiH, koji su u ogromnoj većini opredijeljeni za evropsku perspektivu države – zaključio je Izetbegović, saopćeno je iz Sektora za odnose s javnošću PSBiH.\nPrevious Predsjednik Izetbegović u Briselu\nNext (Video) Diplomatski duel Bisere Turković i ruskog ambasadora u Vijeću sigurnosti UN


Legende SP: Igita i Valderama | BN\nLegende SP: Igita i Valderama\nFudbal 18.06.2014 | 16:37\nObojica su svojim pojavama obeležili SP u Italiji ’90 a malo je nedostajalo da zajedno zaigraju i u SAD 1994. godine.\nRene Igita, dugokosi golman još dužih brkova trajno se povukao sa terena, verovali ili ne tek ovog januara u 44. godini života! Sjajni Kolumbijac se nekoliko puta penzionisao, uglavnom zbog problema sa zakonom, i kada bi ga svi u Južnoj Americi zaboravili, odjednom bi se pojavljivao među stativama u dresu nekog prvoligaškog kluba. U dresu reprezentacije Kolumbije, debitovao je 1987. godine i u narednih 12 godina odigrao je 68 utakmica postigavši čak osam golova.\nPenali i slobodni udarci bili su njegova specijalnost, a svet ga je upamtio kao izumitelja „škorpion udarca“, kada golman u letu skupljenim stopalima sprečava loptu da, preletajući njegova leđa, ne uđe u gol. Planetu je zaludeo na SP u Italiji svojim manijakalnim istrčavanjima sa gol-crte sve do polovine terena, i velikom željom da u svakom trenutku i on bude opasan po protivničke golmane.\nSuviše česti Igitini driblinzi i ludosti koštali su Kolumbiju ispadanja sa Mondijala pošto je na utakmici osmine finala probao da prođe Rožea Milu, međutim, u tome nije uspeo. Narod ga nije zamrzeo, naprotiv – samo je dobio nadimak „ludak“.\nNa SP ’94 u Americi nije učestvovao jer je pre toga boravio u zatvoru kao saučesnik jednog kidnapovanja.\nPočetkom 21. veka nije znai šta će sa sobom, pa je vreme prekraćivao učestvovanjem u rijaliti programima i to tokom čekanja da postane poslanik u skupštini.\nPoznatiji, bolji ali ne i atraktivniji fudbaler od Igite, Karlos Valderama predvodio je kao kapiten Kolumbiju na tri Mondijala – 1990, 1994, i 1998. godine. Za nacionalni tim je odigrao tačno 111 utakmica postigavši 11 golova. Valderama je bio i ostao sinonim za veoma uspešnu generaciju reprezentativaca, ali se nikada toliko nije proslavio na klupskom planu. Preferirao je fudbal na oba američka kontinenta, a u Evropi je igrao samo za Monpelje i Valjadolid.\nMeđutim, upravo u dresu španskog prvoligaša ostao je upamćen po jednom od najsmešnijih fudbalskih klipova svih vremena, kada je u kaznenom prostoru čuvao legendarnog Mičela koji mu je, kako bi ga dekocentrisao, golicao mošnje.\nValderamu je odlikovao skoro savršen pregled igre i oduvek je bio mali selektor na terenu.\nOstali igrači su se prema njemu ophodili sa strahopoštovanjem, što on nije zaboravio, pa je na oproštajnoj utakmici u februaru 2004. okupio velikane fudbala ne samo iz Kolumbije već i ostatka sveta, poput Maradone, Enca Frančeskolija i Hozea Luisa Čilavera.\nU video igrama prethodnicama "Managera" ili "Pro Evolution Soccera" iz 1998. Valderama je na omotu, dok je na terenu u igrici bio jedini fudbaler sa nadimkom.\nU 1987. i 1993. godini je proglašen najboljim južnoameričkim fudbalerom.


Eksplanatorni skrining za Poglavlje 27 – Životna sredina i klimatske promene | Geosrbija\nU Briselu u periodu od 15. do 19. septembra 2014. godine održava se eksplanatorni skrining Pregovaračke grupe 27.\nEksplanatorni skrining je otvoren 15. septembra 2014. godine za Poglavlje 27 tokom koga će se razmatrati oblasti horizontalnog zakonodavstva, kvaliteta vazduha, zaštite od buke, upravljanja otpadom, kvalitet vode, zaštita prirode, hemikalije, kontrola industrijskog zagađenja i upravljanje rizikom i klimatske promene.\nNacionalnim programom za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije (National Plan for the Adoption of the Acquis – NPAA) definisana je nadležnost ministarstava, posebnih organizacija i drugih organizacija za praćenje propisa Evropske unije prema pregovaračkim poglavljima. U okviru oblasti horizontalnog zakonodavsta Republički geodetski zavod je zadužen za praćenje INPSPIRE direktive.\nEksplanatorni skrining predstavlja prvu fazu procesa skrininga, gde Evropska komisija predstavlja pravne tekovine Evropske unije podeljene u pregovaračka poglavlja. Osnovni cilj skrininga je pregled zakonodavsta države kandidata i ocena u kojoj meri je usklađeno sa tekovinama Evropske unije za svako pregovaračko poglavlje.\nU okviru priprema Pregovaračka grupa 27 defisala je pitanja za sastanak eksplanatornog skrininga u vezi sa pravnim tekovinama Evropske unije koja zahtevaju objašnjenja od predstavnika Evropske komisije.\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine rukovodi aktivnostima pregovaračkog tima za Poglavlje 27 i koordinira aktivnosti na organizaciji sastanaka za skrining. Pored članova prgovaračkog tima sastanku eksplanatornog skrininga prisustvuju predstavnici kancelarije za evropske integracije i misije Srbije pri Evropskoj uniji.\nPredstavnik Evropske komisije Hugo De Groof prezentovao je 16. septembra 2014. godine INPSPIRE direktivu, osnovne komponente i uspešne primere primene prostornih podataka u upravljanju u slučaju poplava, kontrola kvaliteta vazduha i uticaj na zdravlje. Imajući u vidu da se trenutno priprema nacrt zakona o NIGP-u radi potpune transpozicije INPSPIRE direktive, Republički geodetski zavod je uputio pitanja za pojedine teme za koja su potrebna objašnjenja i preporuke predstavnika Evropske komisije.\nNakon eksplanatornog skrininga, u novembru je planiran bilaterani skrining za procenu spremnosti države kandidata i nivoa usklađenosti njenih pravnih propisa u oblasti životne sredine sa pravnim tekovima EU.


Zrenjaninska promocija nagradnog konkursa "Evropa i ja"\nZrenjaninska promocija nagradnog konkursa “Evropa i ja”\nDelegacija Evropske unije u Republici Srbiji raspisala je deseti jubilarni nagradni konkurs „Evropa i ja“. On se svake godine održava u okviru promocije “Evropskog dnevnika”.\nKonkurs je otvoren za kreativne i inovativne učeničke radove svih srednjih škola u Srbiji do 31. januara. Do tada biće održano nekoliko promocija po Vojvodini, kako bi se nastavnici i učenici iz prve ruke informisali o uslovima konkursa.\nPrezentacija jubilarnog desetog izdanja „Evropskog dnevnika“ za učenike i profesore biće održana u Zrenjaninu 22. januara. Promocija će biti organizovana od 10.30 časova, u Gradskoj narodnoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“.\nPročitajte još: Aleksandrovo je mesto sa najvećim brojem hraniteljskih porodica\nPravo učešća na nagradnom konkursu “Evropa i ja” imaju učenici prvog, drugog i trećeg razreda svih srednjih škola u Srbiji. Učenici, uz mentorsku podršku profesora, svoje radove mogu kreirati u pet različitih kategorija: fotografija, dizajn, video format, strip/karikatura i multimedijalni format.\nPublikacija „Evropski dnevnik 2019/2020“, čije je ovo deseto izdanje, pokriva širok spektar informacija o Evropskoj uniji, njenim vrednostima i institucijama. Poseban deo je posvećen odnosu Srbije i EU. Publikacija je namenjena prvenstveno srednjoškolcima, ali i profesorima kao pomoćno nastavno sredstvo. Neke od tema koje su obuhvaćene publikacijom jesu preduzetništvo, prava i odgovornosti, održivi razvoj, zdravlje i bezbednost, kao i društvo u kom živimo.\nTagoviDelegacija Evropske unije u Srbiji EU konkurs učenici


MOČVARSKO-BARSKI KOMPLEKS „TIŠINA“ PROGLAŠEN ZAŠTIĆENIM STANIŠTEM (VIDEO) – Novosti Plus\nMOČVARSKO-BARSKI KOMPLEKS „TIŠINA“ PROGLAŠEN ZAŠTIĆENIM STANIŠTEM (VIDEO)\nVlada Republike Srpske donijela je odluku kojom se močvarno-barski kompleks „Tišina“, na području opštine Šamac, proglašava zaštićenim staništem (područje upravljanja staništem ili vrstom) – kategorija IV.\nOvaj močvarno-barski kompleks čine močvare i bare Mala tišina, Velika tišina (po kojoj je cijeli kompleks nazvan Tišina), bara Odmut i povremeni vodotok Žandrak.\nKompleks predstavlja jednu od danas malobrojnih kontinentalnih prirodnih bara i močvara u plavnom području rijeke Save, koja je značajan faktor hidrološke stabilnosti i zaštite od poplava, ali i važno stanište za brojne vrste biljnog i životinjskog svijeta, od kojih se mnoge nalaze u dodacima EU Direktive o staništima i Direktive o pticama.\nNa Tišini su prisutna vlažna i močvarna staništa poput sve ugroženijih tršćaka, poplavnih šuma vrbe, topole i hrasta lužnjaka, barskih stajaćih voda sa tipičnom močvarnom vegetacijom poput zaštićenog bijelog i žutog lokvanja, te četverolisne raznorotke, biljke koja je vjerovatno iščezla sa ovih prostora. Tišina je stanište i brojnih važnih ribljih vrsta poput čikova, vijuna, gavčice i dr., te oko 150 vrsta ptica, a jedno je i od najznačajnijih mjesta za ishranu i odmor ptica na migraciji iz srednje i sjeverne Evrope.\n← Pridružite se: Akcija pospremanja grada u subotu od 9 časova\nHOROSKOP – Ponedjeljak 30. septembar →


Centar za socijalni rad "Šabac" - Šabac - Prava i usluge\nUspešnosti realizacije socijalne zaštite na teritoriji našeg Grada veliki doprinos daje i Odluka o pravima i uslugama socijalne zaštite grada Šapca koju je Skupština grada Šapca donela na sednici održanoj dana 21.06.2011.god. Odlukom se uređuju prava i usluge građana u oblasti socijalne zaštite za čije je obezbeđivanje nadležan grad Šabac, nosioci prava, kao i način i uslovi ostvarivanja tih prava. Adekvatnoj realizaciji prava i usluga obuhvaćenih Odlukom doprinela je i Odluka o izmenama i dopunama Odluke o pravima i uslugama socijalne zaštite grada Šapca doneta 30.03.2012, Odluka o izmenama i dopunama odluke o pravima i uslugama socijalne zaštite grada Šapca usvojene od strane Skupštine Grada 21.12.2012. godine sa početkom primene od 01.01.2013. godine, kao i najnovija Odluka o pravima i uslugama socijalne zaštite grada Šapca usvojena od Skupštine grada Šapca 04.07.2018.(Službeni list grada Šapca 16/18).\nPrava u oblasti socijalne zaštite iz nadležnosti grada Šapca u smislu ove Odluke su:\nNaknada troškova prevoza za učenike osnovnih i srednjih škola\nUsluge socijalne zaštite iz nadležnosti grada Šapca u smislu ove Odluke su:\nPrivremeni smeštaj žrtava porodičnog nasilja – smeštaj u sigurnu kuću\nStanovanje uz podršku za mlade koji se osamostaljuju („kuća na pola puta“)\nDnevni boravak za decu , omladinu i odrasla lica sa smetnjama u razvoju\nDnevni boravak za ostarela lica i klubovi\nSavetodavno-terapijske i pravne usluge\nSmeštaj u Prihvatilište i Prihvatnu stanicu za decu i omladinu, odrasle i stare


Istorija starogradske muzike kroz pjesme: Moja mala nema mane (VIDEO)\nPjesmu "Moja mala nema mane" je komponovao mađarski autor Kertez Zigmund Lajoš, koji je sredinom 20. vijeka sa svojim ciganskim orkestrom nastupao u Budimpešti. Njegov ... Više\nNa lokalitetu izvora rijeke Dabar i obližnje pećine, koji su udaljeni petnaestak kilometara od Sanskog Mosta, postavljena je nova turistička signalizacija koja će olakšati dolazak ... Više\nVukašin - Vule Jevtić rođen je 1913. godine u Rosici (Župa), i jedan je od najpoznatijih vokalnih interpretatora narodne muzike u Srbiji. Umro je u ... Više\nIn memoriam: Prof. dr Spasoje Ćuzulan\nPrije sedam godina u Trebinju u selu Orašju (Popovo polje) preminuo je prof. dr Spasoje Ćuzulan i tim povodom ćemo objaviti jedan od tekstova o ... Više\nPromovisana monografija “Tragom jednog stoljeća”\nU zvorničkom Domu omladine predstavljena je monografija "Tragom jednog stoljeća" autora Stanislava Tomića, povodom stogodišnjice razvoja srednjoškolskog obrazovanja u Zvorniku. U izradi ove monografije, koju ... Više\nSve što nisu uspjeli dejtoni, evropski predstavnici, uspjela je žena sa lavorom\nPredstavnica Srbije na Eurosongu, Ana Đurić Konstrakta, privukla je pažnju publike u regionu i ostatku Evrope. Njena koleginica, Ida Prester, frontmenka sastava Lollobrigida, komentarisala je ... Više\nOvih dana smo se sjetili irskog benda U2 koji je 1993. godine posvetio cijeli album rađanju EU-a i ozbiljnim pitanjima koje stoje pred njom, nazvavši ... Više


FMCG Brand Forum ONLINE | 29. Oktobar 2020 | STEFAN MARKOVIĆ\nZašto i kako menadžeri koriste zajedničko stvaranje?\nU sve zasićenijem poslovnom okruženju, brendovi moraju da generišu relevantne inovacije proizvoda i / ili usluga kako bi ostali konkurentni. Zato brendovi sve više prihvataju koncept "co-creation" - zajedničko stvaranje sa različitim grupama spoljnih stejkholdera. U tom kontekstu, ova prezentacija ima za cilj diskusiju o tome kako menadžeri koriste koncept "co-creation" - od taktičkog do strateškog načina i šta motiviše njih i organizacione autsajdere da se uključe u takvu inicijativu.\nDr Stefan Marković poseduje doktorat iz naučnog menadžmenta, master zvanje iz oblasti istraživanja u naučnom menadžmentu, kao i bačelor i master diplome u oblasti poslovne administracije na ESADE Business School, Univerzitet Ramon Llull, Španija.\nTrenutno je vanredni profesor na Odeljenju za marketing na Kopenhagenskoj poslovnoj školi (CBS), Danska. Takođe je predsedavajući Klastera za istraživanje marketinške etike, kopredsedavajući Klastera za istraživanje napretka u brendiranju i član Klastera za istraživanje potrošača pri CBS.\nOsim što je uključen u CBS, Stefan Marković je i nacionalni predstavnik Danske, predsedavajući Posebne interesne grupe za brendiranje i član Izvršnog odbora u Evropskoj marketinškoj akademiji (EMAC). Štaviše, saradnik je urednika u oblasti poslovne etike, životne sredine i odgovornosti (ranije Business Ethics: A European Reviev) i saradnik urednika za interdisciplinarna istraživanja u upravljanju industrijskim marketingom.\nTakođe je član uredničkih savetodavnih odbora European Business Reviev i Industrial Marketing Management, kao i ad-hoc recenzent za niz vrhunskih međunarodnih akademskih časopisa (Journal of Business Ethics, Journal of Business Research , IEEE Transakcije o upravljanju inženjeringom, tehnologijama) i renomiranih međunarodnih akademskih konferencija (Konferencija Evropske marketinške akademije, Konferencija Američkog udruženja za marketing).\nStefanova istraživanja bazirana su na različitim presecima između upravljanja brendom, marketinga, inovacija, poslovne etike, društveno odgovornog poslovanja i održivosti. Objavio je nekoliko članaka u poznatim međunarodnim akademskim časopisima, uključujući Journal of Business Ethics, California Management Reviev, Journal of Business Research, Journal of Brand Management, Industrial Marketing Management i IEEE Transactions on Engineering Management.\nSvojom doktorskom disertacijom pod nazivom „Brendovi 21. veka: prilika za inovacije i etički izazov“ osvojio je 3. nagradu na Međunarodnom takmičenju za doktorske teze 2017. godine, koje je održano u organizaciji Evropskog doktorskog udruženja za upravljanje i poslovnu administraciju (EDAMBA).\nZa dodatne informacije posetite www.stefan-markovic.com


DRVOtehnika je revijalni časopis za poslovnu saradnju, marketing, tržište, ekologiju i tehnologiju u preradi drveta, proizvodnji nameštaja, šumarstvu i graditeljstvu.\nPozivamo na saradnju sve privrednike i stručnjake koji se bave preradom drveta i proizvodnjom nameštaja, kao i firme koje svoj program rada zasnivaju na saradnji sa drvoprerađivačima. Naš cilj je da izdajemo časopis koji će potsticati privrednu aktivnost svih kojima je drvo u sferi profesionalnog angažovanja ili ličnog interesovanja.\nMi smo tu da podržimo svaku inicijativu i akciju koja je na tragu profesionalnog i korektnog rada. Tu smo sa željom da učestvujemo u realizaciji vaših ciljeva i da zajedno pokrenemo sva pitanja i tražimo rešenja za probleme koji prate preradu drveta, proizvodnju nameštaja, šumarstvo i graditeljstvo.


Srbija da ide dalje ka pravnoj državi, Vučić dao obećanja – DnevniZurnal\nSrbija da ide dalje ka pravnoj državi, Vučić dao obećanja\nby admin 14/09/2021, 13:55 999 Views\nNemačka kancelarka Angela Merkel stigla je oko 16.15 sati u zvaničnu posetu Srbiji u okviru svoje oproštajne posete regionu. Oko 18 sati priređena je ceremonija svečanog dočeka ispred Palate Srbija, a oko 19 završen je razgovor Merkel i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. U fokusu razgovora dvoje državnika bili su bilateralni odnosi, ekonomsko-politička i pitanja evropske perspektive. Merkel i Vučić su se posle razgovora obratili medijima, a zatim je Vučić za nemačku kancelarku priredio radnu večeru. Merkel je, pre razgovora sa Vučićem, imala i razgovore sa predstavnicima civilnog društva svih šest ekonomija Zapadnog Balkana. Predstavnici Pokreta za preokret ispred Palate održali performans i poručili Merkel – da nije dobrodošla. Pratite posetu Angele Merkel uživo na portalu i TV N1.\nNemačka kancelarka poručila je na konferenciji za novinare da je sa predsednikom Srbije razgovarala o unutrašnjoj politici, potrebama za reformama, otvaranju novih poglavlja u pregovorima sa EU i istakla da je važno da se postigne napredak u oblasti pravnog sistema. Ona je naglasila važnost uloge Berlinskog procesa. „Berlinski proces nikako ne treba da zameni proces pristupanja, već da povezuje zemlje Zapadnog Balkana, dosta toga smo postigli. Imaćemo uskoro sastanak u Sloveniji sa državama Zapadnog Balkana, možda ćemo već tada biti korak dalje…“, rekla je Merkel. Prenela je i da je sa Vučićem razgovarala i o unutrašnje-političkim pitanjima i potrebnim reformama u oblasti pravnog sistema, a predsednik je, kaže – izneo planove i dao obećanja.\nOni su razgovarali i o Kosovu, a Vučić je poručio da je Srbija posvećena dijalogu sa Prištinom jer smatra da zamrznut konflikt nije dobro rešenje i da je potrebno doći do kompromisa. Na temu vladavine prava, Vučić kaže: „Predao sam novi izveštaj o svemu što je Vlada Srbije uradila, ukazujući na činjenicu da su stvari daleko od idealnih, da smo posvećeni i ustavnoj reformi i reformi pravosuđa i reformi medijskog i kompletnog političkog sektora“.\nPoseta Angele Merkel iz minuta u minut:\n23.11 – Vučić se večeras na Instagramu zahvalio Angeli Merkel na njenom doprinosu stabilnosti u regionu.\nOn je dodao i da je Merkel uvek dobrodošla u Srbiju, jer „mi svoje prijatelje nikada ne zaboravljamo.\n23.05 – Merkel i Vučić posetili su izložbu Državnog arhiva Srbije „Srbi i Nemci, Nemačka i Srbija u 19. veku“, priređenu u Palati Srbija.\nDirektor Državnog arhiva Srbije Miroslav Perišić predstavio je gostima dokumenta o kulturnim, ekonomskim i diplomatskim odnosima koji su obeležili veze dva naroda i države u 19. veku.\nMerkel i Vučić su imali priliku da vide dokumenta o boravku u Berlinu Vuka Karadžića 1823. i kneza Mihaila Obrenovića 1844. godine, beležnicu Laze Lazarevića sa studija medicine u Nemačkoj, prevode knjiga Branislava Petronijevića na nemački jezik, saopštio je Državni arhiv Srbije.\nOni su mogli da vide i dokumenta o osnivanju katedre za nemački jezik na Liceju u Beogradu i o školovanju srpskih vojnika u Berlinu, u vreme vladavine kneza Aleksandra Karađorđevića.\nPosebnu celinu dokumenata sačinjavaju izveštaji srpskih poslanika u Berlinu, počev od 1881. godine, zatim Konzularna konvencija iz 1881. godine, Trgovinski ugovor iz 1882, dokumenta o angažovanju saksonskih radnika u rudniku u Majdanpeku i brojna druga dokumenta iz 19. veka, navodi se u saopštenju.\n21.36 – Skoro šesnaest godina vladavine i četiri mandata učinilo je Angelu Merkel jednom od najdugovečnijih političarki u savremenoj istoriji. U prilogu Filipa Lukića pogledajte kako je izgledala „vladavina“ Angele Merkel:\n20.39 – U fokusu posete nemačke kancelarke Angele Merkel je nezaobilazna tema i ekonomija. Kakva je ekonomska saradnja Srbije i Nemačke i koliko su nemački investitori zadovoljni poslovnom klimom u Srbiji? Pogledajte analizu reporterke N1 Maje Đurić:\n19.50 – Angela Merkel izjavila je i da će se EU sigurno baviti pitanjem eksploatacije litijuma u Srbiji. „Srbija ima nešto što zaista vredi, ali postoji zabrinutost da li će eskploatacija biti u skladu sa ekološkim standardima. Mislim da EU ima dobre standarde, države članice će se sigurno baviti tim pitanjem jer je klimatska neutralnost u Evropi zaista važno pitanje“, rekla je Merkel.\n19.17 – Nemačka kancelarka Angela Merkel istakla je da su dve zemlje, kroz godine zajedničke saradnje, zaista došle do otvorenog odnosa, punog poverenja. „Na tom putu smo postigli niz rezultata, iako je dugačak put pred Srbijom i zemljama regiona da bi postale članice EU, što je naš zajednički cilj“, rekla je Merkelova.\nAngela Merkel kaže da su Srbija i Nemačka čvrsto povezane i dodala da je videla zbirku dokumenta da su dve zemlje davno imale odnose u različitim oblastima. I što se tiče ekonomije – imamo uspešnu priču iza znas, kaže. Ona je najavila da će Nemačka povodom 80. godišnjice napada Vermahta na Jugoslaviju donirati 500. 000 evra za obnovu. To je važan znak za pomirenje i sećanje, rekla je.\nMerkel je dodala da je sa Vučićem razgovarala i o unutrašnje-političkim pitanjima i potrebnim reformama u oblasti pravnog sistema, a predsednik je, kaže – izneo planove i dao obećanja.\nIstičući da će sutra biti u Albaniji, rekla je da važnu ulogu u vezi sa približavanjem EU ima proces koji je započet 2014. godine – a to je Berlinski proces. „Važno je da tu vidimo korak po korak rezultate“, rekla je Merkel.\n„Berlinski proces ne treba da zameni proces pristupanja EU, već njima treba povezivati različite zemlje Zapadnog Balkana“, dodala je Merkel.\nPrenela je da su razgovarali o Kosovu.\nGovor kancelarke Merkel pročitajte OVDE.\n19.03 – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je zahvalnost Merkel i rekao da je lično ponosan što je imao priliku da bude jedan od domaćina koji je dočekuje na kraju mandata. On joj se zahvalio na svemu što je učinila za Zapadni Balkan i Srbiju i poručio joj da za razliku od mnogih drugih – kod nas zahvalnost ne traje kratko. On je govorio o projektima koji su u regionu započeti zahvaljujući Merkel, ali i investicijama koje su iz Nemačke stigle u Srbiju.\n„Govorili smo o svim regionalnim pitanjima, o evropskom putu Srbije, o dijalogu sa Prištinom u Briselu, rekao sam kancelarki da je Srbija posvećena dijalogu i da Srbija smatra da zamrznut konflikt nije dobro rešenje i da ćemo uvek biti ovoreni da do kompromisnog rešenja dođemo“, rekao je Vučić.\nKaže i da su razgovarali o svim drugim regionalnim pitanjima i o vladavini prava u našoj zemlji. „Predao sam novi izveštaj o svemu što je Vlada Srbije uradila, ukazujući na činjenicu da su stvari daleko od idealnih, da smo posvećeni i ustavnoj reformi i reformi pravosuđa i reformi medijskog i kompetnog političkog sektora“.\nPreneo je i da su ratifikovali sporazume o memorijalima o odbrani – „Verujem ono što će biti tehnički završeno – sporazum o kulturi i obnovi narodne biblioteke. Krenuli smo da radimo i sporazum o strateškoj saradnji o klimatskim promenama“, rekao je Vučić.\nCelo obraćanje predsednika pročitajte OVDE.\n19.00 – Završen sastanak, počela konferencija za novinare.\n18. 45 – Odnosi Srbije i Nemačke u vremenu koje je obeležila Angela Merkel bili su vrlo intenzivni, budući da je rešavanje kosovskog problema iz Ujedinjenih nacija prebačeno u nadležnost Evropske unije. Stvari se, međutim, nisu rešavale, kako su mnogi očekivali u Briselu, već u Berlinu. Petar Gajić donosi detalje o tome koliko su teški bili razgovori sa Angelom Merkel, posebno za predsednika Borisa Tadića, koji je o tome i govori za N1.\n18.20 – Sastanak Vučića i Merkel počeo je oko 18. 10 sati, javlja reporter N1. Očekuje se da će trajati duže od pola sata. U sali „Srbija“ u toku su poslednje pripreme pred konferenciju za novinare – a u pitanju je najlepša sala u Palati sa nekoliko vrednih mozaika i tapiserija, a i najveća je sala pa je u epidemijskom smislu najbolje tu organizovati konferenciju.\n18.19 – Ništa ne treba očekivati od poslednje posete Angele Merkel Balkanu, rekao je Andrej Ivanji, urednik u nedeljniku Vreme.\n“Ovo je politika simboličnih poteza”, rekao je Ivanji za N1 i dodao da nemačka kancelarka neće slati nove poruke pred kraj svog mandata.\nMerkel je tokom drugog mandata na mestu kancelarke uradila puno za Zapadni Balkan, ali sada je sve drugačije, smatra Nemanja Todorović Štiplija, urednik portala European Western Balkans\n“Ona je ostala dužna regionu… sa druge strane i njoj je region ostao dužan”, rekao je on.\n18.07 – Merkel i Vučić ušli su u zgradu Palate Srbija gde je predviđen bilateralni sastanak. Reporter N1 javlja da su zgradu preletali helikopteri i da video nekoliko snajperista koji bili na krovu Palate Srbija, što je normalna procedura pri dolasku visokih stranih državnika. Policija je reporteru N1 rekla da će ulice oko Palate Srbija sve dok je Merkel tu biti zatvorene i građani bi trebalo da izbegavaju potez oko Palate Srbija.\n18.00 – Stigle su kolone vozila u kojima su Merkel i Vučić ispred Palate Srbija. Intonirane su himne Nemačke i Srbije i ispaljeni počasni plotuni. Angela Merkel je tokom ceremonije dočeka sedela. Potom su joj odate najviše vojne počasti, a pozdravila se i sa premijerkom Srbije Anom Brnabić i drugim članovima srpske delegacije.\n17. 54 – Deo srpske opozicije održao je performans ispred Palate Srbija, javlja reporter N1. Nekoliko opozicionara poručilo je Angeli Merkel da devet godina „žmuri na diktaturu koja postoji u Srbii i da zato nije dobrodošao gost i da bi trebalo da sa sobom da povede i Aleksandra Vučića, kao i da je odgovorna što je Vučić imao podršku Evrope.\n„Odlazite već jednom, gospođo Merkel. Devet godina podržavate diktaturu u Srbiji“, rekao je Janko Veselinović, predsednik Pokreta za Preokret nedaleko od Palate Srbije, na udaljenosti do koje se moglo prići ovom zdanju, jer je obezbeđenje branilo prilaz, saopšteno je iz pokreta.\nAktivisti Preokreta imali su veliki transparent na kojem su bile ispisane reči koje je Veselinović izgovorio, ali na nemačkom jeziku. Na transparentu je pisalo: „ Gehen Sie endlich, Frau Merkel! Seit 9 Jahren unterstutyen sie die Diktatur!“\nIzvor : Pokret za preokret\n17.47 – Saobraćaj ispred Palate Srbija je zaustavljen i niko od građana ne može da priđe zgradi još od 17 časova. Palata Srbija je trenutno štićeni objekat koji čuvaju Vojska i policija. I vod garde se sprema za svečani doček koji je planiran za 18 sati, javlja reporter N1.\n17.45 – Skoro 400 kompanija koje su u Srbiji otvorili nemački investitori, zapošljava 70 hiljada ljudi. Jedna od tih kompanija je i Simens, a kako oni rade u Srbiji, da li nalaze kvalifikovan kadar, za N1 je govorio direktor Udo Ajhinger.\n17.40 – Direktor naučno tehnološkog parka u Nišu Milan Ranđelović izjavio je za N1 da je Nemačka najznačajniji trgovinski partner Srbije, ali da njegovo prisustvo nije ravnomereno raspoređeno, ako se porede sever i jug.\nOn je u Danu uživo rekao da su predstavnici nemačko-srpske privredne komore bili u Nišu u junu i da je njihovo interesovanje bilo da se upoznaju i da se predstave mogućnosti i što više dobrih investicija dovede u region.\nRanđelović je naglasio da su nemačke investicije na jugu Srbije daleko manje i nižeg tehnološkog kapaciteta u odnosu na okolinu Beograda i Vojvodinu, da u Nišu i okolini rade tri fabrike i da je najveći poslodavac Leoni. Ipak, kako dodaje, u Leoniju nivo tehnologije i struktura zaposlenih nije nešto što prvenstveno želimo – oni su tu pre svega sa aspekta zapošljavanja velikog broja ljudi.\n„Insistiramo na privlačenju tehnološki naprednijih kompanija, tako da stvorimo uslove za zapošljavanje visoko obrazovanih ljudi, pre svega inženjera i tehničara“, rekao je Ranđelović i dodao:\n„Naš cilj je da se nametnemo i iskoristimo pozitivan trend odnosa Srbije i Nemačke i spustimo nemački kapital južno od Save i Dunava“, rekao je on.\nNaglasio je i da nemački invetsitori pre svega traže pouzdanog partnera, dobru logistiku i kvalitetnu radnu snagu.\n16.49 – Na konferenciji za novinare Merkel i Vučića, koja se očekuje oko 19 sati, biće prisutne u sali 23 novinarske ekipe, iako je konferencijska sala velika – zbog epidemijskih mera neće biti više novinara. Ostali akreditovani novinari, će, javlja reporter N1, biti smešteni u dva pres centra u prizemlju Palate Srbija i tu će slušati obraćanja i imati dostupan prevod. Novinarima je rečeno i da do 17 sati mogu da budu u holu i ispred svečanog ulaza, gde se upravo postavlja crveni tepih i garda uvežbava himnu. Posle toga, do svečanog dočeka moraju biti u pres centru – te mere su i iz bedzbednosnih i epidemioloških razloga. Sve novinarske ekipe moraće da nose maske i rukavice.\nIzvor : Tanjug/AP Photo/Michael Sohn\n16.40 – Ispred Palate Srbija saobraćaj još funkcioniše, u toku su poslednje pripreme pred dolazak Angele Merkel u to zdanje, a planirano je da oko 18 sati za nju bude priređen svečani doček. U ovom momentu helikopteri nadleću Palatu Srbija, a izaši su i gardisti, tu je i zastava Srbije i Nemačke. Pored toga, tu su i bilbordi sa nemačkim zastavama u znak zahvalnosti Merkel, javlja reporter N1.\nPre sastanka sa Vučićem, kancelarka će se sastati sa predstavncima civilnog društva iz šest država Zapadnog Balkana.\nNakon sastanka sa njima, kancelarka će se sresti sa predsednikom Srbije, prvo je predviđen biletaralni sastanak, a nakon toga i sastanak dve delegacije. Posle toga, Vučić i Merkel će se obratiti medijima negde oko 19 sati.\nZa N1 je potrvrđeno da se očekuje da oko 17 sati bude zatvoren saobraćaj u delu od Palate Srbija do aerodroma.\nU toku su poslednje bezbednosne provere, a u obezbeđenju će biti i nekoliko snajperista.\n16.14 – Nemačka kancelarka sletela je na aerodrom „Nikola Tesla“u Beogradu, u pratnji migova 29. Merkelovu je dočekao Aleksandar Vučić. On je Merkelovoj na izlazu iz aviona poklonio buket cveća, a onda se nemačka kancelarka uputila prema automobilu koji ju je odvezao sa aerodroma.\nVučić je na svom Instagram profilu, uoči dolaska Merkel, objavio video-snimak u kojem je rekao da se nalazi u aerodromskom salonu, pola sata pred dolaska kancelarke.\n„Kao i svaki put kada imam tremu došao sam mnogo ranije. Šetam između piste i salona. Mislim da sam 500 puta ponovio za svaku nemačku fabriku u Srbiji koliko ima zaposlenih, kolike su nemačke investicije i kolika je trgovinska razmena. Sve detalje Briselskog i ostalih sporazuma, a i dalje imam tremu i strah da nešto ne zabrljam“, naveo je Vučić.\n„Lično zaveštanje Angele Merkel“\nNemačka kancelarka Angela Merkel tokom 16 godina na mestu kancelarke Nemačke, postala je važan glas i u Srbiji i u okruženju.\n„Ova poseta Angele Merkel Beogradu i Tirani u isto vreme je verovatno i zbog nekog ekonomisanja vremenom posete celom regionu. Poruka regionu, odnosno neka vrsta zaveštanja ličnog Anegele Merkel svom nasledniku da obrati pažnju na Zapadni Balkan“, rekao je ranije za N1 novinar Dragan Bisenić.\nKancelarka želi da čuje i šta imaju da poruče predstavnici civilnog sektora svih zemalja Zapadnog Balkana. Pravnik Milan Antonijević je 2015. učestvovao u sličnom sastanku sa Merkel i kaže da ovakvi sastanci upotpunjuju sliku kancelarke o regionu.\n„Neće se sigurno zapostaviti ni teme vladavine prava ni one koje su u ovom trenutku problematične, stanje u medijima i mnoge druge. Sastanak sa civilnim društvom je pokazatelj da se u svim zemljama Zapadnog Balkana je da se Nemačka i druge zemlje oslanjau na ekspertizu pojedinaca i organizacijja koji prate stanje u zemljama i to je taj susret sa realnošću“, poručuje Milan Antonijević.\nMerkel je ponovo podigla Srbiju i Zapadni Balkan na agendi Evropske unije u vreme kada su sve glasnije bile članice koje se protive daljem proširenju. Dragan Bisenić smatra da postoji realna mogućnost da nasledniku Merkel ovaj region neće biti jedan od prioriteta.\n„Međutim teško je pretpostaviti da će zaista u najbitnijem i strateškom smislu Zapadni Balkan izgubiti svoj značaj, tim pre što na Zapadnom Balkanu ostaju još sporovi i nerešena pitanja koji mogu značajno da utiču na pozitivan ili negativan način na Evropsku uniju“, dodao je Bisenić.\nNakon što se oprosti od Beograda, Merkel posetu nastavlja u Tirani, gde će se sastati sa premijerima Albanije, BiH, Srbije, Crne Gore, Kosova i Severne Makedonije – sa svim akterima svoje inicijative Berlinski proces, osmišljene da kroz međusobnu saradnju i povezivanje ovih država sve njih probliži Evropskoj uniji.


OPLJAČKANA PRAVOSLAVNA CRKVA U BLAŽUJU: Vandali odneli najvrednije stvari | Novosti.RS\nCrkva u Blažuju / Foto opština Ilidža\n"Jutros kada smo došli da otvorimo hram i obavimo zakazani parastos, videli smo da su ulazna vrata odvaljena", rekao je paroh Darko Danilović, prenosi portal Kliks.\nPrema njegovim rečima, na odvaljenim vratima su uočeni tragovi krvi i alat kojim je crkva obijena, a Danilović dodaje da su provalnici pokušali da obiju i bočna vrata crkve.\nU noći između 22. na 23. julia nepoznate osobe su provalile u grobljansku salu starog pravoslavnog groblja na Vrelu Bosne, a koja pripada ovoj pravoslavnoj crkvi.\nPrema navodima Srpske pravoslavne crkve opštine Blažuj, to je bio treći slučaj provaljivanja u poslednjih sedam dana.\nIlidža Sarajevo crkva opljačkana crkva obijena crkva Blažuj\nTesko im se ko je ovo ucinio.. to je prokletstvo I za sledece generacije u porodici pocinioca..\nVideli od erdogana.Jad i beda od ljudstva.


OBAVEZNO VAKCINISANJE UTIČE NA PROBLEM NEDOSTATKA VOZAČA – Televizija srpske dijaspore\nOBAVEZNO VAKCINISANJE UTIČE NA PROBLEM NEDOSTATKA VOZAČA\nTransportna branša upozorava na moguće posledice opšte obaveze vakcinisanja u Nemačkoj. To bi moglo dovesti do situacije, da vozačima koji stižu iz inostranstva zabrane ulazak u zemlju.\nNemačko Savezno udruženje špedicije i logistike (DSLV) upozorava na moguće posledice obaveznog vakcinisanja. Glavni menadžer Saveza Frank Huster rekao je da bi obavezno vakcinisanje u krajnjem slučaju moglo dovesti do toga da hiljade vozača koji stižu iz inostranstva budu zaustavljeni na nemačkoj granici i da im bude zabranjen ulazak u zemlju, jer su imunizovani vakcinama poput Sputnjika. Ta vakcina nije priznata u Evropskoj uniji.\nTrenutno je ionako već nedovoljan broj vozača, a Huster postavlja pitanje, da li bi nevakcinisanim vozačima u Nemačkoj moglo biti ponuđeno vakcinisanje, kako bi ih motivisali da preduzmu taj korak. On navodi da predstavnici transportne branše trenutno razgovaraju s nadležnim ministarstvom: „Otvorena pitanja moramo da rešimo pre uvođenja obaveznog vakcinisanja“, kaže Huster. Njegov Savez se ne izjašnjava izričito protiv obaveznog vakcinisanja, „ali velike su brige, da bismo mogli izgubiti dodatan broj vozača“.\nPrema statistikama Saveza za transport roba logistiku i odvoženje otpada (BGL), u toj branši nedostaje između 60.000 i 80.000 vozača kamiona, a godišnje se taj broj povećava za 15.000. Prema rečima Dirka Engelharta, portparola Upravnog odbora tog strukovnog udruženja, nije moguće nadoknaditi manjak osoblja ni vrbovanjem vozača u istočnim zemljama Evropske unije, jer i tamo fale na desetine hiljada vozača. Brojni vozači se odlučuju za bolje plaćene poslove u industriji, gde je lakše uskladiti posao i porodični život, nego vozeći na međunarodnim relacijama. Ipak, Savez se izjasnio za to da država propiše obavezno vakcinisanje.\nPredstavnici transportne i logističke branše su još prilikom uvođenja „pravila 3G“ (vakcinisan, testiran, ozdravio) upozoravali na moguće probleme u isporuci, pošto jedan broj vozača nije vakcinisan. Prema tom pravilu, poslodavci mogu da dozvole pristup firmama samo onim radnicima koji su ili vakcinisani ili testirani ili su već preležali koronu. Udruženja iz logističke branše pribojavala su se da bi vozačima iz inostranstva mogao biti zabranjen pristup na područja logističkih centara.\nHuster kaže da se u tom pogledu situacija popravila, posto je s nadležnim ministarstvima dogovoreno da se pravila protumače tako, da se omogući isporuka robe bez kontakta. Time je nevakcinisanim vozačima iz inostranstva omogućeno da vozilima uđu na područje industrijskih i trgovinskih pogona.\nIsti kamion, različita pravila\nPrema jednoj anketi koju je među 10.000 ispitanika sproveo BGL, oko 28 odsto stranih vozača nisu vakcinisani ili su kod kuće vakcinisani Sputnjikom. Engelhart kaže da je teže organizovati testiranje za vozače koji moraju da menjaju mesta utovara i istovara nego za vozače koji rade za samo jedan industrijski pogon: „Neki vozači imaju dnevno čak pet ili šest destinacija, i na tim mestima ih zatiču različita pravila – 3G, 2G ili 2G+.“\nBGL zastupa oko 7.000 drumskih transportnih preduzeća. Engelhart u „pravilu 3G“ vidi prepreku u svakodnevnom radu vozača koji je prožet tesnim rasporedom: „Veliki je problem zahtev da vozači pokažu test na koronu, a oni su danima na točkovima i sa svojim ogromnim kamionima ne mogu da posete centre za testiranje u centru grada. Tako, prema njemu, set „pravila 3G“ zajedno sa nedovoljnim brojem vozača i logističkim uskim grlima, povećava pritisak na lance snabdevanja.\nEngelhart se zbog nedostatka vozača zalaže za veće plate u branši, koje naposletku mora da finansira potrošač. Osim toga, sam posao vozača, prema njegovom mišljenju, nije dovoljno priznat: „Niko ne voli teške kamione na putevima, ali vozači transportuju samo to što mi trošimo, bez obzira da li su to životne namirnice za samoposluge i restorane ili paketi koje smo naručili onlajn.“


Multisektorskim pristupom do upotrebljivog Plana kvaliteta vazduha u gradu Kraljevu | Koalicija 27 | Kada bi životna sredina mogla da priča, rekla bi...\nJavnom prezentacijom projektnih ideja usmerenih na moguću saradnju javnog, civilnog i privatnog sektora u rešavanju višegodišnjeg problema kvaliteta vazduha gradu Kraljevu završena je dvodnevna radionica koju je organizovalo udruženje građana „Kraljevački razvojni centar“. Zaključak oko koga je postignut opšti konsenzus svih učesnika radionice je da Kraljevu treba dobar i primenjljiv Plan kvaliteta vazduha a ne dokumet čijim će se usvajanjem zadovoljiti puka forma i zakonska obaveza.\nRadionica je jedna od aktivnosti projekta „Zajedničkim delovanjem do čistijeg vazduha“ započetog u septembru 2020 godine koga ova organizacija realizuje u partnerstvu sa udruženjem građana „Novi Put“ iz Kraljeva uz pomoć Beogradske otvorene škole. Projekat se sprovodi u okviru prvog kruga programa „Snažno zeleno“ kojim Evropska unija podržava angažman civilnog društva u Srbiji u oblasti zaštite životne sredine.\nDvadeset učesnika radionice, predstavnika javnog, civilnog i privatnog sektora grada Kraljeva kao i nekolicina predstavnika lokalnih medija razmotrilo je različite aspekate višegodišnjeg problema zagađenog vazduha u Kraljevu tokom grejne sezone.\nNjima su, najpre, stručnjaci iz javne uprave grada Kraljeva, Zavoda za javno zdravlje Kraljevo i Doma zdravlja Medicus Universalis, kroz sadržajne prezentacije, ukazali na vrste ,obim i broj problema koje imaju građani a uzrokuje ih zagađeni vazduh. Fokus je bio na aktivnostima koje lokalna samouprava preduzima, i one koje bi tek trebalo da preduzima, kako bi se ,pre svega, smanjio uticaj povećanih koncentracija čestica PM 10 i PM 2,5 u vazduhu tokom grejne sezone.\nNakon informacija stručnjaka i odgovora dobijenih na brojna postavljena pitanja u vezi sa kvalitetom vazduha u Kraljevu tokom grejne sezone, učesnici , organizovani u tri mešovite grupe sačinjene od predstavnika različitih sektora, su tragali za modelima budućeg zajedničkog delovanja u cilju unapređenja kvaliteta vazduha.\nNajveća saglasnost učesnika dvodnevne radionice u Vrnjačkoj Banji je postignuta u vezi sa predlozima za obaveznu, multisektorsku saradnju, u kreiranju javnih politika grada kroz dokument Plan kvaliteta vazduha u gradu Kraljevu. Lokalna samouprava tek treba da usvoji ovaj dokument jer se on posle usvajanja na Gradskom veću, pre godinu dana, nalazi još uvek u statusu Nacrta. Dokument je, uz brojne iznete primedbe pre svega iz javne uprave, prosleđen Ministarstvu zaštite životne sredine na saglasnost. Ovo ministarstvo je finansiralo izradu tog dokumenta, a saglasnost na Plan kvaliteta vazduha u gradu Kraljevu još uvek nije data.\nDvodnevna radionica je organizovana i sprovedena uz striktno poštovanje mera prevencije protiv virusa korone, a jedna od tih mera je bio i smeštaj učesnika isključivo u jednokrevetnim sobama.


Inicijativa Senada Šepića: 1,5 miliona KM za Kantonalnu bolnicu u Bihaću – Una-Sana.com\nInicijativa Senada Šepića: 1,5 miliona KM za Kantonalnu bolnicu u Bihaću\nZastupnik u Parlamentu BiH Senad Šepić podnio je inicijativu i zatražio da se, u pripremi budžeta za narednu godinu obavezno planiraju sredstva za obnovu i opremanje Kantonalne bolnice u Bihaću u iznosu od 1,5 miliona KM.\n„Do sada nije bilo značajnijeg ulaganja sa viših nivoa u najveću i najznačajniju zdravstvenu ustanovu u USK. Postojala su brojna obećanja, posebno nakon požara koji je zadesio i uništio dio objekata unutar Kantonalne bolnice, ali nije bilo konkretne podrške ministarstava, niti vlada sa nivoa Federacije BiH, niti Vijeća ministara BiH“, kaže Šepić u obrazloženju pokretanja pomenute inicijative.\nNakon posljednje posjete ovoj ustanovi i uvida u dokumentaciju i potrebe za pacijente iz USK, zastupnik Šepić podnio je Parlamentu zahtjev i kaže kako očekuje da ministri čiji je to posao i obaveza poštuju ravnomjerno regionalni razvoj.\n„Kao što su to radili za kantonalne bolnice u drugim dijelovima BiH trebaju osigurati sredstva i tako pomoći izgradnju naše Kantonalne bolnice iz budžeta viših nivoa vlasti u BiH“, izjavio je predlagač, zastupnik u Parlamentu BiH Senad Šepić, prenosi Politička akademija SDA.\n← Previous Story Univerzitet u Bihaću dobio rješenje o institucionalnoj akreditaciji\nNext Story → Bišćanin Rasim Junuzović istrčao 182 km za 24 sata i ostvario normu za Spartathlon u Grčkoj


Pokušaj krađe zaštitne ograde na brzoj pruzi Beograd – Novi Sad – DnevniZurnal\nPokušaj krađe zaštitne ograde na brzoj pruzi Beograd – Novi Sad\nby admin 04/02/2022, 11:11 2k Views\nKompanija “Infrastruktura železnice Srbije” upozorila je na pokušaje krađe i oštećenja zaštitne ograde duž brze pruge Beograd – Novi Sad, zahtevajući da svi koji pokušavaju da ukradu ili oštete železničku imovinu na brzoj pruzi budu “izuzetno oštro kažnjeni i sankcionisani visokim novčanim ili zatvorskim kaznama”.\nU saopštenju se navodi da su na železničkoj stanici Novi Beograd u sredu uveče uhvaćene dve osobe u pokušaju krađe zaštitne ograde duž brze pruge Beograd – Novi Sad.\nNjih je na delu uhvatila čuvarska služba Kineskih železnica, koje izvode radove na izgradnji brze pruge i predala ih policiji.\nProteklih dana zaštitna ograda duž brze pruge bila je nekoliko puta probijena i oštećena i na deonici gde radove izvodi ruska kompanija RŽD Internešenel, kako bi se napravila „prečica“ za prelazak pruge na mestima gde je to strogo zabranjeno i nedopušteno.\nFizička lica za manje prekršaje mogu biti kažnjena i do 100.000 dinara, dok je kazna za prelazak preko pruge na mestima gde to nije dozvoljeno i do 80.000 dinara.\nStandardima na prugama za brzine od 200 kilometara na sat predviđeno je postavljanje zaštitnih ograda duž pruge upravo da bi se omogućio nesmetani saobraćaj vozova velikih brzina i kako bi se u najvećoj mogućoj meri sprečile nepredviđene situacije na koloseku.\nPruga je trenutno u režimu probnih testiranja, ali već u martu između Beograda i Novog Sada kreće redovan putnički saobraćaj vozova brzinom od 200 kilometara na sat i zato ovakve situacije mogu da dovedu do tragičnih i nesagledivih posledica, upozorava se u saopštenju.


Lokalne vesti - Četvrtak 20.02.2020 - 11:35\nStojanča Arsić, zamenik predsednika opštine Bujanovac, najavio je da će zakazati sednicu Saveta za bezbednost na kojoj bi se rešili problemi koje žitelji okolnih naselja imaju sa migrantima smeštenim u Prihvatnom centru u fabrici “Svetlost”.\nŽitelji Bujanovca traže zaštitu. Foto: S.Tasić/OK Radio\nArsić, koji je u utorak predsedavao sednicom opštinskog Štaba za vanredne situacije kao prvu meru naveo je hitno postavljanje rasvete između sela Božinjevce i Levosoje, kao i novog nadvožnjaka do ulaza u ovo selo.\n- Brojni meštani ovih sela kuda prolaze migranti nam se žale, prinuđeni su da noću čekaju decu iz škole i žene sa posla.\nNemamo ništa protiv migranata, ali to više nisu porodice sa decom već se radi o mlađim, vojno sposobnim muškarcima, tako da najpre moramo da zaštitimo naše ljude - rekao je Arsić.\nOn je dodao da će od nadležnih tražiti da pojačaju kontrolu ulaska i izlaska migranata iz Prihvatnog centra.\n- Bezbednosna situacija u opštini je narušena zbog ponašanja pojedinih migranata.\nImamo situaciju da ih, kao nedavno, sa mađarske granice dovoze ovde.\nMi u Bujanovcu smo u poslednjih dvadesetak godina imali brojne bezbednosne probleme sa kojima smo se izborili i sada, umesto da živimo u miru, imamo problem sa migrantima.\nJeste da treba pomoći tim ljudima, ali nama je naše lokalno stanovništvo na prvom mestu - naglasio je Arsić.\nOK Radio, Bujanovačke


Jednostavno rešenje za kućno tekstilno štampanje - WER\nMašina za digitalno štampanje je vrsta "inkontinentalne štamparske opreme" koja ne dotiče štampu visokotehnoloških uređaja za digitalno štampanje, a danas se široko koristi za štampanje na domaćem tekstilu. WER digitalna mašina za štampanje može štampati različite materijale, uključujući pamuk, platno, svilenu, najlon, poliester i druge tkane i pletene tkanine.\nPrecizna savršena štampa: izlazna slika u tekstu u boji, lijepa, živa, kvalitet fotografija. Image vodootporni, zaštitini od sunca, habaju, ne blede.\nFormat štampe: širina uključujući 1,6m, 1,8m, 2,5m i 3,2m, kako bi se zadovoljile potrebe različitih industrija, posebno širina opreme serije 3,2m, prilagođena specijalno za kućnu tekstilnu industriju.\nGruba površina i bevelirani ispis: Možete da odštampate unutrašnjost tkanine od 3mm, u potpunosti zadovoljavate potražnju tekstilnih materijala, u zavisnosti od karakteristika površine štampanjem, rastojanjem razmaka od 2-20mm podesivom mlaznicom do medija i može predstaviti savršeno štampanje rezultate.\nCISS: dodatak mastilo pogodan, ima kontinuiranu dugotrajnu proizvodnju tekstilnih proizvoda, a troškove štampanja na minimum.\nPersonalizirani ispis: veoma pogodan za posteljinu, zavese, oslobađanje peska i drugo personalizovano štampanje u boji.\nŠtampanje sa niskim troškovima: u poređenju sa tradicionalnim procesom štampanja, pre i posle procesa obrade i štampanja, trošak se može značajno smanjiti.\nKorišćenje specijalnih vodonepropusnih mastila: jasan i savršen kvalitet štampe, strukturiran, sve vidljive boje, bez boja u boji, fenomen mešanja boja, tekstilni proizvodi koji zadovoljavaju potražnju za bojom, vodootporan, nosiv, kvalitetan, nepregledan, sitoštampan i druge tradicionalne zanate uporediv.\nbrza multifunkcionalna mašina za štampu za odjeću WER-EW1902\ntekstilni štampač sa majicom DX5 WER-EW160\nmala / velika narudžba za celu mašinu za štampanje T-shirt WER-EW160


Obavještenje za roditelje koji žele ugostiti djecu sa Kosova\tIstaknuto\nSrijeda, 23 Maj 2018 08:45\nOpština Istočno Novo Sarajevo jedna je od 13 lokalnih zajednica u Republici Srpskoj, koja je prihvatila učešće u sedmom projektu „Spojimo djecu sa Kosova i Metohije i Republike Srpske“, a čiji je organizator Odbor za pomoć Kosovu i Metohiji uz blagoslov patrijarha srpskog Irineja.\nOvim projektom obuhvaćeno je 782 učenika, koji u Republiku Srpsku stižu u pratnji 64 prosvjetna radnika iz svih srpskih sredina sa Kosova i Metohije.\nCentralni doček sve djece biće upriličen 16. juna 2018. godine u opštini Višegrad (Andrićgrad).\nOpština Istočno Novo Sarajevo ove godine će biti domaćin, te ugostiti učenike iz svih srpskih sredina i osnovnih škola sa Kosova i Metohije. Učenici osnovnih škola sa Kosmeta će biti smješteni u porodice njihovih vršnjaka, koji su iskazali želju i humanost da budu domaćini svojim vršnjacima.\nUčešćem u ovom projektu Opštinska uprava Istočno Novo Sarajevo i građani Istočnog Sarajeva, žele pomoći srpskom narodu i srpskoj djeci, pružiti im gostoprimstvo i slobodu koju nemaju na Kosmetu.\nOvim putem pozivamo porodice (roditelje) sa područja naše opštine, koji su u mogućnosti a čija su djeca učenici da ugoste djecu sa Kosova i Metohije.\nZa sve dodatne informacije i prijavu, zainteresovane porodice mogu se obratiti u Opštinsku upravu Istočno Novo Sarajevo (kabinet načelnika).\nPosljednja izmjena Srijeda, 23 Maj 2018 00:14\nViše iz kategorije: « Obilježena godišnjica formiranja Prve sarajevske brigade Univerzitet u Istočnom Sarajevu proslavlja Svetog Ćirila i Metodija »


Tači: Kosovo izdano od EU zbog viza - Gorapress.net\nU intervjuu za Radio televiziju Kosova, predsednik Kosova Hašim Tači izjavio je da večerašnji sastanak lidera Zapadnog Balkana sa novim evropskim rukovodstvom u Briselu predstavlja dobru priliku za predpripreme za samit u Zagrebu kako bi se proširila perspektiva za sve zapadnobalkanske zemlje ka EU.\n"Ovo je prvi sastanak novih evropskih lidera koji se organizuje sa liderima Zapadnog Balkana. Postoji povećan fokus novih evropskih lidera sa balkanskim liderima", rekao je Tači u intervjuu za RTK.\nOn je rekao da bi trebalo da bude predstavljena vizija za sve države Zapadnog Balkana, uključujući i liberalizaciju viza za građane Kosova.\n"Kosovo je imalo i ima razloga da se oseća razočarano i izdano od strane EU zbog liberalizacije viza, pošto je ispunilo tražene kriterijume. Nejedinstvo EU je u velikoj meri loše uticalo na Kosovo da se taj proces nastavi u nedogled", rekao je Tači.\nOsim toga, predsednik Kosova je zatražio da EU bude jedinstvena u svojoj podršci Kosovu, podsećajući da pet država članica EU još uvek nisu priznale Kosovo.\nTači je iz Brisela izjavio da je EU bila spremna da liberalizuje vize 2016. godine, ali da se zbog političkih previranja u to vreme, to nije dogodilo.


DVA GLASA, književno veče\nPoezija, kao i književnost uopšte, kažu nije više u fokusu umetničkih zbivanja. Međutim, sve više se priča o vrednosti ji jačini srpske poetske scene. U sredu, 22. juna u 19:00h u maloj sali SKCa, DVA GLASA: Milica Jeftimijević Lilić & Bratislav R. Milovanović - književno veče.\nPokrećući novi ciklus predstavljanja autora, u paru, želimo ponuditi onima koji još uvek veruju u snagu žive reči, da posete program i uživaju u stihovima pesnika koji se ne osvrću na floskulu da se poezija ne čita, gonjeni nemerljivim snagama prekognitivnog i izvanteorijskog, pišu.\nUostalom poezija je čisti supstrat svih umetničkih težnji.\nMilica Jeftimijević Lilić i Bratislav R. Milanović svakako su pesnici koji dugi niz godina nenametljivo, a budno prate svet svojim pesničkim okom i ne podležući trendovima niti pritiscima očekivanog, grade svoj opus potpuno autentično i upečatljivo.


Zvizdić: Promašena tema zasjedanja NSRS, vanjska politika u isključivoj nadležnosti institucija BiH - RTV SLON\nZvizdić: Promašena tema zasjedanja NSRS, vanjska politika u isključivoj nadležnosti institucija BiH\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkig doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Denis Zvizdić ocijenio je danas kako je tema zasjedanja Narodne skupštine Republike Srpske, održanog u ponedjeljak, potpuno promašena, “jer je prema Ustavu BiH vanjska politika u isključivoj nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno Predsjedništva BiH”.\nU reagiranju povodom posebne sjednice NSRS sa tačkom dnevnog reda “Razmatranje informacije o međunarodnoj, političkoj i sigurnosnoj situaciji – mjesto i uloga RS-a”, Zvizdić se fokusirao na “nekoliko neistina koje su izrečene i činjenica koje su prešućene od Dodika i njegovih pomagaća”.\nU vezi s tim, Zvizdić smatra da je ambasador Kalabuhov izlaganjem na sjednici NSRS direktno prekršio Ustav BiH i pokazao da ne poštuje suverenitet, teritorijalni integritet, političku nezavisnost i međunarodnopravni subjektivitet BiH.\n– Ambasadoru Kalabuhovu je trebalo kazati, ako mu to do sada nije jasno, da je Bosna i Hercegovina nezavisna, suverena i jedinstvena drzava i da nikada, bez obzira na bilo čije političke ciljeve, niti jedan dio BiH neće biti Južna Osetija ili Abhazija – saopćeno je iz Zvizdićevog kabineta.\nKako se nadalje navodi, Rusija nije garant Dejtonskog mirovnog sporazuma, “jer ne postoje garanti nego samo svjedoci i potpisnici Dejtonskog ugovora. Ruska Federacija je svjedok, isto kao i SAD, Francuska, Velika Britanija i dr. dok su Republika Bosna i Hercegovina, SR Jugoslavija i Republika Hrvatska strane potpisnice što govori o karakteru rata, odnosno o činjenici da se u periodu ‘92-‘95 dogodila agresija na međunarodno priznatu državu BiH”.\n– Bosna i Hercegovina nije, kako to pogrešno tvrdi ambasador Kalabuhov, sastavljena od dva entiteta. Riječ je o zlonamjernoj preformulaciji ustavne kategorije. Istina je da se u sastavu države Bosne i Hercegovine kao više cjeline, nalaze dva entiteta koji su njene administrativno-teritorijalne jedinice i ništa više – ističe Zvizdić u reagiranju.\nIstovremeno, upozorava da “nametanje euroatlantskih integracija kao dio zapadne agende“ nije nikakva tajna agenda kako to, “opet pogrešno, tvrdi ambasador Kalabuhov. To su ključni vanjskopolitički prioriteti koji su sastavni dio Ustava Bosne i Hercegovine, zakona i strateških dokumenata BiH”.\nZvizdić u tom kontekstu podsjeća da je NATO sastavni dio Dejtonskog mirovnog sporazuma te da NATO trupe mogu, bez bilo kakvih dodatnih odobrenja ili bilo čijih uslovljavanja, u svako doba biti angažovane da štite Dejtonski sporazum.\n– Bosna i Hercegovina ima Zakon o odbrani, usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH, uz veliku podršku SNSD-a. U članu 84. Zakona stoji da će ‘svi subjekti odbrane u BiH provesti potrebne aktivnosti za prijem Bosne i Hercegovine u članstvo NATO-a’ – navodi se u saopćenju/reakciji.\nZvizdić, također, podsjeća da država BiH ima i svoju Strategiju vanjske politike u kojoj jasno stoji da će “svi subjekti odbrane nastaviti aktivnosti u odnosu na NATO, u skladu sa Zakonom o odbrani“, te da je u Strategiji kao drugi vanjskopolitički prioritet naveden Evropski put BiH.\nNaposljetku, navodi da se BiH u svim međunarodnim tijelima čiji je član priključila sankcijama i osudi Ruske Federacije (RF) zbog agresije na međunarodno priznatu državu Ukrajinu.\n– Porazno je da je NSRS izgubila čitav dan u populističkom pokušaju spašavanja ruske marionete Dodika i njegovih satelita od nadolazećeg i neminovnog političkog kraha, umjesto da se razgovaralo o teškom ekonomskom stanju u bh entitetu RS, galopirajućoj inflaciji i rastu cijena životnih namirnica, masovnom odlasku mladih ljudi, najnižim penzijama i investicijama, urušenom sistemu zdravstvene zaštite, činjenici da je RS ukupno zadužena preko šest milijardi maraka; da zaduženje samo u 2021. godini iznosi 862 miliona KM, od čega skoro 690 miliona KM otpada na finansiranje budžetske potrošnje i kupovine vještačkog socijalnog mira, da se rukovodstvo RS svrstalo na pogrešnu stranu historije – zaključuje Zvizdić.\nPrethodni članakUsvojena inicijativa da Clexan bude na esencijalnoj listi lijekova\nSljedeći ČlanakSSS BiH: Zakon o minimalnoj plati je vitalni nacionalni interes radnika u FBiH


SVI VIDIMO ŠTA DIŠEMO: Zapanjujuća lakoša s kojom prihvatamo da se gušimo u smogu\nSvakoj vlasti su uvek krivi njihovi prethodnici, a industrija samo koristi državni javašluk i dežurno prebacivanje loptice\n28. 10. 2020. u 12:09\nISTORIČAR i analitičar Nemanja Starović i dr Rastislav Stojsavljević, stručnjak za geopolitička pitanja, gostuju u večerašnjoj emisiji "Suočavanje" koja se od 21 sat uživo emituje na Novosadskoj televiziji.\nSTAN u Ulici Visokog Stevana, na Dorćolu, u Beogradu, u kome je juče izbio požar, u potpunosti je izgoreo, dim se oseća i dalje.\nU DANAŠNjIM dnevnim novinama pojavilo se više čitulja za nedavno preminulog Aleksandra Šarca.\n14:24 KONKURS ZA DECEMBARSKU NAGRADU: Komisija za obeležavanje praznika i dodelu priznanja Čačka raspisala javni poziv\nKOMISIJA za obeležavanje praznika i dodelu priznanja Skupštine grada Čačka uputila je javni poziv za dostavljanje predloga za dodelu Decembarskih nagrada Grada za 2020. godinu.\n14:19 OGLASIO SE ZARAŽENI RONALDO: Dobro sam, PCR test je sr*nje\nKRISTIJANO Ronaldo je i dalje pozitivan na virus korona, a Portugalac se još jednom javio iz svog doma u Torinu putem društvenih mreža kako bi navijačima poručio da se dobro oseća.\n14:19 PRIJAVA RADNIKU „ELEKTROVOJVODINE“ Službenim karticama sipao gorivo u kanistere, pa prodavao\n14:15 TRENER SLOVANA: Zvezda je ekstremno težak protivnik, a Kanga je veliki provokator\n14:09 NE IGRA SE U KRAGUJEVCU I NIŠU: Zbog problema sa virusom korona odložene dve utakmice Superlige za vaterpoliste\nVATERPOLISTI Partizana i Naisa nisu se još potpuno oporavili od virusa korona, pa su njihove utakmice sa Radničkim, odnosnom Novim Beogradom odložene za tri nedelje.\nO ovome nikad nije pričao: Aca Lukas prvi put progovorio o NAJRUŽNIJEM događaju u životu


Prijem za nekadašnje pripadnike Namjenske vojne industrije u gradskoj upravi\nPovodom obilježavanja 25. godišnjice formiranja Namjenske vojne industrije 5. korpusa Armije R BiH, bihaćki gradonačelnik Šuhret Fazlić ugostio je nekadašnje pripadnike NVI koji su dali nemjerljiv doprinos u odbrani tadašnjeg Bihaćkog okruga. Evocirajući uspomene, gradonačelnik Fazlić istakao je da je namjenska vojna industrija omogućila borcima Armije R BiH, policije i HVO Regije Bihać da se suprostave vojnički opremljnijoj vojnoj sili i odbrane ovaj dio države Bosne i Hercegovine.\n“Vi ste svojim znanjem i iskustvom dali nemjerljiv doprinos u formiranju namjenske vojne industrije koja je uz zarobljavanje neprijateljskog oružja bila jedini način da se braniocima Bihaća i okruga obezbijedi oružje za odbranu” - kazao je gradonačelnik Fazlić.\nEkrem Šiljdedić, ratni starješina Namjenske vojne industrije zajedno sa svojim saborcima, istakao je da je snalažljivošću i odlučnošću velikog broja inžinjera iz raznih industrijskih oblasti, stvoren već u maju 1992.godine, nukleus vojne industrije koja je za vrijeme agresije imala oko 380 pripadnika, od čega preko 180 iz Bihaća.\n“S proizvodnjom se počelo od 11.maja 1992.godine i do kraja rata ostvarili smo impresivne rezultate napravivši našim borcima preko 78.000 ručnih bombi, 38.000 tromblona, skoro 70.000 minobacačkih mina različitog kalibra, 32 minobacača, na desetine hiljada metaka i granata za ostala artiljerijska oruđa” - kazao je Šiljdedić.\nGradonačelnik Fazlić dao je danas i podršku inicijativi da se 11.maj, dan osnivanja Namjenske vojne industrije, uvrsti u kalendar značajnih datuma grada Bihaća.


Dnevni bilten o broju novozaraženih u TK - Radio Srebrenik\nU posljednja 24 sata na području Tuzlanskog kantona evidentirano je 80 osoba zaraženih korona virusom, a testirane su 294 osobe.\nNajviše novozaraženih je u Tuzli i to 32 osobe, te u Lukavcu 10. Po sedam novozaraženih je u Gračanici i Kalesiji, a po šest u Doboj Istoku i Živinicama. U Gradačcu je pet novozaraženih, po dvije u Banovićima, Kladnju i Srebreniku, te jedna novozaražena osoba u Čeliću.\nU posljednja 24 sata zabilježena su i dva smrtna ishoda, a radi se o osobama iz Tuzle i Lukavca.\nTrenutno su u Tuzlanskom kantonu korona virusom aktivno zaražene 1.182 osobe, od čega je 113 osoba hospitalizovano, 12 je na mehaničkoj ventilaciji, a ostali su u kućnoj izolaciji.\nPrethodni članakU Hrvatskoj danas počinje vakcinacija\nNaredni članakPotrošačke cijene u novembru više za 0,1 posto


AMSS: Magla i poledica otežavaju saobraćaj | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna SERVISNE SAOBRAĆAJ AMSS: Magla i poledica otežavaju saobraćaj\nVozačima se savetuje poseban oprez i korišćenje pune zimske opreme, saopštio je Auto-moto savez Srbije (AMSS).\nOd petlje “Mostar” do beogradskog Aerodroma “Nikola Tesla”, u noći između 27. i 28. januara do 06.00 časova ujutro izvodiće se radovi na postavljanju zastavica Srbije i Grčke, te će za saobraćaj biti privremeno zatvorena leva preticajna traka.\nSaobraćaj će zbog radova biti izmenjen do 7. februara na novom Obrenovačkom putu na petlji kod Ostružnice i odvijaće se na kolovozu suženom na jednu traku po smeru.\nZavršeni su radovi na deonici Čiflik – Staničenje na izgradnji Koridora 10 i saobraćaj se odvija normalno.\nSaobraćaj će do 15. marta biti obustavljen zbog radova na rasponskoj konstrukciji na starom Obrenovačkom putu, u zoni mosta preko Save, a odvijaće se alternativno preko novog Obrenovačkog puta.\nPrethodni tekstBez vode danas deo Sremskih Karlovaca\nSledeći tekstVremenska, agro i bioprognoza, 26.01.2017.


Kineski na karlovački način\n24 sata\t03.11.2010 08:07\nNajstarija gimnazija u Srbiji, filološka Karlovačka gimnazija, od ove jeseni upisala je učenike na novi smer za kineski jezik. Na srpskom tržištu rada trenutno nema prevelikog interesovanja za stručnjake u ovoj oblasti, ali privredna saradnja sa Kinom u budućnosti otvara vrata budućim diplomcima za atraktivno zapošljavanje u zemlji i inostranstvu.\nDirektor Karlovačke gimnazije Rade Zejak kaže za “24 sata” da je školovanje đaka za kineski jezik apsolutno opravdano. On je istakao da se kineski jezik trenutno izučava samo na Beogradskom univerzitetu, ali da možda u budućnosti bude interesovanja za ovakav smer i u Novom Sadu.\n- Bez fakulteta nema ni validne diplome, što znači da naši učenici svakako u perspektivi treba da nastave da studiraju jezik. Imamo odličnu saradnju sa Filozofskim fakultetom, ali se ništa ne sme raditi ad hok. Ne isključujemo mogućnost da će na Novosadskom univerzitetu u perspektivi prepoznati ovaj smer kao interesantan i važan, tim pre što se ide ka intenzivnijoj saradnji sa Kinom - navodi Zejak.\nČasove kineskog jezika pohađa ukupno 13 učenika prvog razreda i oni su prva generacija kojoj je omogućeno da uči ovaj jezik.


4glory-u umalo izmakao plasman na RMR kvalifikacije – Gamepub\nNajbolja srpska CS:GO ekipa je nakon serije odlično odigranih mečeva u otvorenim kvalifikacijama za jedan od najvažnijih turnira u godini pao na poslednjem koraku, pošto ih je porazila ekipa Bad News Eagles.\nPolako se bliži novi CS:GO Major, koji će se održati u Antverpenu, što znači da se ovih dana igraju različiti kvalifikacioni turniri. Ovih dana su se za svoje mesto borile i dve srpske ekipe, iNation i 4Glory.\nI jedni i drugi su bili odlični prvog dana, pobedivši u sva četiri odigrana meča, ali nažalost drugog i poslednjeg dana nisu imali toliko sreće. iNation je pružio odličan nastup protiv favorizovanog K23-a, ali to nije bilo dovoljno, zbog čega će svoju sreću morati da okušaju u nekim narednim kvalifikacijama.


Mladen Šarčević Archives - GracanicaOnline.info\nPrilikom posete Velikoj Hoči i Orahovcu, srpski ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Mladen Šarčević, potvrdio je da će sve škole koje rade u sistemu Republike Srbije na Kosovu i Metohiji, ostati deo jedinstvenog sistema obrazovanja Republike Srbije. Ministar je najavio i donatorsku večeru za pomoć školama na Kosovu i Metohiji, ali i da će staviti tačku na mogućnost da se plate dobijaju za nerad, kako je rekao, odnosno da neko živi u centralnoj Srbiji, a da navodno radi na teritoriji Kosova i Metohije.\nViše „Srpski ministar prosvete: Pomoć školama na KiM, ali nema plata za nerad“→\nObjavljeno 27. januara 2018. by Vladislav ĆupU kategoriji VestiTagged dr Rade Grbić, ministar prosvete nauke i tehnološkog razvoja, Mladen Šarčević, rektor Prištinskog univerziteta\nViše „Marko Đurić: Dođite u Veliku Hoču“→\nZgrada Osnovne škole „Dositej Obradović“ i Gimnazije u Orahovcu, biće renovirana na leto tekuće godine. Učenici i nastavnici ove dve škole, dobili su kompjutere, a u Velikoj Hoči otvorena kancelarija Nacionalne službe za zapošljavanje Srbije.\nViše „Renoviranje zgrade Osnovne škole i Gimnazije u Orahovcu tokom leta“→\nObjavljeno 26. januara 2018. 26. januara 2018. by Vladislav ĆupU kategoriji DruštvoTagged Gimnazija Orahovac, Dalibor Jevtić, Marko Đurić, ministar prosvete u Vladi Srbije, Mladen Šarčević, Orahovac, Osnovna škola „Dositej Obradović“\nSrpska lista najoštrije osuđuje zabranu ulaska na Kosovo ministru u Vladi Srbije Mladenu Šarčeviću i direktoru Kancelarije za KiM Marku Đuriću, konstatacijom da se tekovine Evropske unije urušavaju pred očima njihovih predstavnika na Kosovu i Metohiji. Predstavnici Evropske unije moraju da reaguju povodom, kako se navodi u saopštenju Srpske liste, ovakvog necivilazacijskog ponašanja kosovskih institucija.\nViše „Srpska lista: Tekovine Evropske unije se urušavaju pred očima njenih predstavnika na Kosovu“→\nObjavljeno 4. septembra 2017. by Vladislav ĆupU kategoriji SaopštenjaTagged GI Srpska lista, Direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju, zabrana ulaska, Marko Đurić, Mladen Šarčević\n11. jula 2020., 03:39


FUP i Tužilaštvo KS dogovorili jačanje saradnje\n03.03.2021 / 15:38 BiH - Sastanak u Sarajevu\nZamjenik direktora Federalne uprave policije Ensad Korman, sa saradnicima, razgovarao je danas s glavnom tužiteljicom Kantonalnog tužilaštva Kanton Sarajevo Sabinom Sarajlijom i njenim zamjenicima o jačanju saradnje dviju institucija.\nTakođer, razgovarano je i o definisanju najboljih načina na unapređenju zajedničke prakse u otkrivanju i dokumentovanju krivičnih djela iz domena organizovanog i međukantonalnog kriminala, sa akcentom na koruptivna krivična djela, privredni i finasijski kriminal, trgovinu opojnom drogom, cyber-kriminal, te druge aspekte rada iz nadležnosti Federalne uprave policije.\nSastanak je, osim jačanja saradnje, imao za cilj poboljšanje efikasnosti i kvalitete rada, koordinacije istražitelja i tužilaca prilikom provođenja istražnih i posebnih istražnih radnji u konkretnim predmetima koji su u skladu sa godišnjim planom Tužilaštva određeni kao prioriteti u radu, a koji su identificirani kao stvarna društvena prijetnja.\nElaborirani su dosadašnji predmeti koji su u toku, te je dogovoreno intenziviranje dalje aktivnosti na njihovom uspješnom okončanju, a u konačnici u cilju donošenja osuđujućih pravosnažnih presuda.\nNadalje, dogovoreno je da u narednom periodu tužioci po linijama rada održe radne sastanke s rukovodiocima i istražiteljima istražnih organizacionih jedinica Uprave policije po navedenim predmetima kako bi se odredile smjernice za brže i efikasnije djelovanje na dokumentovanju krivičnih djela i izvršilaca.\nJedan od zaključaka i prijedloga sa sastanka je razvoj operativnih planova, intenziviranje komunikacije, te eventualno formiranje zajedničkih timova Tužilaštva i Federalne uprave policije sa drugim agencijama, kako bi se na adekvatan način moglo odgovoriti u specifičnim i složenim istragama, a sve u cilju očuvanju sigurnosti i sticanja povjerenja građanstva, saopćeno je iz FUP-a.\n- Kantonalno tužilaštvo Kantona Sarajevo je u svakom pogledu za intenziviranje zajedničkih aktivnosti sa Federalnom upravom policije, a na osnovu dosadašnje dobre saradnje koja može biti samo još bolja i jača, spremni smo da iskoristimo sve svoje kapacitete za rad na okončanju aktivnih istraga koje su trenutno naš prioritet - istakla je glavna tužiteljica Sarajlija, sa čim se usaglasio zamjenik direktora Korman ističući da je FUP konstantno na raspolaganju Kantonalnom tužilaštvu KS, kao i ostalim pravosudnim institucijama sa svim raspoloživim resursima.