Specijalno za Merkelovu: Ovim će Moskva ravniti Berlin - VIDEO | WebTribune\nHome SPEKTAR Specijalno za Merkelovu: Ovim će Moskva ravniti Berlin – VIDEO\nAngela Merkel, državna kancelarka Nemačke, odlučila je da na teritoriji Nemačke razmesti novi američki nuklearni arsenal, što je direktna konfrontacija Rusiji.\nNaime, Vašington u poslednje dve godine, od eskalacije rata u Ukrajini, ubrzano sprovodi širenje vojnih snaga, te protivraketnih sistema na teritoriji Evrope, odnosno, jačanje snaga NATO alijanse na evropskom kontinentu, a ovaj potez Nemačke je posebno značajan, jer je reč o saradnji dva politička giganta i odlučujuća faktora u NATO alijansi.\nNemački tv kanal ZDF je objavio da će SAD razmestiti u avionskoj bazi na teritoriji Nemačke 20 atomskih bombi tipa B61-12. Kremlj je najavio posle objave ove informacije od strane nemačke televizije da će zbog toga uvesti kontramere.\nOdluka Nemačke da na svojoj teritoriji razmesti američko nuklearno oružje povećava napetost u Evropi, narušava strateški balans i zahteva od Rusije da preduzme mere za zaštitu svoje nacionalne bezbednosti, rekao je novinarima pres sekretar ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\nPeskov nije saopštio kakve će to konkretne kontramere biti, ali gotovo je sigurno da će to biti ciljanje raketnog sistema iz Kaljiningradske oblasti na Nemačku.\nU slučaju vojnog sukoba sa Rusijom, Nemačka i nuklearni arsenal u Nemačkoj biće uništavan iz Kaljiningradske oblasti.\nKaljiningradska oblast je poznata po tome što je tamo razmešten ruski raketni sistem „Iskander“ i on se nalazi na 30 kilometara od švedskog ostrva Gotland.


Eva - Knjige na dlanu - [Knjiga]\nOnline prodaja knjiga I Kupite knjige na Akciji I Najveća online knjižara • Eva\nPočetak » Knjige » Eva\nAutor: Đovani Verga\nU Vašoj biblioteci objavljen je kratak roman italijanskog pisca Đovanija Verge. To je roman o neobičnoj, snažnoj ljubavi siromašnog obožavaoca i popularne glumice… Njegova opsednutost i njena lepota čine izuzetnu književnu čaroliju. Evina lepota prikazana je u neuhvatljivom trepetu bića i osećanja.\nGiovanni Verga (rođen 1840., Katanija, Sicilija – umro 27. januara 1922., Katanija), romanopisac, pisac kratkih priča i dramatičar, najvažniji iz italijanske realističke škole romanopisaca. Eva je roman Đovanija Verga koji je izdao i objavio u Milanu 1873. godine izdavač Treves.\n„Sreo sam se s ovom ženom dva puta – nije bila lepša od svih ostalih, niti elegantnija, ali nije izgledala kao niko drugi. U njegovim očima su bili fascinantni pogledi, poput pokvarenosti zamišljenog postojanja koje je bilo puno atrakcija“.\nEva je roman o neobičnoj, snažnoj ljubavi siromašnog obožavaoca i popularne glumice… Njegova opsednutost i njena lepota čine izuzetnu književnu čaroliju. Evina lepota prikazana je u neuhvatljivom trepetu bića i osećanja.\nViše od Autora: Đovani Verga\n605,00 RSD Dodaj u korpu


Visoki predstavnik EU - Lajčak: Razmjena teritorija Srbije i Kosova više nije tema dijaloga | Info-ks.net\n20.11.2020 u 09:44\nVisoki predstavnik EU Lajčak: Razmjena teritorija Srbije i Kosova više nije tema dijaloga\nEU nije saglasna sa filozofijom - šta god se dogovore dvije strane, treba prihvatiti, rekao je Lajčak.\nSpecijalni predstavnik EU-a za dijalog Srbije i Kosova Miroslav Lajčak izjavio je da Kosovo i Srbija demonstriraju posvećenost pregovorima i naveo da je optimista jer obje strane shvataju da im je to u interesu.\nTokom video telekonferencije, koju je organizovala Škola naprednih međunarodnih studija washingtonskog Univerziteta Johns Hopkins, Lajčak je ponovio očekivanje da sporazum o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa Kosovo i Srbija mogu da postignu u narednih nekoliko mjeseci, prenose Glas Amerike i agencija Beta.\n"Kada dijaloga nije bilo, bilo je nestabilnosti. Sada, kada dvije strane razgovaraju, to stvara utisak da su stvari pod kontrolom. Također, dijalog se ne može zaobići. Dvije strane žele evropsku budućnost i znaju da je jedini put za to kroz dijalog", rekao je Lajčak.\nUpitan da li se i kako može naći rešenje za očekivanja dvije strane, pošto Kosovo traži obostrano priznanje, dok se Srbija pita da li će i šta dobiti, Lajčak je kazao da o rješenju odlučuju tri strane.\n"U stalnom sam kontaktu sa svima, uključujući države članice EU-a jer i ona ovdje ima riječ. Ne želimo da imamo gubitnike i dobitnike jer želimo da svi budu pobjednici", rekao je Lajčak.\nNaveo je da razmjena teritorija "više nije tema dijaloga" i dodao da je to bilo pitanje koje je izazvalo negativne reakcije širom regije.\n"Mnogi su ukazivali da bi to značilo otvaranje Pandorine kutije. EU nije saglasna sa filozofijom 'šta god se dogovore dvije strane, treba prihvatiti'. Mi smo čuvari evropskih vrijednosti i rješenje treba da približi dvije strane i bude prihvatljivo Uniji. Rješenje treba da bude u duhu 21. a ne 19. vijeka", dodao je Lajčak.\nUpitan o trećim stranama koje nisu zainteresovane za rješenje spora Srbije i Kosova u okviru njihovog puta ka EU, Lajčak je, ne precizirajući o kojim se državama radi, rekao da ne treba brinuti dok je EU ozbiljna jer nema alternative evropskoj budućnosti.\n"Briga se može javiti samo ako zemlje Zapadnog Balkana prestanu da vjeruju u svoju evropsku perspektivu. Članstvo nije milostinja, to se zaslužuje reformama na osnovu kojih dobijete priliku da igrate u evropskoj ligi. To je zasnovano na razvijanju i poštovanju vladavine prava", kazao je Lajčak.\nOn je ukazao na značajnu ulogu SAD u oblikovanju Zapadnog Balkana.\n"Ne bismo bili uspješni bez partnera. SAD shvata da je EU rješenje za budućnost i to promovišu. U posljednje dvije godine u tome je bilo malo poteškoća, ali sada sa vjerovatnim izborom projektovanog predsjednika (Joe) Bidena očekujemo najbližu saradnju za dobrobit naroda koji žive na području Zapadnog Balkana", naveo je predstavnik EU-a.\nLajčak, koji je i specijalni predstavnik EU za regionalna pitanja Zapadnog Balkana, komentarisao je i odluku Bugarske da blokira početak pristupnih pregovora Sjeverne Makedonije sa Unijom zbog otvorenih historijskih i jezičkih pitanja između Sofije i Skoplja.\n"Princip EU-a je da bilateralna pitanja ne bi trebalo da otežavaju put ka Uniji. Te stvari je potrebno odvojiti, interpretiranje historije od puta napredovanja ka EU. Ne možete tražiti da neko prihvati vašu interpetaciju prošlosti kao što je to učinila Bugarska. Nadam se da će u vezi sa tim pitanjem za šest sedmica biti napretka", ukazao je Lajčak.\nBiH jedan od najvećih izazova\nKao jedan od najvećih izazova angažmana Evropske unije na Zapadnom Balkanu označio je Bosnu i Hercegovinu i naveo da se međunarodna zajednica na tom području bavi rješavanjem, uslovno rečeno: manjih, ali ne i beznačajnih pitanja.\n"Kako bi ta država trebalo da bude uspostavljena? Da ima jedan glas ili nekoliko, koliko ih je sada po Dejtonskom sporazumu. Nećemo uspeti da dođemo do funkcionalnosti dok ne uspjemo da dobijemo odgovor na to pitanje", rekao je slovački diplomata.\nLajčak, koji je od 2007. do 2009. godine bio visoki predstavnik EU-a u BiH, kazao je da je Dejtonski sporazum "stavio tačku" na najkrvaviji rat i stabilizovao tu zemlju, ali da je danas potrebno gledati dalje u budućnost.\nGovoreći o perspektivama napretka zemalja Zapadnog Balkana u eurointegracijama, Lajčak je Crnu Goru označio najnaprednijom, navodeći da je ona otvorila sva 33 pregovaračka poglavlja u pristupnom procesu i privremeno zatvorila tri poglavlja.\nKonstatovao je da je međutim Srbija 2020. godinu završila bez napretka, ne otvorivši nijedno pregovaračko poglavlje.\nMiroslav Lajčakdijalograzmjena teritorija


Malteški zdravstveni radnici idu u štrajk ako se ne otkažu glazbeni festivali Malteški liječnici i medicinske sestre zaprijetili su u petak da će štrajkati zbog zabrinutosti da četiri velika glazbena festivala na malom mediteranskom otoku mogu biti veliki rizik za širenje koronavirusa.\n31. 07. 2020. u 18:13 Hina\nMalteški liječnici i medicinske sestre zaprijetili su u petak da će štrajkati zbog zabrinutosti da četiri velika glazbena festivala na malom mediteranskom otoku mogu biti veliki rizik za širenje koronavirusa.\nMUMN je optužio premijera Roberta Abelu da je izabrao "pohlepne poduzetnike" ispred života ranjivih ljudi.\nMalta je ublažila restrikcije nametnute zbog koronavirusa između lipnja i srpnja, a Abela je rekao da je zemlja "otvorena za posao".\nMeđutim, porastao je broj zaraženih nakon što je kod posjetitelja partija, koji je trajao cijeli vikend, potvrđen koronavirus.\nBroj aktivnih slučajeva u zemlji porastao je u petak s 10 na 150 u zemlji, a više od polovica zaraženih, njih 85, migranti su koje je Malta spasila na moru.\nMinistar zdravstva Chris Fearne objavio je nove restrikcije za događaje s više od 100 ljudi u četvrtak, ali nova pravila nisu smirila protivnike održavanja festivala.


Predstavljanje "Družine Dardaneli" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Predstavljanje „Družine Dardaneli“\nU četvrtak, 15. septembra od 20.00, u Maloj sali Doma kulture „Studentski grad“ (Bulevar dr Zorana Đinđića 179) još jednom će biti predstavljena „Družina Dardaneli“.\nStrip Pavla Zelića i Dragana Paunovića objavljen je sredinom marta ove godine. Radnja stripa je smeštena u Srbiju, pred početak nekog drugačijeg 20. veka, u ambijent kafane „Dardaneli“, legendarnog boemskog stecišta koje se bori za opstanak pred naprednim građevinama jednog novog Beograda kakvog do tada nije bilo.\nScenarista Zelić i crtač Paunović oživeli su likove poznatih pisaca i čuvene književne junake iz klasika srpske, nemačke, francuske, ruske i češke književnosti koji su postojali ili su mogli postojati. Oživljavajući svet iz snova arhitektonskih i tehnoloških vizionara ali i svet noćnih mora inspirisanih mitovima i legendama, autori kombinuju te elemente na neočekivan i duhovit način. (DuB)\nTagovibg svaštara promocija strip\nPrethodni „Ekspedicija Inex film“ od 17. do 24. septembra\nSledeći O tajnama Novog Beograda


Obeležen Prešernov dan: Za još napredniju saradnju • Kovinac.rs - nezavisni informativni portal\nObeležen Prešernov dan: Za još napredniju saradnju\n8. februara 2018. n.budisavljevic\nPrešernov dan je jedan od najvećih slovenačkih kulturnih i državnih praznika. Pored Slovenije, gde se obeležava od 1941., slave ga Slovenci u čitavom svetu. U Južnom Banatu od pre pet godina, najviše zahvaljujući pančevačkom (i južnobanatskom) udruženju Slovenaca Logarska dolina, čulo se, danas, u pozorišnoj sali kovinskog Doma kulture. Kovinu je, naime, ove godine pripala čast da bude domaćin centralne proslave slovenačke dijaspore u Srbiji. Skup je počeo intoniranjem himni dveju država u izvedbi školskog hora OŠ Đura Jakšić – slovenačke „Zdravice“ čiji je autor upravo najvći slovenčki pesnik France Prešern, i srpske, „Bože pravde“, koju je komponovao Davorin Jenko, kojeg potpisuju kao slovenačkog, ali i srpskog kompozitora, primetila je u svom obraćanju predsednica opštine Kovin Sanja Petrović.\nSvečanost je otvorio, pozdravnim govorom Josip Veber, predsednik udruženja Logarska Dolina, koji je istakao da se u Kovinu Prešernov dan praznuje, ponajviše, zahvaljujući kontaktu koji je sa njim pre par godina uspostavio Kovinac Aleksandar Ermenc.\nGoste je, potom, pozdravio, i ambasador Slovenije u Srbiji Vladimir Gasparić, s posebnim osvrtom na prisustvo beogradskog nadpiskupa monsinjora Stanislava Hočevara.\nZahvalnost domaćinu, ali Logarskoj Dolini, izrazio je i Saša Verbić, predsednik Saveta slovenačke nacionalne manjine, goste u prepunoj sali pozdravila je i predsednica opštine Sanja Petrović.\nPo poslednje održanom popisu na teritoriji opštine Kovin živi svega 33 građana koji se izjašnjavaju kao Slovenci, ali je uticaj i uloga Slovenaca na ovom tlu mnogo je veća, istakla je Petrović. Podsetila je na ulogu šezdesetak slovenačkih porodica koje su se u drugoj polovini prošlog veka doselile u Kovin u cilju razvoja kovinske bolnice:\n„Deo njih se vratio u Sloveniju , a oni koj su stali postali su naše drage komšije i prijatelji.\nOvo je za mene i moje saradnike signal da je potrebna još naprednija saradnja, pored kulturne i privredne“, rekla je predsednica Petrović pozivajući se na nedavni sastanak premijera dveju zemalja Miroslava Cerara i Ane Brnabić, gde je rečeno da će Slovenija nastaviti da podržava evropsku perspektivu Srbije:\n„ Nove generacije daju nam nadu da davno stvorene veze predaka ostaju.“\nPrisutne je, putem video poruke, pozdravio i minisitar za dijasporu u Vladi republike Slovenije Goran Žmavc.\nDo kraja, publika je mogla da uživa u predstavam osnovaca kovinske OŠ Đura Jakšić i OŠ Olga Petrov iz Banatskog Brestovca, kao i članovima Logarske doline, ali i da se (opet, putem velikog ekrana) podseti lika i dela France Prešerna, ali i nekih velikih hitova slovenačke muzičke scene od kojih je svakako najpoznatiji evrovizijski nastup iz 1975. godine slovenačke grupe Pepel in kri „Den Ljubezni“ (inače omiljene numere Đorđa Čvarkova iz Državnog posla).\n(na slici predsednica opštine u društvu ambasadora Vladimira Gasparića i nadbiskupa Stanislava Hočevara)\nKultura, Naslovnadan, prešernov\nPrvi poraz fudbalera u pripremnom periodu\nJoš jedna uspešna akcija pančevačkog MUPa – amfitamin, marihuana i, naravno, vagica\n7. februara 2018. n.budisavljevic\nKovin domaćin Prešernovog dana\nKovin će ove godine biti domaćin centralne proslave Prešernovog dana u Srbiji koji se tradicionalno obeležava...\n11. maja 2021., 21:15


Banjski kompleks “Zlatar” ide u treći krug - Grad Prijepolje\nпетак, 24. јануара, 2020.\nNova Varoš – Imovina bivšeg Rehabilitacionog centra „Zlatar“ nije dobila novog vlasnika ni u drugom pokušaju, pa bi Republička direkcija za imovinu i Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje uskoro trebali da raspišu novi oglas za prodaju banjskog kompleksa na deset hektara.\nRH Centar Zlatar ide u treći krug, foto: www.ppmedia.rs A.Rovčanin\nBanjski kompleks „Zlatar“ ponuđen je krajem decembra po ceni od 3.125.454 evra, koja je za 20 posto niža od procenjene vrednosti. Кako su danas za „Varoške novine“ rekli u Republičkoj direkciji za imovinu, ovaj put prodajnu dokumentaciju otkupila je samo jedna kompanija ali ni ona nije u predviđenom roku uplatila depozit, što je bio uslov. Prvi oglas za prodaju objavljen je u oktobru i tada je početna cena iznosila 3.906.818 evra.\nBanjski kompleks za prevenciju, lečenje i rehabilitaciju kardiovaskularnih oboljenja „Zlatar“ podignut je na 1.235 metara nadmorske visine, na najlepšem delu planine. Ukupna površina objekta zdravstvene namene koji se prodaje iznosi 12. 298 kvadtarnih metara, a u ponuđenom paketu je i osam parcela, pojedinačne površine od 175 do čak 17.000 kvadratnih metara.\n-Interesovanja ima, i samo je pitanje dana kada će Banjski kompleks „Zlatar“ dobiti novog vlasnika. Кo god da to bude mi ga očekujemo raširenih ruku, jer će puštanje u rad bivšeg RH centra dati novi zamajac razvoju turizma na Zlataru – kaže predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljević.\nNekadašnji RH centar Zlatar, sa 330 ležaja, bio je uzdanica razvoja turizma na Zlataru. U vreme svog najvećeg sjaja ova ustanova je godišnje ostvarivala preko 70.000 noćenja, a za četiri decenije ovde je lečeno više od 100.000 pacijenata. Na Centar “Zlatar” katanac je stavljen pre više od jedne decenije zbog ogromnih dugovanja koja su premašila iznos od 140 miliona dinara. Nakon toga bilo je više inicijativa da se on oživi, ali bez uspeha, pa je objekat poprilično propao pod teretom nebrige i vremena.\nThe post Banjski kompleks “Zlatar” ide u treći krug appeared first on PPmedia.\nKljučne reči: Banjskiidekomplekszlatarкругтрећи


FONDACIJA „ZAJEDNIČKI PUT“: KUPOVINOM U ZAŠTITNOJ RADIONICI PODRŽATI INKLUZIJU - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nFondacija “Zajednički put” iz Prijedora pozvala je sve sugrađane, institucije, javne ličnosti, privrednike i sve goste koji dolaze u ovaj grad da posjete Zaštitnu radionicu u centru grada i kupe ručne radove osoba sa smetnjama u razvoju.\n“To su krojački, bravarski i proizvodi od drveta, unikatni nakit, dekupaž, vez, heklanje, odjeća za bebe i odrasle, ženske torbe, novčanici, umjetničke slike, lutke, lampe, futrole za mobilne telefone, privjesci, slavske flaše i ikone po cijenama nižim u odnosu na slične proizvode u komercijalnim radnjama”, saopšteno je danas iz ove fondacije.\nUčenici sa poteškoćama u razvoju Javne ustanove Centar “Sunce”, štićenici Udruženja roditelja djece sa poteškoćama u razvoju “Neven”, te članovi omladinskih organizacija, srednjoškolci i nezaposleni mladi ljudi iz Prijedora u protekla tri mjeseca proizveli su 1.467 različita proizvoda iz oblasti starih umjetničkih zanata ukupne prodajne vrijednosti 11.943 KM.\n“Od proizvedenih rukotvorina u prva tri mjeseca prodato je 148 proizvoda, čime su mladi ostvarili pravo na naknadu troškova za proizvodnju u vrijednosti od 1.183 KM. Na stanju Zaštitne radionice trenutno je neprodatih 1.319 artikala širokog asortimana”, navodi se u saopštenju.\nDirektor Fondacije “Zajednički put” Bojana Bojanić ističe da se kupovinom ovih proizvoda pomaže ne samo održivost i nastavak projekta Zaštitne radionice, već i odvijanje praktične nastave u Centru “Sunce”, funkcionisanje dnevnog centra Udruženja “Neven”, te daje podrška nezaposlenim i kreativnim mladim ljudima prijedorske regije da ostvare prihode i osjete se korisnim u zajednici.\nTroškove poslovanja radionice, koji mjesečno iznose više od 1.000 KM, u cjelini pokriva Fondacija, odnosno njen osnivač i predsjednica Semira Hofman.\nRadionica je rezultat projekta Inkluzivno preduzetništvo, a finansijski su je podržali i grad Prijedor, Fondacija “Mozaik” Sarajevo, Austrijska razvojna agencija, organizacija “Svjetlo za svijet” /Light for the World/ i Ministarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske.\nFondacija Zajednički put, inkluzija, zaštitna radionica\n« MLADI INOVATORI IZLOŽILI RADOVE\nREPERTOAR – KINO KOZARA: BEZVREMENSKA ADALINA »


8. октобра 2019. Novi Sad, Servisne, Vesti\n„Novosadska toplana“ Novi Sad u sredu,9. oktobra, počinje sa radovima na izgradnji vrelovodnog priključkaza objekat u Hilandarskoj ulici broj 2, zbog čega će biti izmenjen režim saobraćaja u zoni radova. Saobraćaj će biti zabranjen u delu Hilandarske ulice od broja 2 do raskrsnice sa Masarikovom ulicom, tako da će biti onemogućen ulaz u Hilandarsku ulicu sa Žitnog trga, kao i izlaz iz Hilandarske ulice prema Žitnom trgu i Masarikovoj ulici. Takođe, zabranjuje se skretanje iz Masarikove ulice levo ka Hilandarskoj ulici a iz smera Slovačke ulice Hilandarska ulica postaje slepa. Ovi radovi trajaće do do 31. oktobra i neće uticati na kvalitet grejanja.


Ukidanje viza izvjesno\nČekanje redova ispred ambasada će uskoro biti prošlost\nMinistarstvo inostranih poslova Slovenije sa optimizmom očekuje da će biti prihvaćena inicijativa te zemlje da bezvizni režim za Crnu Goru, Srbiju i Makedoniju počne da se primjenjuje od 19. decembra.\nPrvobitno je ukidanje viza za putovanje u Evropsku uniju bilo najavljeno za 1. januar sledeće godine.\nPredstavnik Službe za odnose s javnošću slovenačkog Ministarstva inostranih poslova Boštjan Lajovac rekao je za list "Dan" je da Slovenija tom inicijativom želi da pošalje jasnu poruku podrške zemljama regiona.\n„Ukidanje viznog režima prije najavljenog roka je pozitivan signal za Crnu Goru, Srbiju i Makedoniju i svojevrsno priznanje da su te zemlje na dobrom putu u procesu evropskih integracija“, izjavio je Lajovac.\nPrema njegovim riječima, konačna odluka kojom treba da bude prihvaćena inicijativa Ljubljane praktično je samo stvar formalnosti rekavši da je jedino preostalo da se o inicijativi Slovenjije izjasne Savjet Evropske unije i Evropski parlament.\n„Međutim kada nešto prođe na Radnoj grupi praksa je da uglavnom na kraju bude i usvojeno. Postoje veoma dobri izgledi da inicijativa Slovenije bude prihvaćena tako da će građani Crne Gore, Srbije i Makedonije moći od 19. decembra da putuju bez viza“, rekao je Lajovec za "Dan".


Izvor: B92, 19.Jan.2021, 00:40\nDve osobe se vode kao nestale posle lavine u odmaralištu u ruskom regionu Dombaj, na Kavkazu.\nU lavini je život izgubila jedna osoba, saopšteno je večeras iz ruskog Ministarstva za vanredne situacije.\n"Utvrđuje se gde se nalaze dve osobe", rekli su iz ruskog ministarstva agenciji Tas s i dodali da je na telefonsku liniju stiglo 29 telefonskih poziva.\nOperacija traganja i spasavanja obustavljena zbog nepovoljnih vremenskih uslova - snežne padavine i vetar do 25 metara u sekundi, a ponovo će se pokrenuti nakon izlaska sunca, saopštilo je ministarstvo.\nPrema Ministarstvu za vanredne situacije, lavina se obrušila na skijašku stazu i zatrpala dve prikolice na mestu za iznajmljivanje skijaške...\nDve osobe se vode kao nestale posle lavine u odmaralištu u ruskom regionu Dombaj, na Kavkazu....U lavini je život izgubila jedna osoba, saopšteno je večeras iz ruskog Ministarstva za vanredne situacije...- Utvrđuje se gde se nalaze dve osobe - rekli su iz ruskog ministarstva i dodali da je na telefonsku...


Srbija na začelju u Evropi po primeni alternativnih sankcija | EurActiv Srbija\nU Evropi raste broj osoba koje služe vanzavodske sankcije i mere, poznate i kao alternativne sankcije, a istovremeno opada broj lica koja izdržavaju zatvorsku kaznu, ali je Srbija po primeni alternativnih sankcija u Evropi na samom začelju, pokazao je najnoviji izveštaj Saveta Evrope (SE). Savet Evrope podseća da već godinama poziva zemlje članice da što je moguće češće primenjuju alternativne sankcije i mere umesto zatvorskih, pošto one mogu efikasno da doprinesu integraciji prestupnika u društvo, unaprede funkcionisanje zatvorskog sistema i spreče prenatrpanost zatvora.\nU Evropi je 31. januara 2018. vanzavodske sankcije pod nadzorom nadležnih nacionalnih službi služilo 1.810.357 ljudi, što je u proseku 169 osoba osuđenih na neku vanzavodsku kaznu na 100.000 stanovnika, navodi se u izveštaju SE o alternativim sankcijama u Evropi objavljenom 21. maja.\nBroj osoba koje su služile neku vrstu krivične sankcije u zajednici u Srbiji je početkom januara 2018. iznosio 24,4 na 100.000 stanovnika i bio je daleko niži od evropskog proseka - 169, odnosno najniži među 47 zemalja članica SE obuhvaćenih izveštajem.\nZemlje sa najvećim brojem lica osuđenih na alternativne sankcije bile su 2018. godine Turska (471 na 100.000 stanovnika), Belgija (426), Velika Britanija (411), Litvanija (392), Rusija (350), Rumunija (343), Letonija (333), a taj broj je iznad evropskog proseka i u Moldaviji, Portugalu, Francuskoj, Holandiji, Češkoj, Slovačkoj i na Malti.\nVisoki brojevi u jednom broju zemalja ukazuju na trend brze ekspanzije ustanove vanzavodskih sankcija, pa je u većini zemalja broj osoba koje izdržavaju neku alternativnu kaznu premašio broj zatvorenika, navodi se u izveštaju SE.\nSE, međutim, ukazuje da Švajcarska i Norveška spadaju među zemlje sa procentualno malim brojem lica koja izdržavaju bilo kakvu krivičnu sankciju.\n: Zatvori u Srbiji i dalje pretrpani\n: Tri godine podrške usklađivanju sa evropskim standardima u Srbiji


Banjaluka pomaže Bihaću – 10.000 KM za kupovinu cisterne za distribuciju vode u kampu Vučjak | BL Portal\nBanjaluka pomaže Bihaću – 10.000 KM za kupovinu cisterne za distribuciju vode u kampu Vučjak\n24. Oktobra 2019. 16:37\nObjasnio je da će se na dnevnom redu zasjedanja Skupštine grada 5. novembra biti odluka kojom je planirano po 10.000 KM za svaku humanitarnu akciju pojedinačno.\n– Bihać se suočava sa humanitarnom katastrofom, ogromnim brojem migranata i vrlo nepovoljnim uslovima za život i na ovaj način, odobravanjem određenih sredstva želimo im pomoći da u nabavci cisterne koja će snabdijevati migrante vodom za piće na Vučjaku – naveo je on.\nDodao je da se druga odnosi na Udruženje Odbor za pomoć Kosovu i Metohiji u RS za pomoć u izgradnji zgrade Dnevnog centra „Podrži me – 9. januar“.\nPredsjednik Skupštine grada Zoran Talić je rekao da će naredna Skupština grada imati posebnu socijalnu notu, jer se Banjaluka uključuje u pomoć lokalnim zajednicama kojima je ta pomoć neophodna.\nBanjaluka – Osuđen serijski pljačkaš sportskih kladionica\nOdržana 43. sjednica Vlade Republike Srpske


Kremlj ne vidi Navljnog kao prijetnju\nAleksej Navaljni na protestima u Moskvi 28. januara 2018.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je dan nakon protesta u Moskvi i drugim gradovima Rusije, da na opozicionog lidera Alekseja Navaljnog ne gledaju kao na prijetnju.\nPortparol Kremlja je na pitanje novinara u ponedjeljak, dan nakon što su hiljade ljudi demonstrirale u Moskvi i drugim gradovime Rusije u znak podrške Alekseju Navljnom, koji je pozvao na bojkot martovskih izbora koje će, prema svim procjenama Putinu osigurati još jedan šestogodišnji mandat, na puitanje da li na Navaljnog gledaju kao na političku prijetnju rekao:"Ne"\n"Popularnost Vladimira Putina doseže van granica Rusije" rekao je Peskov.\n"Mislim da niko ne može sumnjati da je Putin apsolutni lider u javnom mnjenju, apsolutni lider političkog Olimpa ...sa kojim teško da iko može ozbiljno da se takmiči u ovoj fazi" dodao je Peskov.\nNekolicina pristalica opozicionog lidera Alekseja Navljnog, uključujući i nekolicini članova njegovog užeg tima određene su kazne od 10 do 30 dana zatvora nakon što su prema sudu krivi zbog narušavanja mira na javnim demonstracijama i zbog opiranaja policiji.\nSam Navaljni juče je takođe bio priveden pa pušten.\nRuska izborna komisija diskvalifikovala je Alekseja Navljanog zato što je ranije osuđen zbog pronevjere, u optužnici koja se uveliko smatra politički motivisanom i zbog koje se žalio Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu.


sreda, 3. februar 2016. 23:06h\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije zalaže se za unapređenje sistema zdravstvene zaštite u Pančevu, jer lečenje u pančevačkoj Opštoj bolnici predstavlja podvig kako za bolesnika, tako i za porodice i osoblje ove ustanove zbog neadekvatnih uslova, nedostatka lekova, opreme, kadrova i prostora.\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije zalaže se za unapređenje sistema zdravstvene zaštite u Pančevu, saopšteno je na konferenciji za novinare GO SPS\nOpšta bolnica u Pančevu smeštena je u osam posebnih zgrada starijih od 40 godina, koje nisu funkcionalno povezane. Najlošije stanje je u Internističkom bloku glavne zgrade Bolnice, gde je smešteno i najveće odeljenje u Bolnici – Interno odeljenje, a najbolje u renoviranom Hiruškom bloku glavne zgrade. Gradski odbor Socijalističke partije Srbije smatra da se ovi problemi mogu rešiti organizovanjem rada bolnice “pod jednim krovom” uz međusobnu funkcionalnu povezanost i mogućnost transporta bolesnika u krevetu, iz jedne jedinice u drugu.\n“Otvorena vrata – za zdravstvo” za sve Pančevce\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije od ponedeljka, 8. februara počinje sa sprovođenjem akcije “Otvorena vrata - za zdravstvo”.\nVrata prostorija Socijalističke partije Srbije, u Ulici Žarka Zrenjanina broj 17, svakog ponedeljka, od 17 do 18 časova, biće otvorena za sve Pančevce, kojima su potrebni saveti, razgovori i konsultacije sa lekarima i medicinskim osobljem.\nOvog ponedeljka u prostorijama SPS-a dežuraće doktor Stanislav Milošević, internista-kardiolog.\nPoziv za učešće u akciji “Otvorena vrata – za zdravstvo” upućen je svima, koji žele da se uključe. Za dodatne informacije možete se javiti na telefon Gradskog odbora SPS-a 347-022.\nMi se zalažemo da sva odeljenja i hirurškog i internističkog bloka, budu pod istim krovom, kako bolesnik ne mora da bude transportovan sa Neurologije da bi uradio rendgen ili skener pluća da dođe do bolnice ili nekih drugih dijagnostičkih procedura koje bi morale da se odrade i u vreme leta, kada su visoke temperature, ili zimi, kada su niske temperature i kada je sneg, izjavio je dr Rastko Guberinić, predsednik Saveta za zdravstvo Gradskog odbora SPS-a.\nBudući da se uskoro očekuje proces akreditacije u Opštoj bolnici, Gradski odbor Socijalističke partije Srbije konstatuje da upravo ocenjivanje kvaliteta rada ove zdravstvene ustanove treba iskoristiti za definisanje potrebnih promena i prioriteta za unapredjenje sopstvenih usluga.\nNeophodno je uložiti u opremu, uslove rada i novu tehnologiju, jer medicinska opremljenost Opšte bolnice je nedovoljna i skoro svakom odeljenju i službi nedostaje neophodna oprema,a postojeća je stara. Brojni problemi se moraju sveobuhvatnije rešavati da bi se došlo do pravog rešenja i da bi naši sugradjani imali pristojne uslove za lečenje i oporavak u našoj bolnici, rekao je dr Stanislav Milošević, član Saveta za zdravstvo Gradskog odbora SPS-a.\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije podseća da primarna zdravstvena zaštita mora biti dostupna svima, na što jednostavniji način, bez obzira na mesto boravka i zalaže se da se uspostavi bolja organizacija u sekundarnoj i tercijalnoj zdravstvenoj zaštiti. Pošto zdravstveni sistem čine zdravstveni radnici i gradjani, svako od nas ima mogućnost da ga učini boljim, pa ćemo ponovo inicirati uvodjenje porodičnog lekara, poboljšati način zakazivanja pregleda, a zalagaćemo se i za skraćenje lista čekanja za preglede i operacije, sva sa ciljem da pacijenti budu zadovoljni.\ndr rastko guberinić


Demonstrant drži poster sa prerađenom fotografijom Angele Merkel ispod koje piše "Angela mora da ode", u Kemicu, istočna Nemačka, 1. septembra 2018.\nKombinovana podrška koaliciji nemačke kancelarke Angele Merkel i njenih partnera, Socijaldemokrata (SPD) na levom centru, dostigla je najniži nivo kada je reč o bilo kojoj vladi "velike koalicije" koja je ranije postojala, pokazalo je istraživanje objavljeno u nedelju.\nDve nemačke najveće partije imale su komplikovano leto i oslabljene su unutrašnjim sukobima zbog imigracije, koji se rasplamsavaju nakon nasilnih desničarskih demonstracija u istočnonemačkom gradu Kemicu, koje su usledile nakon što je jedan Nemac izboden, a dvojica migranta zbog toga uhapšena.\nIstraživanje kuće Emnid urađeno za nedeljnik Bild am zontag pokazalo je da je podrška Merkelinoj Hrišćansko-demokratskoj uniji (CDU) i njenim bavarskim saveznicima, Hrišćansko-socijalnoj uniji (CSU), palo za jedan procentni poen, na 29 odsto.\nNa izborima prošlog septembra, blok CDU/CSU osvojio je bio 32,9 odsto glasova.\nIstraživanje je pokazalo i pad podrške SPD-u za dva procentna poena, ih sada podržava 17 odsto ispitanih. Na prošlogodišnjim izborima, nemačke socijaldemokrate imale su 20,5 odsto glasova.\nKombinovani rezultat od 46 odsto podrške najniži je za bilo koju dosadašnju koaliciju CDU/CSU/SPD. Podsetimo, taj savez stranaka takođe je bio na vlasti od 2005. do 2009. godine i od 2013. do 2017.\nIstraživanje je sprovedeno među 2.472 glasača u periodu od 30. avgusta do 5. septembra.\nPodrška za antiimigrantsku Alternativu za nemačku (AfD) nepromenjena je u odnosu na prethodne nedelje i izosi 15 odsto, pokazalo je istraživanje. Ekstremno levu Linke podržava 10 odsto ispitanih.\nZeleni su neprimenjeni na 14 odsto podrške, a probiznis Slobodne demokrate (FDP) ostaju na devet odsto.\nPodrška drugim partijama zbirno je porasla sa dva na šest odsto.


U Priboju se gradi prva toplana na biomasu u Srbiji. Izgradnja ove toplane doprineće boljoj energetskoj efikasnosti i kvalitetu energije koju će koristiti građani ovog grada i u velikoj meri će doprineti zaštiti životne sredine, jer se smanjuje emisija štetnih gasova za najmanje 70 odsto. Radove na izgradnji toplane obišla …\nMionica je prva lokalna samouprava u Srbiji čija je toplana prešla sa upotrebe uglja i mazuta na upotrebu biomase. Prelazak na biomasu kao obnovljiv izvor energije uticao na smanjenje PM čestica u vazduhu i do 10 puta, a ministarka Irena Vujović naglasila je da je to važan korak ka čistijem …\nIzgradnja nove toplane u Priboju počela je u septembru prošle godine, a ovih dana stigli su delovi kotla na biomasu. Zahvaljujući drvnoj biomasi koja će biti korišćenja za rad ove toplane, značajno će biti smanjemo aerozagađenje u ovom gradu. Kako se navodi na sajtu opštine svi radovi teku po predviđenom …\nKenijska kompanija „Saniranje“ (Sanivation) našla je neverovatan način da iskoristi ljudski otpad, zahvaljujući briketima od ljudskih fekalija. Briketi služe kao zamena za fosilna goriva, drvo i ugalj, pri čemu smanjuju emisiju gasova i efekat staklene bašte. Međutim, kako objašnjava glavni operativni direktor i suosnivač Emili Vuds, da vam neko ne …\nPriboj gradi toplane na drvnu biomasu\nGradnja nove toplane u Priboju počela je krajem septembra i kada bude završena koristiće drvnu biomasu, pa će tako problem aerozagađenja biti rešen u gradu na Limu, kažu za Novu ekonomiju predstavnici lokalne samouprave. “U toplani će se koristiti drvna sečka proizvedena na teritoriji opština Priboj, Prijepolje i Nova Varoš. …\nZavršena konferencija “SEE ENERGY- Connnect & Supply II”\nU organizaciji Nacionalne asocijacije za biomasu “SERBIO” i nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ DKTI i AMBERO Consulting, uz prisustvo domaćih i stranih učesnika, predstavnika različitih nivoa vlasti, stručnjaka iz oblasti energetike, proizvođača, privrednika i korisnika biomase, 01. i 02. oktobra diskutovalo se u Novom Sadu, u “SHERATON” hotelu o …\nNepregledna polja smilja i lavande, na kojima se pažljivo neguje i bere ovo aromatično bilje, ovog puta nisu atrakcija na Mediteranu, već u Istočnoj Srbiji. U mestu Gornja Mutnica, nedaleko od Paraćina, na oko 315 hektara plantaža srpsko-belgijske kompanije Sanicula, organski se uzgajaju i druge mediteranske kulture: matičnjak, timijan i …


CP podneo krivičnu prijavu protiv MCP i Vlade Georgieva\nTanjug 16. avgusta 2019. 09:30\nPODGORICA – Crogorski pokret (CP), koji je pre četiri godine godine osnovan kao udruženje s ciljem da afirmiše crnogorske vrednosti, podneo je krivicnu prijavu Vrhovnom državnom tužilaštvu protiv Mitropolije crnogorsko-primorske (MCP) i muzičara Vlada Georgieva, s obrazloženjem da su počinili krivična dela protiv ustavnog uređanja i bezbednosti Crne Gore i izazivanja nacionane, rasne i verske mržnje.\nProšlog vikenda u Herceg Novom je, naime, održana manifestacija „Trg od ćirilice“, a tokom humanitarnog koncerta „Za naše Kosovo i Metohiju“, koji je održan u okviru te manifestacije, Georgiev je pevao tradicionalne pesme „Tamo daleko“ i „Crna Gora i Srbija to je jedna familija“.\nKrivičnu prijavu protiv organizatora ove manifestacije ranije je najavilo Ministarstvo kulture Crne Gore zbog, kako je bilo navedeno, „kršenja niza zakonskih odredbi, isticanje simbola drugih država, skrnavljenje državne himne i gotovo nezaobilaznih političkih i nacionalističkih poruka“.\nIz CP navode da su na pomenutom koncertu istupima govornika, podržanih, kako kažu, „organizovanim klerofašističkim divljanjem mase huligana, vređali Crnogorci i Crna Gora i prizivala okupacija zemlje“, preneo je portal RTCG.\nIzvodile su se, kažu, pesme „Tamo daleko“ i „Crna Gora i Srbija to je jedna familija“, koje su „osobenom interpretacijom pevača Vlada Georgieva, menjanjem određenih reči, sugerisale da su delovi Crne Gore Srbija i da je Crna Gora podređena Srbiji”.\nIZ CP kažu da je poznato da je Vlado Georgiev, izvodeći pesmu „Tamo daleko“ po Srbiji, pevao stihove „Tamo daleko daleko, daleko kraj mora, tamo je Herceg Novi, tamo je Srbija“.\n“Ovaj put je pevajući o Srbiji ‘kraj mora’, jasno, u pregrejanoj nacionalističkoj atmosferi, asocirao na navedene stihove u kojima se Herceg Novi smešta u Srbiju“., navodi se u saopštenju ovog udruženja, čiji je jedan od osnivača Steovo Vučinić, koji je i predsednik Saveta kanonski nepriznate Crnogorske pravoslavne crkve.\nSmatraju da naknadni pokušaj da se, kako tvrde, relativizuje odgovronost samo su pokušaj da se prikrije jasna namera izazivanja nacionalističke euforije, a posebno što se u publici nalazio veći broj turista iz Srbije i imajući u vidu da se Herceg Novi u Srbiji predstavlja kao „srpski grad“.\nTo je, smatraju u CP, dovelo do toga da „Mitropolija crnogorsko-primorska još još bezobzirnije ne poštuje zakone Crne Gore, vređa pripadnike crnogorske i drugih nacija, vernike tzv. CPC, inovernike i ateiste, prepravlja crnogorsku baštinu, gradi bez dozvole, poziva svoju pastvu na fizičko nasilje i suprostavljanje državnim organima“.


Indijski upad na tržište vakcina: Šta rizikuje Narenda Modi, šta konkurencija - Ekonomske Vesti\nIndijski upad na tržište vakcina: Šta rizikuje Narenda Modi, šta konkurencija\n5. jan. 2021 5. jan. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nUpad Indije na svetsko tržište vakcine, koji je odmah podržao Brazil, naišao je na oštre kritike u Evropi i SAD. Prenosimo veoma oštar komentar nemačkog lista Handelsblatt na čijem je udaru predsednik Induja Narenda Modi.\nIndija odobrila indijsku vakcinu protiv Covid-19\n„U globalnom prepucavanju oko oskudne količine vakcine, velike zemlje u razvoju ne mogu sebi dozvoliti da čekaju na isporuku iz Evrope i Zmerike onoga što im je preteklo. One se zato s pravom oslanjaju na inovacionu snagu sopstvene farmaceutske industrije i smatraju da su na dobrom putu: posle Kine i Rusije, sada je i Indija odobrila vakcinu protiv Covid-19 razvijenu u sopstvenoj zemlji. Uzimajući u obzir da u državama više od jedne trećine svetskog stanovništva čeka na vakcinu, svaka dodatna mogućnost za imunizaciju sigurno je dobra vest.\nAli, kao ranije ruske i kineske vlasti i indijske vlasti sad prave istu grešku, pa radije rade brzo nego temeljno. Vlada premijera Narednde Modija odobrila je sada vakcinaciju vakcinom, koja se još nalazi usred kliničkih ispitivanja i svoju efikasnost, po mišljenju zdravstvenih eksperata, još dugo neće dokazati.\nDa Modi, imajući u vidu velike izazove, želi da za nekoliko meseci, po kratkom postupku, vakciniše milijardu stanovnika, razumljivo je. Ali, upitna skraćivanja mogu njegovom cilju na kraju više da štete nego koriste: jer sumnje koje se sada iznose zbog postupka odobravanja, prete da se narednih nedelja odraze na spremnost na vakcinisanje.\nPri tome postoji sumnja da Modi na odobravanje prve indijske vakcine protiv Covid-19 ne gleda samo sa zdravstvenog stanovišta, nego u njemu vidi i idealnu priliku za sopstvenu reklamu: političaru, koji je poznat po daru za samopromociju, bilo je potrebno samo nekoliko rečenica da pohvalu indijskim naučnicima prevede na svoj projekat „Made in India“, sa kojim on subkontinent želi da pozicionira kao novu specifičnu težinu u globalnom lancu snabdevanja.\nU svom govoru predsednik vlade je rekao da nije primarno o tome reč da se svetsko tržište preplavi indijskim proizvodima, nego da on želi da poveća globalnu prihvatljivost robe iz svoje zemlje. Modi izgleda veruje da mu udarni naslovi o inovacionoj sposobnosti indijske farmaceutske industrije u korona krizi mogu doneti željenu pozitivnu pažnju.\nAli njegov račun bi mogao da se pokaže kao pogrešan: ko za ljubav efektnog nastupa radije ignoriše uznemirujuće činjenice,brzo može da se spotakne. A baš kad se radi o vakcini za stotine miliona ljudi, pogrešni koraci se ni u kom slučaju ne mogu prihvatiti“, navodi se u komentaru lista Handelsblatt.\n← Očekuje se da Indija zabrani izvoz vakcine protiv Covid-19\nIndijci fanatično traže način da investiraju u indijsku vakcinu →


Preporuke POSP-a: Poziv vlasti da sprovede izborne reforme, opoziciji da prekine bojkot - European Western Balkans\n11. zasedanje POSP-a; Foto: Tanjug / Bojan Stekić\nBEOGRAD – Potrebno je da se u potpunosti primene sve preporuke misije OEBS-a, kao i da se postigne dodatan napredak u sferi slobode izražavanja, stoji u preporukama jedanaestog zasedanja Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje koji je održan juče i danas u Beogradu. Opozicija se poziva da prekine bojkot parlamenta i izbora 2020.\nKako stoji u preporukama, koje zajednički usvajaju predstavnici Evropskog parlamenta i Narodne skupštine Srbije, učešće na izborima i u radu parlamenta su kamen temeljac demokratskog društva.\nOpozicija se takođe poziva da zauzme proaktivan stav i uzme učešća u dijalogu pod posredstvom Evropskog parlamenta sa ciljem unapređivanja kvaliteta dijaloga u Narodnoj skupštini i predizbornog okruženja pred izbore 2020.\nVlast se, sa druge strane, poziva da u potpunosti primeni preporuke OEBS-ove misije za posmatranje izbora. S tim u vezi se pozdravlja uspostavljanje međuvladine radne grupe.\nTakođe se podvlači važnost slobode izražavanja i medija i poziva se na dalji napredak u tim medijama. Takođe se naglašava potreba za prevencijom i sprovođenjem istrage u slučaju pretnja, zastrašivanja, uznemiravanja, govora mržnje i fizičkih napada na novinare.\nPozdravlja se učešće organizacija civilnog društva u unapređivanju pravnog okvira za sprovođenje izbora i izbornih praksi i osuđuje se verbalni i fizički napadi, pritisci i negativna kampanja prema civilnom društvu.\nSrbija se takođe poziva da progresivno uskladi svoju spoljnu politiku sa EU i da, u odnosima sa regionom, stvori klimu za rešavanje otvorenih pitanja i intenzivniju saradnju. Podvukla se potreba za konstruktivno učešće u dijalogu sa Prištinom kako bi se postigao pravno obavezujući sorazum o normalizaciji, uz istovremeno žaljenje zbog carina od 100% koje je uvela kosovska vlada.\nEvropski parmanentNarodna skupštinaOEBSPOSP\nVučić prmio akreditive šefa Delegacije EU


Take Over - jedna uspešna priča | Kaleidoskop\nKolarčeva zadužbina je protekle dve godine bila partnerska organizacija na projektu TAKE OVER, podržanom programom Kreativna Evropa. Tokom projekta implementiran je model Saveta mladih, namenjen uvođenju mogućnosti da se donošenje programskih i drugih odluka u ustanovama i organizacijama delegira i na mlađe generacije.\nPovodom završetka projekta, vođa projekta Jasna Dimitrijević, koja je i upravnica Kolarčeve zadužbine, objašnjava za Kaleidoskop da je tema projekta bila razvoj publike kojom su se učesnici bavili kroz različite forme. „Od mentorskog rada sa članovima Saveta mladih, drugi deo je bio edukacija i šta su sve mitovi u razvoju publike, treći deo je bio promocija programa Kolarca, četvrti deo produkcija programa koji je radio Savet mladih i sve to što je bila metodologija u vezi sa tim imala je za cilj da doprinese istraživanju za budućnost šta je to razvoj publike sa stanovišta institucije znači“.\nDa li publiku treba da čine svesni pojedinci koji su kreativni i aktivno učestvuju u onome što se predstavlja na sceni ili publika treba da bude pasivna, sedi i posmatra programe koji su u toku?Da li treba da razmišljamo o mitu koji je barijera? Da li postoje barijere u odnosu na cenu ulaznice, u odnosu na dostupnost prostora i sale u kojoj se program izvodi?Treći mit u vezi sa razvojem publike jeste legitimizacija institucije. Da li je institucija dovoljna sama po sebi jer ima u svojim statistikama dovoljan broj posetilaca, sve dvorane su pune... i ono što smo mi radili bilo je šta može da se uradi još i više. Koliko smo svesni naše publike, koliko publika utiče na ono što umetnici predstavljaju?U našem slučaju, to je bila Velika dvorana i koncerti umetničke muzike.\nJasna Dimitrijević ističe da treba biti svestan da uvek ima prostora za kreiranje onih sadržaja koji će dovesti nove ljude kojima je, kao konzumentima kulture u određenoj instituciji, važno da komuniciraju i aktivno učestvuju u projektima da bi bili bolji ljudi. „Krajnji cilj ovog projekta je da kroz nove programe i kroz aktivnosti Saveta mladih kultura vrši svoju misiju koja je da stvara dobre pojedince koji će razmišljati o sebi i koji će razmišljati o celom društvu“, kaže ona.\nAsistentkinja na projektu Virdžinija Đeković kaže za Kaleidoskop da je TAKE OVER bioveoma zanimljiva avantura za nju. „S jedne strane, sa aspekta vođenja jednog tako velikog projekta i projekta koji traje duže od šest meseci, onako kako smo obično navikli, zaista je moguće postići određene rezultate i videti nekakvu promenu. S druge strane, taj rad sa mladima je zaista uvek nepredvidiv i nekako neizvestan, ali na kraju vidite da ste zaista uspeli nešto da uradite. To su nekakvi moji osnovni utisci o projektu“.\nOna objašnjava da su joj veliko iznenađenje bile studijske posete na kojima je videla kako se iskustvo mladih ljudi menja tokom putovanja. „Moram da priznam da ranije nisam puno verovala u takav oblik edukacije, ali, nakon ovoga, primetila sam da kroz to proširivanje vidika, sticanja neformalnog obrazovanja, kroz razmenu iskustava možete doneti u svoju okolinu nekakve inovacije koje do tada nisu bile praksa i primeniti ih u skladu sa trenutnim okolnostima“.\nCeo projekat, s obzirom na to da je model preuzet iz Engleske, implementiran je u skladu sa okolnostima na terenu, odnosno sa okolnostima na Kolarcu, u odnosu na tradiciju koju ta ustanova ima, imidž koji neguje u javnosti, kako domaćoj tako i stranoj. Virdžinija smatra da su ovakvi modeli veoma važni za savremene kulturne prakse, ali da je neophodno voditi računa da se oni ne implementiraju onako kako su zadati, već da imaju nekakav oblik prilagođavanja koji će biti u skladu sa ljudima sa kojima radite, sa mladima sa kojima radite.\n„Jedna zanimljiva stvar ... na početku projekta, starosna granica za sve zemlje je bila 24 do 25 godina. Italijani, ljudi iz Grčke, iz Srbije saglasili su se da su ljudi iz tzv. mediteranskog kruga izgleda malo duže mladi nego ljudi sa severa, pa smo morali da podignemo starosnu granicu na 28, 29 godina. Iz toga vidimo na koji način je potrebno i neophodno da poznajete okolinu u kojoj radite i da u skladu sa tim implementirate modele, odnosno prakse koje želite“, zaključuje Virdžinija Đeković.\nPored Kolarčeve zadužbine, u projektu su učestvovali i partneri iz Grčke, Poljske, Italije, dok je Britanski savet bio nosilac projekta.


Makron nije slučajno došao u Rusiju: Potpisani ugovori teški MILIJARDU EVRA | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tMakron nije slučajno došao u Rusiju: Potpisani ugovori teški MILIJARDU EVRA\nVladimir Putin je sa zadovoljstvom konstatovao da je trgovačka razmena između dve zemlje porasla za 16,5 odsto u odnosu na prošlu godinu, dok je u prvom tromesečju ove godine dodatno porasla za 25 odsto. Ruski predsednik je dodao da francuske kompanije aktivno učestvuju u energetskim projektima u vezi sa terminalima za tečni gas na Jamalu, ruskom poluostrvu iznad polarnog kruga. Takođe, Putin je konstatovao da „Rosatom“ obezbeđuje čak četvrtinu ukupnih potreba Francuske za nuklearnim gorivom, kao i da se realizuju veliki zajednički projekti i u drugim branšama, poput onih u avio i prehrambenoj industriji i u poljoprivredi.\nJoš jedna veoma interesantna činjenica je i to da su u Sankt Peterburgu potpisani ugovori o saradnji u oblasti digitalne ekonomije, branše koju upravo francuski predsednik veoma podržava i podstiče. Francuska je shvatila da se razvijanjem tih tehnologija omogućava značajno mesto na tržištu u budućnosti, a sa druge strane, Rusija je željna da prati te trendove i sama prepoznaje svoje interese u toj oblasti. Uzunova objašnjava da zato ne čudi što je na rusko tržište već ušlo nekoliko kompanija koje se bave inovativnim projektima u toj oblasti. Moskva već duže vreme radi na tome da smanji zavisnost svoje ekonomije i celokupnog privrednog razvoja od energetskog sektora koji tradicionalno obezbeđuje najveći deo državnog budžeta.\nEmanuel MakronFrancuskaRusijaSankt PeterburgVladimir Putin\nDISKVALIFIKOVAN: Miki Đuričić napustio „Zadrugu“ – VIDEO


12/05/2018 Tekst ažuriran 23/05/2018 Komentara 10\nPoslednjih dana nam često stižu pitanja da li će vozači moći da uđu u Grčku sa potvrdama o produžetku važenja trajanja saobraćajne dozvole.\nNaime pronele su se glasine da su neki vozači vraćeni sa granice sa Crnom Gorom, jer nisu sa sobom imali saobraćajne dozvole već samo prethodno pomenute potvrde. Uprava policije ove zemlje u saopštenju je ovo demantovala i između ostalog navela da neki putnici jesu vraćeni sa granice, ali ne zbog ove potvrde već zato što nisu ispunjavali druge uslove propisane zakonom.\nDa podsetimo, nedavno je u našoj zemlji doneta odluka o produženju roka trajanja saobraćajnih dozvola sa sedam na devet godina, a MUP Srbije izdaje besplatne potvrde kojima se dokazuje da je rok važenja saobraćajne dozvole produžen na 2 godine od datuma isteka važenja na samoj dozvoli.\nPotvrda o produženju saobraćajne dozvole je zvanični dokument ministarstva i izdaje se na srpskom i engleskom jeziku upravo zbog onih koji putuju u inostranstvo.\nNiko od turista iz Srbije na teritoriji Makedonije, Bugarske i Grčke nije vraćen sa graničnog prelaza prilikom pokazivanja potvrde.\nGoran Lakovic 14/05/2018\nJa bih iskreno voleo da se javi neko ovde i da potvrdi da je licno presao granicu sa potvrdom\nPotvrdjeno je u AMSS a i juce je receno u SAT-u da je potvrda vazeca i zato se izdaje na srpskom i engleskom\nMarko Stojanović 18/05/2018\nU utorak idem u Grcku, pa javljam dal sam pros'o il ne...\nDejan Todorovic 21/05/2018\nNeka se jave svi koji budu prosli granicu bilo da idu preko Makedonije,Bugarske ili Grcke sa potvrdom za saobracajnu dozvolu.Jer iskustva su razlicita pa ce nekome mnogo znaciti ko putuje kasnije.Hvala.\nDa li ima neko da je prosao granice Makedonija/Grcka sa potvrdom o produzenju saobracajne dozvole? Pozdrav\nAleksandar Petkovic 17/07/2018\nDali ima neko da je bio sa potvrdom o produzenju saobracajne dozvole u grcku ili crnu goru.\nI sta bi ljudi, jel moze u Crnu Goru sa potvrdom ili ne moze ?\nProšle godine sam prošao,mada ruku na srce,čini mi se da nisu ni gledali dokumenta,samo pasoše...I ove godine idem tako,pa ćemo videti..\nRade Lesnjak 07/06/2019\nProsle godine 2018 u julu na Makedonskoj granici su mi trazili potvrdu koju sam im dao na uvid pustili su me na Grckoj granici nisu trazili i ove godine idem tako posto vazi do 2020 god.pozdrav\nStevan Milenkovic 24/09/2019\nJuce su pravili problem na MKD prelazu, uz izjavu da morate da imate i saobracajnu uz potvrdu. Ja je nisam imao zato sto je moj otac izgubio saobracajnu pre par nedelja. Uz kratak razgovor sa sefom, pustili su nas (posto smo hteli samo kratko do Skoplja) uz izjavu - "idi casti malo radnika u kabini" Tako da smo ga castili sa 5e i pustili nas. Sad, da li je ovo bila samo neka sema ili ne, to ne znam... ali su nas uveravali da moramo da imamo i saobracajnu uz potvrdu. Pozdrav\nSAT patrole - putovanje kolima za Grčku\nAtlas24h pomoć na putu paketi - iskoristite popuste!\nDodela Plavih zastava za 2018: Grčka je i ove godine na 2. mestu u svetu\nSarakiniko: skriveni raj nedaleko od Parge\nAfteli plaža - Lefkada\nSarti (Sitonija - Halkidiki)


MINUT ZA MUŠKARCE: Kako pravilno vezati kravatu (VIDEO) - Diva Magazin\nOpet ste u prilici da izgledate svečano i otmeno, a najviše vas izluđuje momenat vezivanja kravate, i koga pronaći ovog puta da vam u tome pomogne… Došlo je vreme da se gospodski osamostalite.\nIako neki misle da se radi o velikoj mudrosti, zavezati kravatu nije nimalo teško. Važno je jedino znati nekoliko trikova kojima ćete olakšati vezanje. Zato smo vam postavili najsporiji i najdetaljniji video sa kojim su greške NEMOGUĆE!\nPosted on 20 Decembra, 2020 19 Decembra, 2020 Author Diva\nPosted on 10 Novembra, 2020 9 Novembra, 2020 Author Diva\nUskoro nam se bliži zima, a to sa sobom donosi nove trendove. Istražili smo šta će se to nositi ove sezone i šta to morate imati u svom ormaru! 1.Teddy kaput Ako je nešto zasigurni hit ove zime, to je teddy coat. Nosio se i prošle godine, a osim što je šik, takođe je i […]\nMegan Markl je ponela neke stvarno super trendove i sa zadovoljstvom smo prihvatili “nude” salonke, haljinu golih ramena, kul šešire… Ali ovog puta nismo sigurni da li treba da je pratimo. Megan je na Vimbldonu predstavila svoju novu ogrlicu s priveskom u obliku slova “A”, prvog slova imena njenog sina Arčija Harisona i izazvala pravu pomamu za […]


"Beograd na daljinski" ugostiće velike zvezde evropskog pozorišta! (VIDEO) - Naši u svetu\n“Beograd na daljinski” ugostiće velike zvezde evropskog pozorišta! (VIDEO)\nObjavljeno 01/08/19 u 10:30\nBEOGRAD – Prošlogodišnji dobitnici Gran prija “Mira Trailović” Bitef festivala, umetnički kolektiv “Rimini protokol”, učestvovaće i na ovogodišnjem festivalu sa projektom “Beograd na daljinski”, koji će publika moći da gleda svakog dana u dva termina, od 11 i 17 časova.\nKoncept predstave potpisuje Štefan Kegi, a režiju Anton Roze.\nPrvo izvođenje je zakazano za dan Prologa, 17. septembar, najviše zbog toga, kako ističe umetnički direktor Ivan Medenica, što se u njemu “prepliću zlatne niti glavnog programa, umetnička i tematska”.\n“Rimini protokol”, grupa poznata po tome da tehnologiju instrumentalizuje u cilju stvaranja jedinstvenog pozorišnog izraza, ovoga puta kreira predstavu na otvorenom pod generičkim nazivom “Remote X”, koju uvek prilagođava gradu u kome se izvodi.\nUprkos upotrebi visoke tehnologije, ovde se zapravo radi o jednom “nežnom pozivu na solidarnost”.\nMedenica objašnjava da “vrlo pametan tekst iz slušalica navodi nas da razmišlja o tome da li znamo grad u kom živimo, da li se bolje osećamo u grupi ili van nje, kako se osećamo u zajednici, da li kroz život idemo sami ili nas vodi neki nadređeni mehanizam”.\nU tematskom smislu, “Beograd na daljinski” se potpuno naslanja na slogan festivala “Počnimo ljubav iz početka”, jer istražuje mehanizme funkcionisanja našeg društva i istražuje alternativne pristupe svetu koji nas okružuje.\nPočetna lokacija za izvođenje predstave je Aleja velikana na Novom groblju u Beogradu, da bi se publika potom, vođena instrukcijama, kretala od jedne do druge gradske lokacije (Arhitektonski fakultet Univerziteta u Beogradu,Tašmajdan, zgrada nekadašnjeg Doma sindikata) i završila svoju avanturu na krovu zgrade u centru Beograda.\nBitef festival će se ove godine održati 53. put, od 17. do 26. septembra, a u glavnom programu biće prikazano 12 predstava iz devet zemalja Evrope, Afrike i Južne Amerike.\nU bogatoj festivalskoj ponudi, publika će imati priliku da vidi predstave velikih zvezda evropskog pozorišta kao što su Štefan Kegi, Milo Rau i Tomas Ostermajer, ali i nekih manje poznatih imena kao što su nigerijski koreograf Kuduz Onikeku i Lusijana Lara iz Brazila.\nRezervacija ulaznica za sve predstave počinje 15. avgusta i trajaće do 1. septembra, a njihova prodaja 2. septembra.\nBeograd na daljinskiBitef FestivalEvropsko pozorišteSrbijaZvezde\nPosle ovoga, porazi Zvezde i ”Čuke” su još bolniji! Znate li ko nas je sinoć pretekao na listi?\nEvropski statistički zavod: Srbiju godišnje napusti 51.000 ljudi, uglavnom mladih,…


Ko će u poslednji čas pobeći sa giljotine?\nNaslovna Sport Fudbal Ko će u poslednji čas pobeći sa giljotine?\nDevedeset minuta ostalo je do konačnog raspleta u borbi za opstanak. Ko će „pobeći sa giljotine“, ko ide u niži rang, a ko dobija još jednu šansu da se spase?\nOdluka o tome ko će ispasti u niži rang takmičenja, a ko dobiti priliku da kroz baraž sačuva status superligaša pašće u nedelju.\nUtakmice u Surdulici i Subotici nemaju nikakav značaj jer su timovi koji će odmeriti snage već obezbedili opstanak, ali će zato dueli u Bačkoj Palanci i na Banjici biti u fokusu.\nUoči poslednjeg kola ugrožene su ekipe Rada, Dinama, Zemuna i OFK Bačke, a dva od četiri navedena tima završiće u nižem rangu takmičenja. Evo kako kolo pre kraja izgleda donji deo tabele, uz napomenu da će u slučaju istog broja bodova između dva tima odlučivati plasman u preliminarnoj fazi takmičenja.\nPoslednje četiri ekipe na tabeli Super lige:\n13. Rad 36 7 11 18 21:43 -22 22\n14. Dinamo 36 8 6 22 23:67 -43 20\n15. Zemun 36 6 11 19 35:52 – 17 20\n16. OFK Bačka 36 7 9 20 31:67 -36 18\nPošto će u poslednjem kolu navedene ekipe ukrstiti koplja, mnoge stvari su već jasne i znamo šta kome treba da bi se spasao ispadanja ili izborio mesto u baražu.\nPLEJ-AUT, 37. kolo\nBačka Palanka: OFK Bačka – Dinamo\nBeograd: Rad – Zemun\nSurdulica: Radnik – Mačva\nSubotica: Spartak ŽK – Voždovac\n„Građevinari“ se nalaze u najboljem položaju jer imaju dva boda više od prve ekipe iz „crvene zone“ i prednost domaćeg terena u susretu poslednjeg kola sa Zemunom.\nRadu će bod biti dovoljan za opstanak u Super ligi, dok bi u slučaju poraza završili u baražu, ali pod uslovom da Dinamo ne savlada OFK Bačku.\nVranjanci drže sudbinu u svojim rukama jer će u slučaju pobede nad OFK Bačkom obezbediti makar baraž za opstanak.\nOpstanak bez doigravanja Dinamo bi osigurao u slučaju pobede u Bačkoj Palanci, ali pod uslovom da Zemun savlada Rad na „Banjici“.\nUkoliko Dinamo remizira sa OFK Bačkom baraž bi mu bio garantovan, ali pod uslovom da Zemun ne savlada Rad.\nPoraz od OFK Bačke značio bi selidbu u niži rang takmičenja za debitanta u Super ligi.\nGornjovarošani su zauzeli poslednje mesto u preliminarnoj fazi takmičenja, ali i pored toga imaju svoju računicu koja ne spada u domen naučnefantastike.\nZemun mora da ide na trijumf na Banjici jer bi njime obezbedio šansu da se kroz doigravanje dokopa opstanka. Opstanak bez doigravanja moguć je ukoliko se osvoje tri boda na Banjici, a Dinamo ne savlada OFK Bačku.\nBod u duelu sa Radom ekipi Zemuna ne vrši posao jer su u preliminarnoj fazi bili slabije plasirani od Dinama i OFK Bačke.\nKlub iz Bačke Palanke nikako ne može do opstanaka bez doigravanja, a imajući u vidu trenutnu situaciju četrnaesto mesto predstavljalo bi premiju za OFK Bačku.\nDo njega poslednjeplasirani tim na tabeli plej-auta može ukoliko savlada Dinamo, a ekipa Zemuna ne osvoji tri boda na Banjici.\nDa podsetimo da će dve poslednjeplasirane ekipe ispasti iz Super lige, dok će četrnaestoplasirani tim igrati dvomeč sa boljim iz duela Inđija – Radnički 1923 iz Kragujevca.\nSve utakmice poslednjeg kola Super lige Srbije na programu su u nedelju od 19 sati, a sada kada znate sve moguće kombinacije možete da iznesete svoja očekivanja i u komentarima napišete kako će izgledati konačan ishod borbe za opstanak.\nPrethodni tekstCrnjanski i Provodovski, drugi u svojim klasama\nSledeći tekstPrvi veći rod naredne godine\nJavor bolji od Bačke (VIDEO)\nMilan Mitrović napustio Bačku\nBačka zabeležila novi poraz (VIDEO)\nPoljoprivredni sajam: Sejalica za Milicu iz Bačkog Novog Sela 25/09/2021\nPovratak leta za vikend 25/09/2021\nPalanački slikari: Svetlana Miladić 24/09/2021\nRaspisan javni poziv za dodelu nagrada Opštine Bač 24/09/2021\nDoneta odluka kako će se odvijati nastava od ponedeljka 27. septembra 24/09/2021\nOpština Bačka Palanka počinje sa izradom Plana razvoja za period 2022-2030. 24/09/2021\nNekretnine Bačka Palanka – ponuda i tražnja 24/09/2021\nPotrebni radnici u proizvodnji na obradi drveta 24/09/2021\nDejanović: Prošla godina poražavajuća za demografiju 24/09/2021\nPrvo mesto za OŠ „Braća Novakov“ na Festivalu fudbala za devojčice 24/09/2021\nPoljoprivredni sajam: Sejalica za Milicu iz Bačkog Novog Sela\nPovratak leta za vikend\nPalanački slikari: Svetlana Miladić\nRaspisan javni poziv za dodelu nagrada Opštine Bač


10 najboljih hotela u blizini: Cala Zingaro - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Cala Zingaro, Milano Marittima\nHoteli u blizini: Cala Zingaro\nVia XIX Traversa, 48015 Milano Marittima, Cervia, Italija\nČitajte komentare o: Cala Zingaro\n1.872 hotela su u krugu od 50 km od: Cala Zingaro\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Cala Zingaro\n7,6 km od: Cala Zingaro\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nVico VII Traversa 12, 48015, Cervia, Italija\n0,6 km od: Cala Zingaro\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\n7,3 km od: Cala Zingaro\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\n7,4 km od: Cala Zingaro\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\n7,5 km od: Cala Zingaro\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nPrikaži sve povoljne ponude (9) počev od 2.080 US$\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\n7,2 km od: Cala Zingaro\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\n7,0 km od: Cala Zingaro\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.488 hotela u Milano Marittima


Tiodorović: Čeka nas test\nEpidemiolog Branislav Tiodorović izjavio je da će septembar biti "test" koliko su se sprovodile mere protiv koronavirusa i koliki su rezultati vakcinacije.\n06.08.2021. - 10:41h\n"Porast broja novozaraženih koji trenutno imamo nije iznenađujući, imajući u vidu povratak velikog broja srpskih turista iz zemalja u kojima je epidemijska situacija dosta lošija. Ovaj rast koji sada imamo će se nastaviti", rekao je Tiodorović.\nČlan Krizno štaba podsetio je da osnovne epidemiološke mere u Srbiji nikada nisu ukinute, kao ni drugde u svetu, a jedino što Krizni štab može da učini jeste da pozove na kontrolu tih mera.\n"Kod nas još uvek nije situacija takva da je potrebno uvoditi nove mere. Crna Gora je na primer uvela skraćenje radnog vremena ugostiteljskih objekata do 12, ali tamo je situacija znatno lošija nego kod nas. Isto važi i za Grčku", naveo je on za Danas.\nTiodorović je istakao da je sada važno da se poveća obuhvat vakcinacije, a da je poslednja šansa za to avgust jer će nakon toga doći do još većeg broja zaraženih "pa oni koji se vakcinišu imaće veći rizik da se zarze između dve doze".


Nemci povećavaju plate za medicinske sestre iz Srbije - Šljaka Karijera\nadmin 18. aprila 2019. 0\nmedicinski radnici, Nemačka, plate\nMedicinske sestre su već dugo visoko na listi deficitarnih zanimanja u Nemačkoj, a procene kažu da će potražnja za njima rasti u narednom periodu. Sa druge strane, medicinske sestre u Srbiji i dalje zaradjuju vrlo skromno, pa je njihovo veliko interesovanje za nalaženje posla u Nemačkoj sasvim razumljivo.\nVest o povećanju minimalne zarade medicinskih sestara iz Srbije može biti dodatni podstrek. Naime, medicinske sestre iz Srbije dobile su povišicu minimalne zarade u iznosu od 200 evra, bez obzira da li su nostrifikovale svoju diplomu ili ne.\nTako je već nekoliko godina važeća minimalna zarada medicinskih sestara povećana sa 1.800 na 2.000 evra mesečno. Onima kojima je srpska diploma priznata u Nemačkoj minimalna zarada je sa 2.200 evra povećana na 2.400 evra.\nKo ostvaruje pravo na povećanje minimalne zarade?\nNa utvrdjenu povišicu mogu da računaju samo medicinske sestre i tehničari opšteg i pedijatrijskog smera koji su iz Srbije u Nemačku otišli legalno, a po osnovu sporazuma izmedju Nacionalne službe za zapošljavanje i Nemačke organizacije za medjunarodnu saradnju GIZ.\nProjekat počiva na sporazumu izmedju Nemačke i Srbije, iz 2013.godine. Njime se precizira angažovanje kandidata čija su zanimanja zvanično deficitarna u oblasti nege u Nemačkoj. To znači da u okviru ovog projekta posao mogu da pronadju kandidati sa završenom četvorogodišnjom medicinskom školom opšteg ili pedijatrijskog smera, stručnim ispitom, državljanstvom Srbije i prebivalištem.\nU GIZ-u napominju da kandidati nemaju nikakvih troškova za posredovanje, već sve pada na teret poslodavaca. „Svi poslodavci sa kojima projekat radi moraju da potpišu ugovor kojim garantuju potpuno iste uslove i zaradu kao i nemačkim državljanima”, navode u ovoj organizaciji.\nZanimljivo je da znanje nemačkog jezika nije od presudnog značaja za ulazak u projekat, jer se njime predvidja stručna I jezička priprema medicinskog osoblja, kao I nostrifikacija diploma.\nPosebno treba istaći da je upravo sada u toku konkurs koji su raspisali Naionalna služba za zapošljavanje I GIZ za zapošljavanje medicinskih sestara I tehničara opšteg I pedijatrijskog smera u Nemačkoj. Do 26.aprila prijave se mogu podneti Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Do kraja godine treba očekivati još jedan konkurs.\nInače, ovakve projekte Nemačka sprovodi I u Bosni I Hercegovini I na Filipinima. Kao I u Srbiji, tako I u ovim zemljama realizacija projekata I zapošljavanje ljudi ne bi smelo da ugrozi tamošnja tržišta rada.\nA koliko medicinskih sestara odlazi godišnje iz Srbije?\nPrema podacima sindikata Srbiju godišnje napusti oko 800 medicinskih sestara. U svojoj zemlji one prosečno zaradjuju 36.000 dinara mesečno. A podaci kažu da nije mnogo manji ni broj lekara koji napuštaju Srbiju. Njih 750 godišnje emigrira, najviše kardiologa, anesteziologa I radiologa.


Dodik najavljuje prodaju “Elektroprivrede RS” - epiCentar INFO\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da je EU štampala milijarde evra bez pokrića, te da putem svojih kompanija žele da pokupuju sve što ima u Republici Srpskoj.\n“To je ono što nas čeka ako ne budemo vodili računa o sebi, to je druga opasnost koja će nas slistiti i kao naciju i kao državu”, rekao je Dodik na skupu u Beogradu pod nazivom “Sloboda i samostalnost Republike Srpske”.\n“Od javnih garaža, pa dalje, pa će onda kroz zajedničku energetsku politiku EU doći i nama reći – ne možete vi da upravljate električnom energijom”, istakao je Dodik.\n“I sada će oni početi da regulišu tržište…nezavisni regulator koji njima odgovara… Ja često postavljam sebi pitanje – jesmo li mi svjesni, šta smo mi?”, rekao je Dodik.\n“Kupovali su naša preduzeća, odlučuju o ovom i onom. Ne treba misliti da sam ja protiv tog procesa, ali ja u taj proces više ne vjerujem”, rekao je Dodik.\nPovodom priča da EU finansira BiH i da iz BiH odlaze mladi, Dodik je napomenuo da su u EU napravili taj ambijent da povuku mlade iz BiH, te zapitao ko plaća BiH školovanje tih mladih ljudi, profesore, struju korištenu za svjetlo i grijanje, dok mladi kao gotov proizvod odlaze u inostranstvo.\n“Ja vjerujem da bogatstvo i vrijednost koje su dobijali upravljajući nama, ne dajući nam razvoj, da su daleko više imali koristi i vrijednosno i ekonomski, nego mi od njihovih nekih projekata koji se realizuju tako što iza njih idu njihove multinacionalne komapnije koje najčešće povuku 30 do 40 odsto donacija ili kredita”, rekao je Dodik.\nTags: Elektroprivreda RS, ers, Milorad Dodik, Republika Srpska, RS\nPrevious Traže se radnici za rad u BiH, Njemačkoj i drugim zemljama Evrope\nNext Vozača kamiona u BiH nema ni za lijeka: Evo zašto tek slijedi pravi egzodus


"ToMontenegro možda i prije 1. aprila" - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/“ToMontenegro možda i prije 1. aprila”\n“ToMontenegro možda i prije 1. aprila”\nDržavni sekretar u Ministarstvu kapitalnih investicija Zoran Radunović saopštio je da bi nova nacionalna aviokompanija ToMontenegro u najboljem slučaju mogla krenuti sa radom i do 1. aprila. Ona bi u najbližem trebalo da liči na neku lou kost kompaniju sa minimalnim troškovima.\n“Ako naslijedimo sve što posjeduje Montenegro erlajns, rad, iskustvo, znanje, kod šer ugovore, očekujemo da ćemo sve prenijeti na novu kompaniju. Ako to uspijemo, očekujemo da možemo da krenemo i prije 1. aprila. Ako ne dobijemo da naslijedimo sve što posjeduje MA, stvaranje kompanije će ići teže”, rekao je Radunović.\nU Jutarnjem programu TVCG Radunović je saopštio je da nije bilo prostora da se nastavi nesmetan saobraćaj Montenegro erlajnsa.\n“MA je izuzetno loše poslovao, to poslovanje je dovelo do visokih dugova. Samo za 2019. godinu imali su porast troškova za 7,5 odsto. S negativnim poslovanjem nijesu mogli da nastave s radom, svoju budućnost vidi s osnivanjem nove kompanije ToMontenegro”, rekao je Radunović.\nDva aviona MA su operativna, dok su dva prizemljena zbog kvarova.\n“Neophodna su sredstva MA da bi mogli da počnu s letovima”, rekao je Radunović.\nGovoreći o cijenama karata, on je rekao da je s Er Srbijom dogovoreno da neće biti poskupljenja na relaciji Podgorica-Beograd.\nOn je rekao da već četvrti mjesec zaposleni iz MA nijesu primili plate:\n“Stvaranjem nove aviokompanije za očekivati je da će određeni broj zaposlenih MA biti upošljen. Oni koji ostanu neupošljeni, imaćemo socijalni program”.\n“ToMontenegro” MA Zoran Radunović\nDjoko Korisničko ime kaže:\n19. Januara 2021. u 10:55\nako uspiete da spasite nacionalnu kompanije Tobi bio najbolji uspex za novu vladu, nebise gubio ngled drève sve avio kompanije u evripi su uteskoj situaciji zbog kovid 19


Podeljeno svih 100.000 vaučera za odmor u Srbiji - Penzin\nTatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija saopštila je da je u utorak, 11. januara u 16 sati i 41 minut, u pošti 11500 Obrenovac završeno evidentiranje. Podeljeno je svih 100.000 vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji. Za vaučere je resorno ministarstvo obezbedilo 500 miliona dinara.\n„Akcija dodele vaučera je zbog rekordnog odziva građana završena danas, što pokazuje da je ova mera podsticaja domaćeg turizma uspešno realizovana i ove godine“, izjavila je Matićeva.\nPodsećamo da su prethodne, 2021. godine, vaučeri – njih isto 100.000, podeljeni su do sredine februara. Zatim je, tokom maja meseca, podeljeno još 20.000 vaučera. Nakon što su i oni podeljeni, odobreno je još 30.000 vaučera za odmor u Srbiji 2021. godine.\nKada je Vlada Srbije novembra 2021. godine planirala izdvajanje iz budžeta za 100.000 vaučera za 2022. godinu, turistička udruženja su reagovala – izražavajući zadovoljstvo – ali i napominjući da bi bilo bolje da se odmah odobri 250.000 vaučera za odmor u Srbiji.\nVaučeri u vrednosti od 5.000 dinara mogu se koristiti u trajanju od najmanje pet noćenja izvan grada, opštine, odnosno mesta prebivališta, kao i mesta studiranja korisnika vaučera. Kako se navodi u saopštenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, vaučeri se mogu iskoristiti do 20. novembra 2022. godine.\nTags:Ministarstvo trgovine turizma i telekomunikacijaTatjana Matićvaučerivaučeri za odmor u srbiji


Zeleni presek se priključio Savezu 90 Zelenih Srbije - Ozonpress :: internet portal\nTag: ujedinjenje, zeleni\nStevan Vlajić, strateg političkog marketinga i glavni koordinator Inicijative Zeleni presek Mladenovca, Sopota i Bajerevo, danas se priključio Savezu 90 / Zelenih Srbije! Inicijativa Zeleni presek deluje u beogradskim opštinama Mladenovac, Sopot i Barajevo.\nPotpredsednik stranke Saveza 90 / Zelenih Srbije Nenad Milić i glavni koordinator Inicijative Zeleni presek Stevan Vlajić potpisali su Memorandum o saradnji.\n– Ovo je zaista vreme kada se borimo za opstanak, ekološki, ekonomski, društveni i politički – ali nema odustajanja. U vremenu kada se priroda u Srbiji uništava nemilice, veoma je važno da smo udruženi u borbi.\nKoordinator Inicijative Zeleni presek Stevan Vlajić naglasio je da su u cilju zaštite životne sredine i borbe za prirodu, uslove života i perspektive građana prigradskih opština odlučili da proširimo front i postanemo članica Savez 90/Zelenih Srbije.\n– Pristup ovom Savezu je logičan, jer želimo da učestvujemo u organizovanju ozbiljne političke infrastrukture, kako bi zelene i druge afirmativne ideje mogle da budu predstavljene što većem broju ljudi, jer se samo udruživanjem i radom može postići rezultat. Priroda u Srbiji mora biti zaštićena po svaku cenu, ali moramo delovati u svim životnim i političkim sferama, kako bismo zajedno ostvarili promene – istakao je Vlajić.\nInače, Stevan Vlajić je postao i novi potpredsednik Saveza 90 / Zelenih Srbije i biće zadužen za formiranje specijalnog tima za prigradske beogradske opštine, kako bi problemi ljudi koji su decenijama zanemarivani konačno stavljeni u fokus radi njihovog efikasnijeg rešavanja.\nSavez 90 / Zelenih Srbije podseća da su samo udruženi zeleni jaki zeleni i stoga poziva na saradnju i priključenje sve iskrene zelene opcije u Srbiji, a ima ih sve više!\nsmirgla 17/09/2021 u 13:28 Odgovorite\nHahahaha olinjali Nenad Milic, cuveni ekoloski aktivista…


Patrijine slatke pare - Predizborna Slovenija - Nedeljnik Vreme\n10. 9. 2008. / 16.48\nSpecijalno za "Vreme" iz Ljubljane\nSlovenija, koja se sprema za parlamentarne izbore 22. septembra, potresa afera oko kupovine 135 Patrijinih osamtočkaša, najvećeg oružarskom poslu u Sloveniji posle osamostaljenja, vrednom 278 miliona evra.\nOdluka o kupovini višetočkaša kojima Slovenija menja BOV-e nekadašnje JNA već je od početka bila praćena javnim polemikama, jer je na javnom natečaju lošije prošao domaći "krpan", vozilo, koje po licenci austrijskog Štajera proizvodi slovenačka Sistemska tehnika. Optužbe o netransparentnoj kupovini počela je da istražuje čak i parlamentarna komisija, koja zbog opstrukcije vladajućih partija u mandatu sadašnje vlade nije uspela da otkrije ništa posebno. NA SLOVO "J": Finska nacionalna televizija YLE je 1. septembra objavila šokantnu emisiju sa naslovom "Istina o Patriji" u kojoj je razotkrila kako je to preduzeće u državnom vlasništvu u borbi za poslove podmićivalo strane partnere, u konkretnom primeru – najviše slovenačke funkcionere. U emisiji finske televizije je kao najvažniji čovek koji je u Sloveniji odlučivao o poslu naveden funkcioner sa imenom koje počinje na "J". Autor emisije Magnus Berglund, naime, odmah posle pojavljivanja slova "J" na ekranu zaključuje da je finsko preduzeće "podmitilo predsednika slovenačke vlade", dakle Janeza Janšu kao i da je njegova partija "imala korist od posla."\nOdmah posle emisije slovenački premijer Janez Janša protestovao je kod finske ambasadorke u Ljubljani zbog "laži" i najavio tužbu protiv finske televizije, a slovenački ministar spoljnih poslova Dimitrij Rupel je Finskoj poslao čak dve protestne note u kojima je zatražio da finski državni organi u roku od "nekoliko sati" objave sve dokaze ili da povuku optužbe protiv slovenačkog političkog vrha. Iz Finske je stigao hladan odgovor. Premijer Aleksander Stub je odgovorio da je "tužan zbog uticaja afere na izbore u Sloveniji", ali je istovremeno upozorio slovenačkog premijera da je finska nacionalna televizija samostalna institucija i da on kao premijer ne može da utiče na njihovu uređivačku politiku. Iz finske televizije je odgovoreno da poseduju "čvrste dokaze" o korupciji. Isto je ponovio i vođa finske kriminalističke istrage o korupciji Kaj Erik Bjorkvist.\nMILIONI ZA SAVETNIKE: Iz dokaza koje su prikupili finski kriminalisti za sada je dobrim delom rekonstruisan jedino put novca. Finska Patrija je za poslove "savetovanja" prilikom posla sa Slovenijom predvidela isplatu od oko 14 miliona evra i to u svojim posebnim ugovorima, koje je napravila sa Hansom Volfgangom Ridlom, bečkim biznismenom, koji je u prošlosti radio za Štaje-Dajmler-Puh. Po podacima austrijskih i finskih organa je Patrija na njegove račune uplatila 14 miliona evra. Deo tog novca bio je namenjen slovenačkom preduzetniku Rudolfu Lebanu, koji je sa Patrijom potpisao ugovor o "protivnabavkama" i za to dobio pet miliona evra. Slovenački preduzetnik Valter Volf, poznat po svojim poslovima u Formuli 1, u februaru 2007. od Ridla je dobio 8,3 miliona evra, što je najverovatnije deo sume koju je od Patrije dobio Ridl. Od te sume je od Volfa 2,8 miliona dobio slikar Jure Cekuta, koji je još pre nekoliko godina tvrdio da je "bankrotirao" i koji je već 1998. godine nastupao kao posrednik u oružarskim poslovima povezanim sa Izraelom. Oko 700.000 evra je Volf poslao svom poslovnom partneru, državljaninu Tajlanda Apišatu Siritipornu. Manje sume novca pokušao je da uplati na različite račune, a 300.000 evra je želeo da podigne u kešu, ali pošto austrijskim organima nije želeo da objasni odakle mu novac, transakcije su zaustavljene. Finska nacionalna televizija tvrdi, da je reč o novcu potrošenom na podmićivanje, gde je najvažniji primalac mita upravo slovenački premijer Janez Janša. Najvažniji među podmićenima je po navodima YLE i brigadir Slovenačke vojske Dragan Bavčar, šef projekta nabavke osamtočkaša za Slovenačku vojsku i brat Igora Bavčara, koji je pre 19 godina kao vođa Odbora za ljudska prava spašavao Janšu od zatvora JNA, a danas vodi kompaniju Istrabenz. Finsko preduzeće Patrije je sve sledeće isplate novca "savetnicima" do daljnjeg zamrzlo, a za više dokaza bilo bi potrebno aktivnije angažovanje slovenačke policije.\nU međuvremenu su se pojavili novi dokazi, koji nedvosmisleno dokazuju odgovornost najviših funkcionera slovenačke vlade za zataškavanje istrage o korupciji. Slovenački mediji su objavili elektronski dokument Interpola u Beču, kojim je zatraženo, da Slovenija zbog sumnje korupcije ispita više slovenačkih građanina. Taj zahtev je Interpol iz Beča poslao već 21 januara 2007 godine, ali sve do danas slovenačka policija na njega nije ni odgovorila. Posle objavljivanja dokumenta Interpola iz Beča generalni direktor policije Jernej Romšek pokrenuo je "unutrašnju istragu" u odeljenju za saradnju sa Interpolom, a ministar unutrašnjih poslova Dragutin Mate, bliski saradnik Janeza Janše, lakonski je odgovorio da o Interpolovom zahtevu "nije bio obavešten". Sumnje u "sabotažu" istrage izrazili su i najviši predstavnici finske policije, koji su priznali da su veoma "uzdržani" u vezi sa saradnjom sa slovenačkom policijom, posebno od trenutka, kada je postalo jasno da slovenačka policija ne radi na ovom slučaju. Ministar unutrašnjih poslova Dragutin Mate je u suprotnosti sa pravilima saradnje između policija objavio da je od finskih istraživača dobio spisak 26 lica, slovenačkih građana, koje bi Slovenija morala da ispita u okviru istrage o korupciji. Ništa više poverenja ne budi ni činjenica, da sve istrage "usmerava" Barbara Brezigar, vrhovna državna tužiteljka, koja je u prošlosti odbacila nekoliko važnih istraga policije o umešanosti Janeza Janše u korupciju prilikom šverca oružja iz Slovenije u Hrvatsku i Bosnu i druge slične primere koji su opterećivali Janšu. Barbara Brezigar se 2003. godine uz podršku Janše kandidovala za predsednicu države protiv Janeza Drnovšeka.\nSLATKE PARE OD PATRIJE: Iako se emisija finske televizije YLE pojavila početkom septembra istraga o korupcionaškom skandalu u Finskoj započeta je pre dve godine, a pre pola godine usledila su i prva hapšenja najvažnijih predstavnika Patrije uključenih u posao sa Slovenijom, zbog kojih je u junu ove godine dao ostavku i generalni direktor Patrije Jorme Vitakorpi. Teorije o "zaveri" u Sloveniji nailaze na plodno tlo jer je delu javnost i dalje neshavtljivo da finski kriminalisti istražuju primer korupcije državnog preduzeća koje nije podmitilo nijednog finskog građanina i koje se očigledno odlučilo jedino za "podmazivanje" stranih političara, kako bi u teškoj borbi na tržištu oružja prodalo svoje proizvode. Sve to, ipak, nije toliko čudno – visoko razvijena Finska sa 5,2 miliona stanovnika važi za državu sa najmanje korupcije na svetu i zajedno sa Danskom i Novim Zelandom deli prvo mesto. Rukovodstvo Patrije u javnim saopštenjima i dalje tvrdi da u poslu sa Slovenijom nije "ništa sporno". Premijer Janez Janša u vreme raspada nekadašnje SFRJ prilikom šverca i prodaje oružja preko Slovenije bio jedan od najvažnijih aktera, o čemu govore brojni dokumenti i svedočenja. Njegova odgovornost za milione maraka nestalog novca zarađenog u tim poslovima nikada nije nedvosmisleno dokazana.\nDa li će i oni koji su uhvaćeni sa rukama u ćupu sa medom na kraju zaista platiti za svoje postupke i da li će finskim kriminalistima uspeti da promene drevne, nažalost, nimalo evropske slovenačke "običaje" u poslovima sa oružjem videće se već uskoro, a odluka o tome će svakako zavisiti i od odluke birača na skorašnjim parlamentarnim izborima.\nAfera osnažila Janšu\nPolitička situacija u Sloveniji je uoči izbora 22. septembra sasvim neizvesna. Stranka sa najviše glasova je još uvek Janšin SDS, za koji bi po podacima agencije Interstat glasalo 36,6 odsto onih koji će učestvovati na izborima. Odmah iza njih su socijaldemokrate (SDP) Boruta Pahora sa 27,1 odsto podrške, iza njih Zares (U prevodu: Ozbiljno – najveći deo nekadašnjeg Drnovšekovog LDS-a), koji vodi Gregor Golobič i koji može da računa na 9,3 odsto glasova. Slede partija penzionera DeSUS, koju vodi ministar odbrane Karel Erjavec sa 8,9 odsto i Slovenačna nacionalna stranka (SNS) Zmaga Jelinčiča sa 6,6 odsto glasova. Za partiju LDS, koju vodi Katarina Kresal, glasovalo bi 4,1 odsto birača. Zbog izbornog praga od četiri odsto izvan parlamenta bi najverovatnije ostali danas vladajuća Slovenačka narodna partija (SLS), za koju bi glasalo 3,9 odsto glasača, Nova Slovenija (Nsi) sa 2,3 odsto glasova i partija Lipa (nastala otcepljenjem SNS-a) za koju bi glasao jedan odsto birača. Odnosi između SLS-a i Janšinog SDS-a, ali i sa strankom DeSUS, u sadašnjoj koaliciji su veoma loši, i zbog toga će Janša "gubitak" SLS-a i čak Nsi-ja pokušati da popravi uspehom Jelinčičevog SNS-a, sa kojim blisko sarađuje, a uspeh sadašnje opozicijske levice (Zares, SDP i LDS) zavisi pre svega od odluke DeSUS-a i uspeha LDS-a. Afera "Patria" je na veliko iznenađenje analitičara odmah posle direktnih optužbi Janše čak uticala na podizanje rejtinga Janšine partije.


29. rođendan Milenijum osiguranja - Milenijum Osiguranje\nPočetna Novosti 29. rođendan Milenijum osiguranja\nBeograd, 23. marta 2021. – Osiguravajuće društvo Milenijum osiguranje ovog marta obeležava 29 godina od osnivanja, u uverenju da je postepenim i promišljenim razvojem zauzelo značajno mesto na tržištu osiguranja Srbije, kao i da će naredni, jubilarni rođendan, proslaviti u punom zamahu, po izlasku iz globalne pandemijske situacije.\nMilenijum Osiguranje a.d.o. Beograd osnovano je 1992. godine kao „DDOR Stankom Osiguranje“. Kompanija je 2001. godine promenila ime u Milenijum Osiguranje a.d.o. Kao sigurna i poželjna investicija, Milenijum Osiguranje a.d.o. postalo je prvo domaće osiguravajuće društvo u koje je sa većinskim udelom ušao strani capital - hrvatska osiguravajuća kompanija Croatia Osiguranje d.d. je 2003. godine je postala vlasnik 99,78 odsto osnovnog kapitala, da bi početkom 2017. godine postala vlasnik i svih 100 odsto osnovnog kapitala Milenijum Osiguranja a.d.o


SAD: Više od 80 pripadnika ID ubijeno u Libiji\nPripadnici američkih vazduhoplovnih snaga blizu Sirte u Libiji\nAmerički bombarderi tipa B-2 i vojni dronovi kasno u sredu su izvršili vazdušne napade na vojne baze Islamske države, oko 45 kilometara jugozapadno od Sirta u Libiji, naveo je američki sekretar za odbranu Eš Karter.\n“Inicijalne procene ukazuju da je u vazdušnim napadima stradalo više od 80 boraca Islamske države, od kojih su se mnogi tu okupili pošto su pobegli nakon sukoba sa borcima naših lokalnih partnerskih snaga u Sirtu prošlog meseca uz našu pomoć”, rekao je Karter.\nU govoru, održanom poslednjeg dana na položaju sekretara za odbranu, Karter je istakao da su medju ciljanim borcima Islamske države bili i “spoljni zaverenici koji su aktivno planirali operacije protiv naših saveznika u Evropi.”\nKarter je dodao da bi ti napadi trebalo da služe kao opomena američkim neprijateljima da je “bez obzira na smenu vlasti u Vašingtonu Sekretarijat za odbranu i dalje budan.”\n“Pomenuti pojedinci su pobegli u udaljene pustinjske logore iz Sirta kako bi se reorganizovali. Oni predstavljaju bezbednosnu pretnju Libiji, regionu i američkim nacionalnim interesima,” naveo je portparol Pentagona, Piter Kuk.


Na italijanskom ostrvu Elba turistima vraćaju novac ako pada kiša – Portal NA VODI\n24. 02. 2020. 24. 02. 2020. milosMALI2001 0 Comment Brodsko zvono, Svaštara Italija, Turizam\nIako ne postoji nijedna destinacija koja može da vam garantuje savršeno vreme tokom odmora, italijansko ostrvo Elba ima novi program pod nazivom “Elba bez kiše” koji turistima “obećava” da kiša neće padati.\nPrma zvaničnom turističkom sajtu Elbe noćenje je besplatno ukoliko “previše pada kiša”, odnosno ako traje duže od dva sata u periodu između 10h i 20h. Da bi ostvarili povrat novca, gosti moraju da borave u nekoj od odobrenih lokalnih gostionica i pansiona koji učestvuju u programu i važi samo tokom nekoliko meseci u godini.\n– Sa inicijativom Elba bez kiše, tokom maja i od septembra do oktobra, ako kiša bude padala tokom vašeg boravka, nećete morati da plaćate noćenje – saopštili su iz turističke organizacije ostrva.\nS obziom da je klima na ovom ostrvu nepredvidljiva, portal Lonely Planet piše da je veoma moguće da turisti odsednu u hotelu potpuno besplatno.


Novosti > Javne politike > Praćenje i analiza učinka Vlade\nKrajem aprila 2015. godine navršić se tačno godinu dana otkad je formirana aktuelna Vlada Srbije sa Aleksandrom Vučićem na čelu i to je dobar momenat da se samiraju učinci njenog rada u prethodnih godinu dana. BIRN Srbija je pratio pet oblasti u kojima su vršene reforme: javne finansije, privreda, zdravstvo, prosveta i broba protiv korupcije. U ovom izveštaju možete pročiatti koje smo ocene dali Vladi Srbije.\n23.4.2015 | 19:56\n“Ova Vlada je Vlada kontinuiteta i njen mandat traje već 3 godine. Premijer i prvi potpredsednik su samo promenili mesta,...\n“Godišnjica Vlade – Pogled sa strane”\nDebata je predviđena kao mesto na kom civilni sektor i stručnjaci daju nezavisnu ocenu rada Vlade, a glavna tema je...


Elektrodistribucija, bez milosti, počela da isključuje sve dužnike\nStrujni udar trese Borane već danima\nOd juče struja je isključena klanici "Polet", preduzeću "Standard", FK Bor i većini privatnih firmi, a uskoro i "seča" po domaćinstvima\nBOR - Elektrodistribucija u Boru od juče "gasi svetlo" svim neplatišama bez obzira na visinu duga. Privredni kolektivi duguju 276, a domaćinstva 68 miliona dinara.\n- Od ponedeljka sečemo struju bez milosti, a juče smo to, kao upozorenje, učinili klanici "Polet", preduzeću "Standard", FK Bor i većini privatnih firmi. Na spisku najvećih dužnika su i Topionica i rafinacija bakra (56 miliona), Vodovod (53 miliona), Fabrika lak-žice (40 miliona) - rekao nam je Dragan Milošević, direktor Elektrodistribucije.\n"Lak-žica" će platiti\n- Ukoliko bi nam isključili struju, bila bi to tragedija. Jer, tek smo krenuli sa proizvodnjom i do februara iduće godine sigurno ćemo stabilizvati fabriku. Radimo za sve firme u zemlji koje nam obezbede sirovine. Platićemo dug za struju u više mesečnih rata i verujem da ćemo naići na razumevanje u Elektrodistribuciji - rekao nam je Velibor Đorđević, direktor Lak-žice.\nNajveći dužnici su i najnestabilnije firme i biće gotovo nemoguće naplatiti utrošenu struju. Hiljade domaćina je kod Elektrodistribucije u "minusu", s dugom od više desetina hiljada dinara. Poseban problem je dug RTB-a prema EPS-u, a u toj grupi je i Topionica i rafinacija, od dve milijarde dinara. Ukoliko Elektrodistribucija primeni isti aršin za sve, u mraku neće ostati samo manji deo Bora. Velikim dužnicima ostavljena je mogućnost poslednjeg dogovora i otplate na rate.\nBorane brinu i neispunjene obaveze za komunalne usluge. Ukupan dug premašuje 44 miliona dinara, a iz Preduzeća za stambene usluge upozoravaju da će, posle opomena, tužiti 7.500 građana. Zbog neplaćenih telefonskih računa, "Standarud" i "Borprevozu" već danima ne radi telefon. Opšta besparica i plenidba imovine po sudskim odlukama svakodnevna su pojava.\nBor: Elektrodistribucija, bez milosti, počela da isključuje sve dužnike\nPremestili učiteljicu, a odeljenja u Dobrači spojili\nPoreska uprava još pre tri meseca uvela fiskalne kase trgovcima na užičkom buvljaku\nVelimir Ilić: Kombinujemo i ništa ne radimo


Nastava za nove studente - Glas Podrinja\nPOČELA ŠKOLSKA GODINA ZA STUDENTE U ŠAPCU\nNastava za nove studente\nVisoka tehnološka škola strukovnih studija poslednjeg dana septembra primila je nove brucoše. Takođe je promovisano i 74 diplomirana studenta sa osnovnih i specijalističkih studija.\nNa sedam akreditovanih smerova, gotovo sva mesta popunjena su još u junskom roku, a desetak, koliko je preostalo upisani su u septembru. Direktor škole dr Svetislav Lazarev navodi da su njihovi najatraktivniji smerovi izazvali veoma veliko interesovanje.\n-Za smerove informacionih tehnologija, zdravstvene nege i farmacije bilo je i 50 odsto više prijavljenih od broja koji smo mogli da upišemo. Novu generaciju dočekaće pet novih doktora nauka, koji su asistenti kod nas. Takođe, uskoro će im biti na raspolaganju i 500 metara kvadratnih renoviranog prostora u koji će biti smešteni amfiteatar, dva kombinovana kabineta sa učionicama, kabinet za zdravstvenu negu i hemijska laboratorija, kaže Lazarev.\nNa ovaj način nastavlja se višegodišnja tradicija VTŠ da svake godine svoj prostor proširuju za još nekoliko stotina metara, koji se stavljaju studentima na raspolaganje. Ove godine kupljene su i dve zgrade od Centra za istraživanje. Planirano je da se tu formira studentski centar sa domom.\nVeć danas nastava za 300 novih studenata je počela.


/ Priče o crvenom sirku\nKnjiga Priče o crvenom sirku - autor Mo Jen - Nekoliko strana\nMo Jen\tPriče o crvenom sirku\nRoman Priče o crvenom sirku je izazvao ogromnu pažnju i kineske kritike i čitalaca, a zahvaljujući istoimenom filmu reditelja Džang Jimoua, koji je na filmskom festivalu u Berlinu 1988. godine dobio nagradu „Zlatni medved“, proslavio Mo Jena širom sveta.Okosnicu romana čini borba seljaka protiv Japanaca u drugom kinesko-japanskom ratu (1937–1945) u piščevom fiktivnom zavičaju Gaomi. Naratorov deda, nosač Ju, zaljubljuje se u lepu devojku koju nosi u svadbenoj nosiljci ka kući njenog budućeg muža, gubavog sina imućnog pecirakije. Uskoro odlučuje da ubije i mladinog muža i njenog svekra, pa počinje da živi s njom nastavljajući da proizvodi rakiju od sirka. Rat sve više besni, a Ju sve više napreduje u vojsci i miliciji...Napuštanjem tradicionalnog linearnog istorijskog narativa (roman se sastoji od pet novela mozaički uklopljenih u jedinstvenu celinu) i preplitanjem mitova i legendi sa surovim pričama iz savremenog doba, narator se kreće napred i nazad u vremenu i prostoru, popunjava praznine u priči i iznosi pretpostavke o osećanjima svojih predaka iz različitih uglova. U jednom intervjuu iz 2003. godine, Mo Jen objašnjava razloge velikog uspeha ovog svog romana: „U njemu je opisan zajednički duh kineskog naroda tog doba posle dugog perioda u kom je lična sloboda suzbijana. Roman predstavlja oslobađanje pojedinca koji se usuđuje da govori, da misli i da dela.“„Stil i način na koji Mo Jen dočarava svet u svom impresivnom opusu može s punim pravom nazvati ’halucinantni realizam’: likovi u njegovim romanima upuštaju se u obračun sa ratovima, glađu, željama i prirodom; stvarnost koju opisuje prepuna je brutalne agresije, seksualnih opsesija i opšteg prožimanja fizičkog i simboličkog nasilja u živodu kineskog seljaka.“ Ana Sun The Kenyon Review\nRoman Priče o crvenom sirku je izazvao ogromnu pažnju i kineske kritike i čitalaca, a zahvaljujući istoimenom filmu reditelja Džang Jimoua, koji je na filmskom festivalu u Berlinu 1988. godine dobio nagradu „Zlatni medved“, proslavio Mo Jena širom sveta.Okosnicu romana čini borba seljaka protiv Japanaca u drugom kinesko-japanskom ratu (1937–1945) u piščevom fiktivnom zavičaju Gaomi. Naratorov deda, nosač Ju, zaljubljuje se u lepu devojku koju nosi u svadbenoj nosiljci ka kući njenog budućeg muža, gubavog sina imućnog pecirakije. Uskoro odlučuje da ubije i mladinog muža i njenog svekra, pa počinje da živi s njom nastavljajući da proizvodi rakiju od sirka. Rat sve više besni, a Ju sve više napreduje u vojsci i miliciji...Napuštanjem tradicionalnog linearnog istorijskog narativa (roman se sastoji od pet novela mozaički uklopljenih u jedinstvenu celinu) i preplitanjem mitova i legendi sa surovim pričama iz savremenog doba, narator se kreće napred i nazad u vremenu i prostoru, popunjava praznine u priči i iznosi pretpostavke o osećanjima svojih predaka iz različitih uglova. U jednom intervjuu iz 2003. godine, Mo Jen objašnjava razloge velikog uspeha ovog svog romana: „U njemu je opisan zajednički duh kineskog naroda tog doba posle dugog perioda u kom je lična sloboda suzbijana. Roman predstavlja oslobađanje pojedinca koji se usuđuje da govori, da misli i da dela.“„Stil i način na koji Mo Jen dočarava svet u svom impresivnom opusu može s punim pravom nazvati ’halucinantni realizam’: likovi u njegovim romanima upuštaju se u obračun sa ratovima, glađu, željama i prirodom; stvarnost koju opisuje prepuna je brutalne agresije, seksualnih opsesija i opšteg prožimanja fizičkog i simboličkog nasilja u živodu kineskog seljaka.“ Ana Sun The Kenyon Review Komentari\nRSD 1,199.00\tPROMENA\nRSD 479.00\tUmoran od života i smrti\nRSD 1,279.00\tŽabe\nUska staza ka dalekom severu Cena:\nPČELICA 4 - RADNA SVESKA IZ MATEMATIKE ZA ČETVRTI RAZRED OSNOVNE ŠKOLE


Hrebičkova: Nova vlada da bude proevropska\nSastala se sa Đukanovićem\nVažno je da nova vlada bude proevropska i da poštuje činjenicu da je Crna Gora članica NATO-a, saopštila je ambasadorka Češke, Janina Hrebičkova.\nPodnaslov: Sastala se sa Đukanovićem\nTizer: Važno je da nova vlada bude proevropska i da poštuje činjenicu da je Crna Gora članica NATO-a, saopštila je ambasadorka Češke, Janina Hrebičkova.\nOna je danas razgovarala sa crnogorskim predsjednikom Milom Đukanovićem o aktuelnim geopolitičkim i unutrašnjim prilikama u Crnoj Gori.\nHrebičkova je naglasila lični osjećaj časti što je treći put u službenom angažmanu u Crnoj Gori, ali i kao prijatelj u ključnim trenucima još od referenduma, reformskog procesa Crne Gore koji je rezultirao članstvom u NATO i najnaprednijem putu ka EU.\nOna je, kako se dodaje, rekla da je zabrinuta zbog sadašnje pozicije Crne Gore u procesu pridruživanja.\n“Naglašavajući želju da se Crna Gora vrati na kolosjek, za šta je potrebna politička volja Evropske unije i zemalja članica, ali i funkcionalna vlada i parlament u Crnoj Gori, pored institucije predsjednika, i da traže način da pomognu u tome”, navodi se u saopštenju kabineta predsjednika.\nDodaje se da su Đukanović i Herbičkova razmijenili mišljenja i o procesu formiranja nove vlade uz ocjenu ambasadorke o važnosti da vlada bude proevropska i koja poštuje činjenicu da je Crna Gora članica NATO.\nĐukanović je rekao da je zadovoljan odličnim odnosima dvije države i dostignutim razvojem međudržavne saradnje posljednjih godina, što je dobar temelj za budući napredak.\nOn je ocijenio da je ažurna razmjena mišljenja jako važna u ovom vremenu, u kojem su potrebna dodatna razmišljanja i preciznija i oštrija određenja u odnosu na opasnosti demokratskih društava u Evropi.\nĐukanović je, kako se dodaje, pozdravio iskazani viši nivo jedinstva i veći stepen odlučnosti Evrope na liniji potrebe zaštite njenih temeljnih vrijednosti i stabilnosti.\nĐukanović je rekao da se nada će Evropa nastaviti da nadograđuje svoju bezbjednosnu strukturu na temeljima euroatlantizma i unapređuje svoju globalnu poziciju.\n“Što će Crna Gora, kao i do sada, slijediti u potpunosti u nadi da će se rat ipak zaustaviti i da ćemo se vratiti traženju političkih rješenja za sukob”, dodao je on.\nĐukanović je ukazao i na ozbiljne izazove na domaćem terenu, danas kada se jasnije vidi da su počeci destrukcije u Evropi bili u Crnoj Gori, 2016. godine.\n16.03.2022 - 20:00 | *\nTagovi: Milo Đukanović, Vlada Crne Gore, Crna Gora, janina hrebičkova


Brnabićeva se sastala sa Angelom Merkel na samitu u Poljskoj\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas, na marginama Samita EU - Zapadni Balkan, sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\nMerkelova je, ranije danas, na sastanku šefova vlada Zapadnog Balkana, pohvalila napredak u regionu, ali je posebno izdvojila Srbiju i istakla da je naša zemlja ostvarila veoma pozitivan razvoj.\nSAMIT ZAPADNOG BALKANA U POZANJU Brnabić: Očekujemo da proširenje bude u fokusu hrvatskog predsedavanja EU; Duda: Nove članice za novu energiju\n"HARADINAJ MI JE REKAO" Brnabić: Lažna vest o zabrani ulaska srpskim zvaničnicima na Kosovo\nMerkel pohvalila Zapadni Balkan, a evo zbog čega je posebno istakla Srbiju\nBrnabićeva se danas sastala i sa francuskim premijerom Eduardom Filipom, Evropskom komesarkom za transport Violetom Bulc, kao i sa britanskom premijerkom Terezom Mej i makedonskim premijerom Zoranom Zaevim.\nU Poznanju se danas održava samit lidera Zapadnog Balkana, kao i zemalja članice EU koje učestvuju u Berlinskom procesu sa ciljem daljeg unapređenja regionalne saradnje i povezivanja.\nEVROPSKA PERSPEKTIVA ZAPADNOG BALKANA Šta stoji u zaključcima Samita u Poznanju\nHaradinaj sa šefovima vlada iz regiona, ali ne i SRPSKOM PREMIJERKOM


Autor: Jugmedia\t18.02.2012 03:10 pm\nLESKOVAC – Predsednik Gradskog odbora opozicione Srpske napredne stranke (SNS) Goran Cvetanović apelovao je danas na čelnike leskovačkih komunalnih preduzeća da smanje cene svojih računa i da zatraže izvinjenje od Leskovčana zbog loših usluga u zimskim mesecima.\nCvetanović je na konferenciji za novinare prozvao preduzeća „Dom“, „Toplana“, „Por Verner i Veber (PVV), „Vodovod“ i „Pijaca“, ocenivši da lošim radom izazivaju stres kod građanstva, i istovremeno zatražio od gradskih vlasti da kažu koliko je mašina angažovano na čišćenju puteva i ulica od snega.\nLider SNS je kazao da su u mnogim stanovima radijatori hladni i da temperatura iznosi oko 10 stepeni, a da „Vodovod“ isuviše sporo reaguje kada puknu cevi na ulicama.\nPVV je kritikovao što tri nedelje ne iznosi smeće, „Pijacu“ zato što primenjuje letnji cenovnik za zakup tezgi, a „Dom“ je prozvao što ne pomaže ugroženim stanarima stambenih zgrada i što u gradsku kasu, naveo je, uplaćuje samo 10 do 20 odsto svojih prihoda, umesto 100 odsto, kako je predviđeno skupštinskom odlukom.\n„Ako se ovako nastavi doći će do kolapsa i bojim se da će biti srušen ceo komunalni sistem. Najmanje što mogu da učine to je da ne ispostavljaju račune za februar ili da ih drastično smanje“, kazao je.\nCvetanović se osvrnuo i na zimsko održavanje puteva.\n„Možemo iz medija da čujemo kako je teška mehanizacija na terenu, ali nikako da dobijemo informaciju koliko to mašina aktivno učestvuje, koje su to mašine i koja je količina soli bačena na terenu, kao i što ne možemo da dobijemo informaciju koliko grad Leskovac, ili Republiku Srbiju, košta to održavanje“, zaključio je Cvetanović.\nOn je kritikovao i rad „Metro parking juga“ zbog neočišćenog snega na parkiralštima.