Amerika upozorava da podele oko MKS-a otvaraju novu krizu\nLažni izbor između SAD i EU\nNJUJORK (Beta-AP) - Sjedinjene Države upozorile su Evropsku uniju da njeno angažovanje u korist stalnog Međunarodnog krivičnog suda (MKS) dodatno opterećuje transatlantske odnose.\nU poverljivoj noti koju su SAD uputile prošle nedelje vladama članicama EU, navodi se da bi bila "velika šteta da ovo pitanje izazove neslaganje i razilaženja" na predstojećem samitu SAD i EU 25. juna.\nAdministracija predsednika Džordža Buša optužuje u memorandumu Evropljane da nastoje da osujete napore SAD da zaštite Amerikance od gonjenja pred tim sudom i ukazuje da oni moraju da prestanu s tim. "To će potkopati sve naše napore da se poprave i obnove transatlantski odnosi, baš kada je došlo do zaokreta nakon nekoliko teških meseci", navodi se u noti.\nBritanski "Gardijan" notu Vašingtona evropskim saveznicima povezuje s današnjim glasanjem u Savetu bezbednosti UN o produženju za još 12 meseci izuzimanja američkih državljana iz nadležnosti MKS. Uprkos protivljenju Nemačke i Francuske, to će najverovatnije biti odobreno, jer je, piše "Gardijan", malo ko spreman na još jednu žestoku svađu sa Bušovom administracijom, kao što je bilo povodom rata u Iraku.\nEU je prošlog meseca uputila pisma grupi 10 zemalja koje će sledeće godine postati članice Unije, kao i zemljama Balkana koje žele članstvo u EU, pozivajući ih da ne potpisuju bilateralne sporazume sa SAD o izuzimanju američkih građana iz nadležnosti MKS, koji bi bili u suprotnosti sa evropskim smernicama. SAD, takođe, optužuju diplomate iz EU da lobiraju kod vlada protiv sklapanja takvih sporazuma. "Državama je dat lažni 'izbor' između Evrope i SAD, što unosi dodatnu napetnost u transatlantske odnose", navodi se u noti vladama EU.\nDodaje se i da su SAD pristale prošle godine na to da se neće protiviti tom sudu, ako se Evropljani ne budu mešali u američke napore. "Mi smo ožalošćeni činjenicom da bi EU mogla aktivno da nastoji da ugrozi američke napore", dodaje se u memorandumu.\nPredsednik Češke uoči referenduma o ulasku u EU\nU Izraelu zatečeni pokušajem ubistva vođe Hamasa\nBliks: Prljava kampanja SAD\n"Indipendent" o cenzuri u Iraku\nSlovenci prinuđeni da promene zastavu i grb\nNovi samoubilački napad u Jerusalimu\nBerlin: Sudar vozova


Dačić: Bakarec nije uputio pretnje\nPolitika Autor:Beta02. mar. 202116:43\nSSP Dačiću: Bakarec poziva na likvidaciju Đilasa\n„Ljudi možda nisu slušali, a sada neki kažu da je pretio smrću i da je rekao da opoziciju treba pobiti kao u Rusiji. Da je tako bilo svakako da ne bismo dopustili da takve stvari izgovara“, rekao je Dačić.\nPoslanik sa liste Aleksandar Vučić – Za našu decu“ Nebojša Bakarec izneo je danas niz optužbi na račun opozicije, pre svega lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa kojeg je povezao sa zaverom protiv predsednika Vučića.\nBakarec je citirao potpredsednika SNS Miloša Vučevića da je „jedna klika“ preuzela deo kontrole državnog sistema“ i da se „sprema fizička likvidacija pojedinih ljudi“.\n„Šta je to drugo nego kovanje zavere, sastanak bivšeg šefa BIA Saše Vukadinovića u Trstu sa tajkunom Draganom Đilasom i njegovim političkim direktorom Vukom Vučurovićem i Jadrankom Drinić, šta je drugo“, rekao je Bakarec.\n„Inače zamislite da se bivši šef FSB-a sastaje sa Navaljnim. Znate kako se dešava u Rusiji, pa, to se rešava tako što te više nema, jer to se ne radi“, rekao je Bakarec i dodao da je opisao deo mafijaškog klana Belivuk.\nSSP je reagovala saopštenjem u kojem je optužila predsednika Skupštine Srbije Ivicu Dačića da je „ugrozio“ nastavak međustranačkog dijaloga pod pokroviteljstvom EU jer tokom današnje sednice parlamenta nije reagovao na „poziv na likvidaciju“ lidera SSP Dragana Đilasa i bivšeg šefa Bezbednosno-informativne agencije (BIA) Saše Vukadinovića.\nDragan Đilasivica dačićnebojša bakarecSaša VukadinovićSkupština Srbije


Italija 'hit' za studije, SAD i Kanada preskupe\nIzvor: RTS, 12.Okt.2019, 18:11\nItalija "hit" za studije, SAD i Kanada preskupe\nAna Marija Marinković iz licenciranog centra za školovanje u inostranstvu "Ino edukacije" rekla >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << je za RTS da najprohodniji put za studiranje vodi u Italiju, jer ta zemlja daje najveći novac za troškove života, a ni studije na državnim univerzitetima nisu skupe.\n"Primera radi, u Padovi godina košta oko 2.000 evra. Republika Italija, takođe, daje regionalne stipendije za troškove života oko 5.000 evra godišnje zbog čega je ova zemlja trenutno 'hit' i tamo odlaze dobri studenti, jer moraju dobro da se pripreme jer je konkurencija velika", rekla je Marinkovićeva.\nKoštaju u proseku oko 1.500 evra, ali se vize dobijaju teže nego ranije, a uz to se pri upisu traži viši nivo znanja nemačkog jezika.\n"Kada je reč o studiranju u SAD, Donald Tramp je doneo velike promene u svim sferama pa tako i u školovanju. Vize se teže dobijaju, a stipendija je manje tako da većina studenata odavde odlazi ili na sportske stipendije ili školovanje sami plate. Većina ostaje na osnovnim studijama ovde ili u nekoj evropskoj zemlji pa u SAD odlaze na master studije", objašnjava Marinkovićeva.\n"Od studenata u koje mi imamo uvid, 40-50 odsto odlazi da studira biznis ili ekonomiju jer im je to kasnije isplativije kada se vrate ovde ili ostanu da rade u inostranstvu a često su to i deca preduzetnika pa im je taj put blizak", kaže Marinkovićeva.\n"U Srbiji je to dosta kasno, jer se tek u junu završavaju mature ili osnovne studije a u inostranstvu je glavni fokus od januara do maja. Morate da imate i sartifikat jezika, dokumentacija koju je potrebno sakupiti tako da je uvek dobro krenuti u taj proces godinu dana ranije", rekla je gostujući u Jutarnjem programu Ana Marija Marinković iz "Ino edukacija".


Ulični protesti naštetili su turističkoj industriji: malezijski premijer\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » vijesti » Ulični protesti naštetili su turističkoj industriji: malezijski premijer\nKUALA LUMPUR (eTN) - Malezijski premijer Abdullah Ahmad Badawi rekao je u četvrtak da su nedavni antivladini protesti naštetili turističkoj industriji zemlje, jer mnogi hoteli i turoperatori prijavljuju otkazivanje rezervacija.\nMalezija je posljednjih sedmica bila svjedok rijetkih masovnih protesta, uključujući masovne demonstracije manjinskih etničkih Indijanaca kojima su prisustvovale hiljade ljudi iz zajednice koji su prošlog mjeseca protestirali protiv njihove navodne marginalizacije.\nAbdullah je rekao da su protesti naštetili rezervacijama soba u glavnoj gradskoj turističkoj četvrti Bukit Bintang.\n"Ako je otkazano već 10 posto rezervacija, to će biti gubitak za hotele", rekao je on u Bernamskoj novinskoj agenciji.\n"Osim toga, vjerujem da su i turističke agencije i turistički autobusi dobili otkazivanja", rekao je.\nMinistar turizma Adnan Mansor ranije je rekao da su protesti utjecali na turističku industriju.\n"Specijalni tim ministarstva morao je raditi danonoćno kako bi pružio tačne informacije turističkim uredima u inostranstvu i stranim putničkim agencijama", rekao je Bernami.


Otvoreni fond o biodiverzitetu i u Srbiji | Energetski portal Srbije\nProtekle nedelje predstavnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine sastali su se sa predstavnicima GIZ-a u vezi projekta Otvoreni regionalni fond o biodiverzitetu. Na sastanku su se predstavnici GIZ-a upoznali sa trenutnim stanjem iz oblasti biodiverziteta u Republici Srbiji, problemima i prioritetima iz ove oblasti.\nPredstavnici GIZ-a su istakli da bi se projekat Otvoreni regionalni fond o biodiverzitetu u naredne tri godine realizovao u okviru prekogranične saradnje dve ili tri države.\nPomoćnik ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine gospodin Slobodan Erdeljan izjavio je da je počastvovan što je Republika Srbija odabrana kao potencijalni učesnik u ovom projektu, kao i da će predstavnici resornog ministarstva doprineti da ovaj projekat bude realizovan.\nCiljevi Otvorenog regionalnog fonda o biodiverzitetu su implementacija Strategije biodiverziteta Evropske unije 2020 uz pomoć regionalne saradnje. U okviru projekta biće ojačana regionalna saradnja, dijalozi, procesi, struktura i kapacitet u oblasti biodiverziteta kroz mere kao što su podizanje javne svesti i upravljanje prekograničnim zaštićenim područjima. Takođe se očekuje ispunjenje 12 tačaka iz Strategije biodiverziteta Evropske unije 2020.\nOtvoreni regionalni fond o biodiverzitetu


Saobraćajke: Pravilo dve sekunde spasava živote - AUTOMOBILI\n20/01/2020 6:05:48 PM\nNASLOVNA / VESTI / Saobraćajke: Pravilo dve sekunde spasava živote\nSaobraćajke: Pravilo dve sekunde spasava živote\nDusan Korica 16/08/2017\tVESTI\nPročitajte savete stručnjaka, zapamtite ih i primenjujte.\nTokom leta i sezone odmora i putovanja, svakodnevno smo svedoci strašnih saobraćajnih nesreća.\nSamo tokom prethodnog vikenda dogodile su se dve saobraćajne nesreće na auto-putu Beograd-Niš, gde su poginule dve osobe, a devet je povređeno.\nKako da se ta crna statistika smanji?\n“Svaka greška u saobraćaju vrlo skupo košta i ukoliko pogrešimo, rizikujemo da poginemo, ostanemo invalidi ili budemo 10 godina u zatvoru”, rekao je za RTS Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\n“Moramo da shvatimo da možemo da stradamo i tuđom greškom, neophodno je da vežemo pojas, da vežemo pojaseve i na zadnjem sedištu”, objasnio je Okanović i upozorio vozače koji se kreću levom, preticajnom trakom da se ne približavaju previše vozilu koje se nalazi ispred njih.\n“Ukoliko želite da preteknete, uključite levi migavac, držite bezbedno odstojanje, a to je najmanje polovina od brzine kojom se krećete. I vratite se u srednju traku kada izvršite preticanje.”\nOkanović je objasnio i da ukoliko se, na primer, vozilo kreće brzinom od 120 kilometara na sat, najmanje odstojanje treba da bude 60 metara.\n“Za one koji imaju problem da to procene, postoji i pravilo ‘dve sekunde’: vozilo ispred vas će proći pored nekog objekta, saobraćajnog znaka. Treba da prođu bar dve sekunde da i vi prođete pored tog znaka”, kaže Okanović.\nTagovinajmanje odstojanje pravilo dve sekunde Saobraćajke saobraćajne nesreće spašava živote\nPrethodno Maxus D90 za kinesko tržište\nSledeće Ford GT ’67 Heritage Edition


ReStart: Najavljeni novi protesti u Banjaluci za 20.septembar – dijalogin.tv\nReStart: Najavljeni novi protesti u Banjaluci za 20.septembar\nPredstavanici Uudruženja “ReStart Srpska” najavili su za 20. septembar nove proteste u Banjoj Luci, jer iz Vlade RS-a nisu odgovorili na njihov zahtjev da se ograniči nabavna cijena službenih vozila na 50.000 KM.\nPredsjedik ovog udruženja Stefan Blagić rekao je novinarima da će to biti mirni i demokratski protesti na kojima će izraziti nezadovoljstvo odlukama Vlade RS-a.\nIzvršna vlast, kako je rekao ignoriše potpise oko 6.500 građana RS-a koji su prikupljeni tokom peticije da se smanje troškovi iz budžeta za kupovinu luksuznih automobila zvaničnicima tog bh.entiteta.\nOsim toga, imaju još zahtjeva.\n-Tražimo ostavku ministra prosvete i kulture Daneta Maleševića, da se poveća budžet za kulturu i da se udžbenici za djecu s poteškoćama u razvoju štampaju na srpskom jeziku i da se budžet za kupovinu službenih vozila u Vladi ograniči na 50.000 KM – rekao je Blagić, predsednik Organizacije „ReStart“ Srpska.\nNovi zahtjev je da se odustane od namjere da se test znanja izbaci iz konkursa prilikom zapošljavanja u prosvjeti.\nKaže da će sutra predati zahtjev za odobravanje protesta 20. septembra.\nU organizaciji Udruženja “ReStart Srpska”, u banjalučkom parku “Mladen Stojanović” 8. augusta je održan protest “Zatvori škole, kupi Audi”.\nProtest je organizovan zbog toga što je budžet Ministarstva prosvjete i kulture RS u 2016. “probijen” za 10,7 miliona KM, kao i zbog odluke ministra prosvjete i kulture RS-a Daneta Maleševića da se u ovom entitetu zatvori 15 područnih škola, a da je istovremeno ministar kupio skupocjeni automobil, prenosi Fena.


CIA dokument: Pet razloga zbog čega je Rusija oklijevala da stane uz Zapad protiv Srbije! | UDAR\nU memorandumu koji je agent CIA "Džordž" početkom 1993. godine uputio tadašnjem rukovodstvu Centralne obavještajne agencije (CIA), postoji "rastuća opasnost da se Rusija otuđi od zapadne politike prema Srbiji".\n01/08/2020 ‣ 21:00\nDokumenta iz vremena vlasti Bila Klintona, sa kojih je nedavno skinuta oznaka tajnosti, sadrže i ocjene Rodžer Džordža, tadašnjeg nacionalnog obavještajnog zapovjednika za Rusiju i Evroaziju, o delikatnom “rusko-srpskom” problemu. U memorandumu koji je Džordž početkom 1993. godine uputio tadašnjem rukovodstvu Centralne obavještajne agencije (CIA), postoji “rastuća opasnost da se Rusija otuđi od zapadne politike prema Srbiji”.\n– Taj problem postoji već neko vrijeme, ali je sada očigledniji jer je Rusija, nakon borbi koje je pokrenula Hrvatska, predložila uvođenje sankcija Hrvatskoj kako bi se stvorio ravnomerniji pristup krizi – piše Džordž.\nIako, SAD ne mogu Rusiji da nametnu svoju politiku prema Srbiji, zaključuje on, Vašington bi trebalo da poradi na konsultacijama sa Moskvom prije kreiranja novih politika.\n– Štaviše, možda ćemo shvatiti da je najbolji put orkestriranja uticaja sa zaraćenim stranama uz pomoć ruskih veza sa Srbima, umjesto da dozvolimo da njihovi istorijski odnosi djeluju protiv efikasnog međunarodnog odgovora. Ruska zabrinutost zbog zapadne politike prema Srbiji mogla bi da dovede do veta na rezoluciju UNSB-a o upotrebi sile – dodaje Džordž. Prema dokumentu, Rusija je te 1993. godine bila zabrinuta zbog upotrebe sile protiv Srbije i to iz ovih pet razloga:\n1. Empatija prema Srbiji: Ruska vlada i umjereni političari priznaju da Srbi čine “gnusne akcije” i žele da ruska politika ostane sinhronizovana sa Zapadom. Oni, međutim, smatraju da Zapad situaciju postavlja u crno-bijele okvire, umjesto da priznaju sve zaraćene strane moraju da snose dio krivice.\n2. Logika promjena granica: Rusi, takođe, vjeruju da Srbija ima pravo da traži reviziju granica. Кada je Jugoslavija postojala kao jedna država, trenutne granice bile su prije svega administrativne i imale su smisla unutar logike konfederacije. Prema ruskom mišljenju, sada kada se država razdvojila, Zapad bi trebalo da sasluša razloge zbog kojih Srbija želi reviziju.\n3. Pseudo geopolitika: Neki Rusi se pitaju zašto bi se Zapad, posebno Sjedinjene Države, miješali u područje koje je Rusija uvek smatrala svojom tradicionalnom sferom uticaja. Dokazi da i druge države, poput Njemačke ili Turske, jednostrano unaprijeđuju svoje veze sa Hrvatskom ili Albanijom, osnažuju zagovornike ovih argumenata.\n4. Slovensko bratstvo: Romantizovani nacionalisti zamenjuju slogan “Radnici, ujedinite se” sa “Sloveni, ujedinite se”. Ultranacionalisti samtraju da Rusija ima obavezi da priskoči u pomoć svojoj “slovenskoj braći”.\n5. Crveno-braon pritisci: Opasna komunističko-nacionalistička grupacija prihvata i propagira gore pomenute argumente i koristi ih da optuži vladu da je potčinjena Zapadu na štetu „istinskih“ ruskih interesa. Glavni cilj ove grupe je rušenje Kozireva i Jeljcina, a oni Jugoslaviju vide kao dobru za unaprijeđenje njihovih političkih ciljeva.\nPrethodni članakPogledajte snimak koji dokazuje bahatost Spasojevića i Lukovića: Vođe zemunaca vitlaju pištoljima usred kafane, dok ih trubači okružuju\nNaredni članakUhapšen vođa tajne sekte: Sakrio informacije – više od 5.200 sljedbenika se zarazilo koronom!\nUdar.me - 31/07/2020 ‣ 15:45 0\nDva sata razgovora i četiri viskija bili su dovoljni da smekšaju tadašnjeg predsjednika Republike Srbije Slobodana Miloševića da napravi ustupak u Dejtonu 1995. Ti podaci...


Srpska Unija | Južna Srbija Info\nPočetna | Blog | Srpska Unija\nGuča 21.08.2010. Boško Obradović\nSrpski narod danas\nPleme moje snom mrtvijem spava – bila bi sasvim odgovarajuća pesnička definicija aktuelnog duhovnog i nacionalnog stanja srpskog naroda. Sa jedne strane, ogroman istorijski umor koji se reflektuje u svim životnim sferama: od duhovnosti i morala, preko demografije i kulture, do ekonomije i državotvornosti, a sa druge strane nesposobnost intelektualne i političke elite za bilo kakvu nacionalnu viziju i program. Jedina konstanta poslednjih više od pola veka jeste dezintegracija srpskog naroda, i to po svim šavovima jezičkih, kulturnih, crkvenih i etničkih teritorija, kao i odsustvo nacionalnog plana i strategije.\nRasturanje srpskog nacionalnog identiteta u njegovim elementarnim kategorijama vere, jezika, pisma, istorije, kulture i državnosti ne prestaje i možemo reći da živimo jedno vreme novog titoizma kao duha vremena koji je prepoznatljiv upravo po obračunu sa srpskim nacionalnim identitetom. U brozovskoj paradigmi, koja se ponovo vraća na velika vrata na Balkan, treba slomiti srpski narod, okupirati njegovu elitu i nacionalne institucije i njegove identitetske teritorije podeliti između susednih nacija i država, među kojima je nekoliko potpuno nepostojećih u suštinskom smislu, pošto nemaju drugog identiteta izuzev konvertitskog. Posebnu studiju, bez koje se ne može razumeti istorija Balkana, trebalo bi posvetiti stvaranju određenog broja novobalkanskih nacija na odricanju od srpskog narodnosnog identiteta, odnosno na toj neobičnoj činjenici da se novi identitet gradi isključivo na ratu protiv starog, srpskog nacionalnog identiteta iz koga se potiče i koji je napušten milom ili silom u proteklih nekoliko vekova, a posebno u poslednjih 100 godina.\nTek uz pomoć poznavanja inspiratora, realizatora i rezultata svih naučnih, kulturnih, duhovnih i političkih eksperimenata urađenih u ovoj laboratoriji novih identiteta, možemo razumeti aktuelni balkanski momenat, iz čega tek može uslediti predviđanje budućnosti ovog politički uvek trusnog regiona.\nRegion u kome Srbi žive najtačnije bi se danas mogao definisati kao američki protektorat koji teži ka učlanjenju u Evropsku Uniju. Uzimajući u obzir sada već opšte poznatu činjenicu da, sa jedne strane, Amerika i Evropska Unija postepeno gube geopolitičke pozicije i imaju sve manje snage da zadrže presudan uticaj na region, potrebno je uočiti da, sa druge strane, rastu ambicije određenih starih balkanskih zavojevača, kao što su Vatikan i Turska, ili lokalnih mladih nacija i država u usponu, kao što je šiptarska ili hrvatska. Postaje vidljivo da region čeka preraspodela geopolitičkog uticaja stranih faktora i preorijentacija domaćih elita ka novim centrima moći, među koje svakako treba računati i Rusku federaciju koja se takođe, posebno na privrednom planu, uveliko vratila na Balkan. U svemu tome lako se može postaviti pitanje održivosti novijih državolikih tvorevina kakve su gotovo sve bivše jugoslovenske republike i pokrajine, a posebno Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija ili Kosovo.\nPitanje svih pitanja jeste, dakle, da li će naš region ostati pod američkim protektoratom, postati Evropska, Vatikanska, Šiptarska, Hrvatska, Turska ili Ruska Unija, ili će biti podeljen na nekoliko sfera uticaja između ovih velikih sila i njihovih novih/starih satelitskih država na Balkanu? U ovom kolopletu interesa kretaće se i rešavanje sudbine srpskog naroda, a svakako ćete primetiti da u ovom času, uprkos tužno-smešnim pokušajima države Srbije da se predstavi kao lider u regionu, u svim ovim geopolitičkim kombinacijama nigde nema spomena Srba i srpskih nacionalnih interesa.\nŠta god da bude budućnost regiona, ona će iznova biti ispisivana na živom tkivu srpskog naroda širom Balkana, i na srpskim vekovnim etničkim teritorijama.\nSrpske zemlje i Srbi u regionu danas\nRed bi bio da analizu statusa srpskog naroda i države na Balkanu počnemo od prve srpske države posle 1918 – Republike Srpske Krajine. Ove godine obeležavamo 15 godina od Oluje, najvećeg etničkog čišćenja u savremenoj Evropi posle Drugog svetskog rata, kada je nekoliko stotina hiljada Srba u srcu Evrope proterano sa svojih kućnih ognjišta, a da se u njih do dana današnjeg nije vratilo. Srbi u Nezavisnoj državi Hrvatskoj i dalje su građani drugog reda, a povratak, vraćanje stanarskih prava i zaposlenje su ljudska prava koja su im onemogućena na sistematski način od strane hrvatske države. Istorijsko pamćenje i političko podsećanje na postojanje RSK do samo pre 15 godina, kada je ugušena združenim zločinačkim dejstvima hrvatske vojske, a uz logističku pomoć NATO pakta, gotovo da je izbledelo i prestalo. Skupština i Vlada RSK u izgnanstvu nije priznata ni u Beogradu, a kamoli da je pomen RSK prisutan u međunarodnoj javnosti i političkim institucijama svetske zajednice. Hrvatskoj genocidnoj državi mora se priznati uspešno obavljen posao za koji nije bila do kraja sposobna čak ni prvobitna NDH koja je imala potpuno odrešene ruke od strane Hitlerovog novog evropskog poretka u kome nije bilo mesta za Srbe. Postavlja se onda pitanje u kakvom novom evropskom i svetskom poretku živimo, kad je u njemu bilo moguće ono što nije bilo moguće u Hitlerovo doba, i da li to znači da u ovom poretku za Srbe ima još manje mesta?\nPosebno je i najdramatičnije pitanje šta u tom kontekstu već 20 godina radi Bivša jugoslovenska republika Srbija, koja je u potpunosti zaboravila da bez prevencije genocida kroz sećanje na stradanja u Jadovnu, Jasenovcu i NDH u celini, pa sve do Oluje, nema opstanka srpskom narodu? I šta je ta ista BJR Srbija u poslednjih 15 godina uradila da se pred svetom i u Nezavisnoj državi Hrvatskoj postavi pitanje Republike Srpske Krajine i do 1991. godine srpskog konstitutivnog naroda u BJR Hrvatskoj?\nRepublika Srpska, druga srpska država posle 1918. godine, uspela je ono što RSK nije uspela – da preživi i pretraje. Postojanje RS garantuje Dejtonski sporazum i ona je ove godine postala punoletna, što predstavlja najveću srpsku istorijsku pobedu u poslednjih 20 godina, kao i dokaz da je moguće očuvati srpske državotvorne kapacitete i u najtežim istorijskim okolnostima, kada su nam sve velike svetske sile bile nenaklonjene i kada smo bili izloženi sankcijama, bombardovanju i otvorenoj pomoći svim drugim stranama u ratnom sukobu na teritoriji bivše Jugoslavije. Međutim, danas se Republika Srpska nalazi pred stalnim optužbama da je genocidna tvorevina i planovima da je treba ukinuti, a Srbe utopiti u veštaški unitarnu BiH.\nNa drugoj strani, Srbi u Federaciji, dakle, u drugom entitetu BiH, kao i na nivou zajedničke države, trpe diskriminaciju koja je posebno izražena u nemogućnosti povratka Srba u Federaciju, kao i neravnopravnosti sva tri konstitutivna naroda prilikom zapošljavanja u državnoj upravi i na najvišim državnim funkcijama.\nSrpski narod u Crnoj Gori živi u svojevrsnom aparthejdu: negira mu se elementarno nacionalno postojanje, krade i ukida jezik, pismo, istorija, kultura, običaji i država, a SPC se i dalje progoni i umesto nje nameće policijska sekta samozvanaca koji nose naziv Crnogorska pravoslavna crkva. Građanska prava za Srbe u Crnoj Gori gotovo da su potpuno suspendovana: Srbinu je nemoguće da se zaposli u državnoj upravi, ograničeni su svi drugi ekonomski, medijski, kulturni i politički tokovi, a na delu su i drugi oblici neravnopravnosti građana koji čine najmanje trećinu stanovništva Crne Gore. Najizrazitiji primer ovog nasrtanja na srpski nacionalni identitet u Crnoj Gori predstavlja ukidanje srpskog jezika i uvođenje crnogorskog kao službenog jezika, iako se na poslednjem popisu stanovništva 63 procenta građana Crne Gore izjasnilo da govori srpskim jezikom.\nStatus Srba i SPC u Bivšoj jugoslovenskoj republici Makedoniji sličan je crnogorskom slučaju, jer su obe ove novoformirane državolike tvorevine, nastale po avnojevskim granicama koje je iscrtala teroristička organizacija toga vremena - KPJ, zapravo produkti istog titoističkog modela proizvodnje novih nacija i republika. Iako tzv. Makedonci, takođe u određenom procentu poreklom Srbi, i iste vere, kao i tzv. BJR Makedonija, koja počiva na srpskim crkvištima, grobljima i istorijskim spomenicima, nemaju niti jedan razlog da sa Srbima nemaju najbolje moguće odnose.\nKonačno, treba pomenuti i tiho gašenje prisustva nekada brojnih srpskih nacionalnih zajednica u Albaniji, Bugarskoj i Mađarskoj, o kojima niko ne brine i koje postepeno gube nacionalni identitet i utapaju se u zemlje domaćine.\nKao poseban slučaj treba istaći jednu zemlju iz Evropske Unije – Sloveniju, u kojoj je status srpske nacionalne manjine takođe nerešen, a ljudska, građanska i nacionalna prava ugrožena.\nKao najorganizovanija srpska nacionalna zajednica u okruženju ističe se srpska zajednica u Rumuniji, tako da njihov primer kulturno-prosvetne autonomije treba proučiti, mada noviji procesi govore da je takođe dovedena u pitanje budućnost tamošnjih generacija i njihovog ostanka u srpskom nacionalnom identitetu.\nSrbija, nakon 20 godina istorijskih poraza, nastavlja da ponire u dalju propast velikim koracima. Samo u poslednjih godinu i po dana u Srbiji su se odigrali sledeći opasni politički procesi: novi statut Vojvodine, zaokruživanje šiptarske državnosti na teritoriji Srbije na Kosovu i Metohiji pod patronatom EU i NATO, medijska parada homoseksualizma, skupštinska rezolucija o Srebrenici, Istanbulska deklaracija, regionalizacija Srbije, izbori za manjinske nacionalne savete, početak procesa prodaje Telekoma, Zakon o elektronskoj komunikaciji... Kada se pogleda brzina i širina ovih društvenih procesa, u kojima se ogledaju razmere i političke i državne i ekonomske i bezbednosne propasti, dolazi se do samo naizgled paradoksalnog zaključka da Srbi u Srbiji više nisu državotvoran narod, da sve više podsećaju na nacionalnu manjinu i da u vlastitoj državi tek treba da se izborimo za sopstvena nacionalna prava i interese. Jer, po onome što sada imaju i što će tek imati nacionalne manjine u Srbiji kroz regionalizaciju i funkcionisanje nacionalnih saveta, Srbima bi bilo bolje da postanu nacionalna manjina i počnu da koriste sve kulturno-prosvetne, medijske, političke i druge zakonske mogućnosti za negovanje sopstvenog identiteta – koje u ovom času nemaju u državi Srbiji, koja je samo na ustavnom papiru država srpskog naroda, dok je u praksi građanija kojom sve više vlada diktatura manjina: od verskih, preko seksualnih do nacionalnih.\nRešavanje srpskog nacionalnog pitanja u poslednjih 20 godina najpre smo dali u ruke srpskim intelektualcima, za koje smo dokazano znali da su nacionalno otuđeni beskičmenjaci sa karakternim deformacijama i karijerističkim stilom života. Od njih se, dakle, ništa nije ni moglo očekivati i oni su po ko zna koji put pali na istorijskom ispitu.\nPotom smo svoju sudbinu predali u ruke dnevne politike, još ogavnije društvene baruštine u kojoj nije bilo nikakve dostojne nacionalne ideje i u kojoj vladaju jedino liderske sujete, kumrovačka duhovna atmosfera, politička impotentnost, korupcija i stranački interesi.\nVisoki oficiri Srpske Vojske (za koju se opravdano može postaviti pitanje kada je uopšte postala srpska od komunističke i jugoslovenske) takođe nisu imali političkog osećaja da u nekoliko presudnih istorijskih trenutaka preuzmu u svoje ruke državno vođstvo i spasu nas od nesposobnih političara i izdaje srpskih nacionalnih interesa.\nOstala nam je samo Srpska pravoslavna crkva, kao toliko puta u našoj istoriji kada su nam sve druge nacionalne ustanove bile uništene ili okupirane. Očekivati, međutim, od Crkve da bez naše pomoći može da preuzme na sebe rešavanje nagomilanih društvenih i nacionalnih pitanja: od bele kuge i povlačenja ćirilice, preko sloma porodičnih vrednosti i drugih socijalnih iskušenja, do gubitka nacionalnih teritorija i geopolitičkih izazova, bilo bi neodgovorno. I SPC je danas pod posebnom prismotrom domaćih i međunarodnih centara moći, koji čak bolje i od nas Srba dobro znaju da su granice SPC na Balkanu vidljive granice nekadašnje srpske državnosti i srpskih etničkih terotorija na kojima smo ako ne danas a onda svakako donedavno živeli. Zato nas nikako ne sme iznenaditi, već na to treba da budemo spremni, da postoji ogromno interesovanje da SPC više ne vrši svoju istorijsku funkciju očuvanja srpskog nacionalnog identiteta i po nuždi zamene za srušene ostale nacionalne institucije do časa njihove obnove i novog konstituisanja. Zato ovaj poslednji duhovni, moralni, nacionalni i državotvorni oslonac moramo čuvati po svaku cenu.\nKada nam postane jasno da od srpskih intelektulaca, političara i oficira ne možemo očekivati kvalitativni pomak u osmišljavanju i realizaciji srpske nacionalne ideje u 21. veku, moramo se osloniti na one još uvek nekompromitovane i nepotrošene nacionalne snage koje se nalaze još jedino u srpskom patriotskom nevladinom sektoru i, posebno, u redovima Mlade Srbije u Otadžbini i Rasejanju.\nAko je DEZINTEGRACIJA ključna reč srpskog naroda i države u poslednjih 100 godina, onda u sledećem veku ključna reč mora postati INTEGRACIJA. Ta se terminologija, što je posebno zanimljivo, danas najviše čuje, ali nas naša intelektualno-politička elita vodi u sve samo ne srpske integracije. Danas nam se nude evroatlantske integracije kao nova obećana zemlja, novi titoistički raj u koji samo što nismo ušli. Iza ugla, kao i uvek u našoj istoriji, vrebaju i neke druge integracije, na prvom mestu vatikanske, šiptarske i neoosmanske. Dok se spremamo za evrounijaćenje i ne primećujemo da nas podjednako kaparišu i Vatikan, Istanbul i Tirana. Nema sumnje da se na velika vrata na svetsku političku scenu, a samim tim i na Balkan, vraća i Rusija, i da je sve više analitičkih glasova koji u budućoj geopolitičkoj preraspodeli Balkana i Istočne Evrope u celini vide mogućnosti stvaranja Ruske (Pravoslavne) Unije. Ta ideja, kao uostalom i druga jedna ideja koja se takođe pominje – Mediteranska Unija, mnogo su bliže našem mentalitetu, pogledu na svet, istorijskim tradicijama i nacionalnim interesima.\nApsolutno je sigurno da se svet od unipolarnog, sa svemoćnim svetskim policajcem koji zavodi red po svom „nacionalnom” interesu koji je hiljadama kilometara udaljen od centra, ponovo postaje multipolarni i da su velike sile BRIK-a (Brazil, Rusija, Indija, Kina) postale više nego konkurentne Zapadu na vojnom, ekonomskom, političkom i, posebno, demografskom polju. U toj izmeni geopolitičke karte sveta, koja je toliko puta u dosadašnjoj svetskoj istoriji započinjala upravo na Balkanu, srpski narod može da pronađe svoje mesto i može iznova da postavi srpsko nacionalno pitanje, tražeći reviziju istorijskih procesa iz poslednje decenije 20. veka.\nEvropska Unija je pred svojim Staljingradom i posle toga ona počinje da se raspada. Evropa posle Evropske Unije, a posebno Balkan, biće predmet aspiracija nekih starih i novih svetskih sila u usponu. Sledeća, 2011. godina podseća nas na 1941. i okupaciju Srbije od strane Trećeg Rajha. Današnja slika srpskog naroda na Balkanu toliko liči na 1941, a granice Srbije na granice Nedićeve Srbije pod nemačkom okupacijom. Tadašnji nemački sateliti i fašistički opredeljeni narodi na Balkanu: Mađari, Bugari, Hrvati, bosansko-hercegovački muslimani, i Šiptari, i danas imaju pretenzije na delove Srpskih zemalja koje su zahvaljujući podršci Trećem Rajhu zauzvrat anektirali 1941, a neki od njih svoju državnost i baštine na ovim fašističkim temeljima, jer pre toga državu nisu ni imali. Na ovo hitlerovsko cepanje srpske državnosti na Balkanu savršeno se naslonio titoizam, a danas ga nastavlja NATO pakt, ali je takva trenutna geopolitička mapa Balkana neodrživa iz sva tri razloga, jer su protivno međunarodnom pravu i 1941-45, i 1991, i 1999. srpske teritorije podeljene na više država, a da nisu zadovoljeni interesi Srba kao pobednika u Drugom svetskom ratu koji su jedini na Balkanu učestvovali na strani zapadnih saveznika.\nMeđutim, te 2011. obeležićemo i 70 godina od Ravnogorskog ustanka, koji predstavlja prvi svenarodni oružani otpor u okupiranoj Evropi. Kao što je tada izgledalo suludo suprotstaviti se Trećem rajhu za koji se činilo da će vladati narednih pola veka, tako mnogima i danas izgleda nemoguće suprotstaviti se Četvrtom Rajhu NATO pakta, a možda je pitanje kratkog vremena kada će se era njegove dominacije završiti. U tom smislu, iznova skrećemo pažnju javnosti da je Srpski sabor Dveri prvi u našoj javnosti preveo i ponudio predlog Sporazuma o evropskoj bezbednosti predsednika Ruske Federacije i založio se da Srbija postane član ovog novog ugovora o nedeljivoj kolektivnoj bezbednosti koji nam apsolutno ostavlja mogućnost vojne i svake druge neutralnosti, istovremeno štiteći naše nacionalne i državne interese.\nA godine 2012. navršava se 100 godina od Prvog balkanskog rata i oslobođenja Kosova i Metohije, tako da i taj veliki jubilej živo podseća da je istorija nezavršen proces i da nema, kako bi to mnogi u međunarodnij zajednici želeli, konačnog statusa Kosova, posebno ne kao nezavisne, druge šiptarske a prve NATO države na Balkanu.\nRazmišljajući o ovim dvema velikim godišnjicama, vidimo i dve perspektive srpske nacije u narednim godinama: dalju propast i rasparčavanje srpske države na Balkanu, ili zaustavljanje ovog istorijskog niza poraza i obnovu srpske državnosti. U svetlu geopolitičkih kretanja koja se već odvijaju, sigurno je da će srpski narod iznova dobiti priliku da postavi srpsko nacionalno pitanje.\nGlavni nacionalni problem, međutim, ostaje imamo li koga ko se sprema i ko nas sprema za vreme koje dolazi, imamo li, dakle, koga ko će kada to bude uskoro moguće postaviti ovo pitanje na dnevni red geopolitičkih promena u Evropi? Šta je danas interesovanje srpske intelektualne i političke elite, koliko ona uopšte prati svetska dešavanja i priprema se za novu geopolitičku realnost koja se već rađa na naše oči? Imamo li u ovome času ikakvu funkcionalnu Maticu Srpsku, Ujedinjenu omladinu srpsku, Kolo srpskih sestara, Narodnu odbranu, Srpski kulturni klub... Da li su u tom pravcu usmereni ne samo naša spoljnja već i unutrašnja politika i naša prosveta, kultura, mediji, Vojska...?\nSrpsko nacionalno pitanje sutra\nLično smatram, a to je i višegodišnji stav Srpskog sabora Dveri, da mi kao narod od naše intelektualne i političke elite više ništa dobro ne možemo da očekujemo, a posebno ne novu nacionalnu viziju i program za 21. vek. Najlekovitije što možemo uraditi jeste da proglasimo smrt vladajućih elita i da hitno radimo na formiranju prelazne nacionalne elite i obrazovanju i obučavanju buduće, koja treba da nas vodi u bliskoj budućnosti, kako nam se ne bi iznova desilo da nam drugi nametnu vođe i vladajuću elitu u celini.\nSva aktuelna društvena, nacionalna i državotvorna pitanja sustiču se u identitetskom pitanju i rešavanje gotovo svih pomenutih pitanja nezamislivo je bez očuvanja nacionalnog identiteta. Zato je odbrana vere, jezika, pisma, istorije, kulture i običaja, sabrana u novu nacionalnu politiku identiteta, temelj srpske državnosti i srpskih nacionalnih interesa danas i svagda.\nMeđutim, ono što smo pre četiri godine istakli kao temelj srpskog nacionalnog programa za 21. vek – SRPSKE INTEGRACIJE, danas, u predskozorje geopolitičkih promena u svetu, Evropi i na Balkanu, treba dopuniti sa političkim programom. Danas, kada se pred nas postavljaju izazovi Evropske Unije (u raspadu), Vatikanske, Šiptarske, Turske ili Ruske Unije (u potencijalu), smelo moramo izaći sa našim ulogom, ciljem i planom: SRPSKOM UNIJOM. Nemamo više vremena ni potrebe za bilo kakvim taktiziranjem i odlaganjem isticanja našeg nacionalnog cilja. Naš nacionalni cilj, i to što pre treba javno i jasno i glasno istaći, jeste Srpska Unija na Balkanu, a srpske integracije u duhovnom, kulturnom, prosvetnom i ekonomskom smislu jesu preduslov za ostvarenje ovoga cilja. Ovaj konkretni nacionalni program posebno se odnosi na srpske medijsko-informativne integracije pomoću kojih će se uopšte moći učestvovati u presudnim borbama koje nas čekaju.\nSrpske integracije su put do Srpske Unije, a Srpska Unija je naš politički i državotvorni ideal, pre svih drugih ponuđenih integracija. Uskoro može biti kasno da se postavi ovaj nacionalni politički cilj, jer će ga svi susedni narodi već imati i istaći, a nove geopolitičke karte na Balkanu biće podeljene. Zato smo moramo biti ispred svog vremena, misliti i raditi umesto onih koji su za to mnogo pozvaniji i odgovorniji. Ali, nemojmo se samozavaravati: postoji i naše duhovno prizvanje i naša nacionalna odgovornost, i pazimo se da ne podbacimo. Vreme je da se na društvenoj sceni Srpskih zemalja pojave neki novi ljudi, novi intelektualci, organizacije i ustanove, i od te nove smene ne smemo bežati već je pripremati i u njoj učestvovati.\nZato se postavlja kao najpreči zadatak (koji, nažalost, u ovome času izgleda da mora biti urađen bez podrške države Srbije) – širenje političke ideje srpskih integracija i Srpske Unije, na prvom mestu shvaćenih kao borbe za očuvanje nacionalnog identiteta. Srpsko nacionalno pitanje danas i sutra tako postaje identitetsko pitanje i pitanje sposobnosti srpskog patriotskog NVO sektora na Balkanu za promociju i konkretno otelovljenje ideje srpskih integracija i krajnjeg nacionalnog cilja, koga ne samo da se plašimo izgovoriti već ga razvijamo visoko kao zastavu – Srpske Unije.\nAutor je jedan od osnivača i urednika časopisa DVERI SRPSKE i sekretar Upravnog odbora Srpskog sabora Dveri.\n# deca Guča ljudska prava korupcija Crna Gora istorija Srpska pravoslavna crkva Makedonija dnevni red Bosna i Hercegovina Republika Srpska Kolo srpskih sestara\nKuršumlija Gradina Klinički centar Vlada Republike Srbije Medijana gradska opština Južna Srbija Info košarka Preševo saobraćajna nezgoda Prokuplje Dom zdravlja Dragana Sotirovski Goran Cvetanović Skupština grada Niša Leskovac Klinički centar Niš SPC Aleksandar Vučić investicije DS Niš Tržnica JP Pirot SNS policija fudbal recept poplava saobraćaj Vladičin Han Vranje Zoran Perišić Beograd Niška Banja Koronavirus Radnički FK Aleksinac ubistvo studenti Darko Bulatović


Na današnjoj plenarnoj sednici Evropskog parlamenta predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je ocenila stanje u Uniji. Rekla je da ćemo, ako ulažemo u budućnost Zapadnog Balkana, ulagati u budućnost Evropske unije. Ursula fon der Lajen je najavila da će uskoro posetiti regiju i da će doneti vesti iz Brisela, posebno mladim ljudima koji još uvek veruju u budućnost Evropske unije. Takođe je naglasila kako će EU povećati privrednu podršku regiji, vrednost novog ekonomskog i investicijskog plana biće jednaka trećini bruto društvenog proizvoda regije.\nU svom pisanom saopštenju evroparlamentarac iz redova Fidesa, Deli Andor je naglasio: „Za procenu stanja Evropske unije je izuzetno važna činjenica koliko uspešno Evropska unija ostvaruje svoje interese na globalnoj političkoj sceni. Nažalost, moramo videti da Evropa gubi uticaj na pojedinim područjima. Međutim, Zapadni Balkan je deo sveta u kojem bi Evropska unija mogla brzo i lako ojačati svoju poziciju ubrzanjem proširenja."\nPoslanik u Evropskom parlamentu poreklom iz Vojvodine je naglasio: „Da bi Evropa bila snažan igrač na svetskoj političkoj sceni, posebno kod svoje kuće, odnosno u Evropi mora biti jaka. Svaki dosadašnji talas proširenja doneo je novu energiju i zamah. Proširenje na države srednje i istočne Evrope nije samo stvorilo unutrašnje jedinstvo Evrope, već je učvrstilo i njen globalni položaj. Proširenje na Zapadnom Balkanu, pod vodstvom Srbije, ključne zemlje u regiji, učinilo bi isto. Ova država kandidatkinja strpljivo čeka svoj red i istrajna je na putu europskih integracija, uprkos činjenici da će se sledeće godine navršiti decenija, kako ima status kandidata i nažalost još uvek se ne nalazi na kraju pristupnog procesa."\n"Primarni razlog sporosti je taj što se skeptici proširenja stalno skrivaju iza određenih kriterijuma postavljenih tokom pristupnih pregovora, namerno odlažući strateške odluke pozivajući se na različite razloge i interese unutrašnje politike. Ali vreme ističe! Nadam se da ćemo u sledećem govoru, gde ćemo zumirati rezultate rada, čuti odlučnije političke stavove ", zaključio je Deli.


Ubistvo mog muža je veliki greh, nadam se da će posle tri godine doći do nekog pomaka u istrazi! – Lajk.rs\nNadam se da će posle tri godine doći do nekog pomaka u istrazi ubistva mog muža. Nažalost, njega ništa ne može da vrati, zaista je počinjen veliki greh! Ovo je juče ekskluzivno za Kurir rekla manekenka i bivša mis Srbije i Crne Gore Sanja Papić, supruga advokata Dragoslava Miše Ognjanovića, koji je u julu 2018. ubijen ispred svog stana na Novom Beogradu. Likvidacija poznatog beogradskog advokata već tri godine nije rešena, a nakon hapšenja klana Veljka Belivuka, postoje indicije koje ukazuju na to da bi ovaj zločin konačno mogao da bude rasvetljen.\nPripadnici MUP gledali\nNaime, pre nekoliko dana na RTS predsednik Srbije Aleksandar Vučić je, govoreći o borbi protiv mafije, rekao da su se u poslednjih nekoliko godina dogodila tri ubistva osoba koje su u to vreme bile na merama, a da je jedan od ubijenih advokat. Mnogima je odmah bilo jasno da je reč o advokatu Miši Ognjanoviću.\nstatus Papićevefoto: Instagram printscreenOgnjanovićava udovica, koja nikad u medijima nije govorila o ubistvu svog supruga, sada je odlučila da sa svojim pratiocima na Instagramu podeli vest o tome da je advokat bio na merama u vreme ubistva.\nZora Dobričanin na mestu na kome je Ognjanović ubijenfoto: Marina Lopičić- Dakle, ko je potpisnik mera i ko je nalogodavac da moj pokojni suprug, advokat Miša Ognjanović bude na merama – pisalo je u jednoj Sanjinoj objavi. U drugoj objavi ona je prenela tvit koji glasi:\nPročitajte još... Kroz izmene tri zakona protiv maloletničkih venčanja, odgovaraće i posrednici\n“U poslednjih nekoliko godina dogodila su se dva ubistva advokata, Vladimira Zreleca i Dragoslava Miše Ognjanovića, i predsednik nam je otkrio da su pripadnici MUP ili BIA gledali likvidaciju jednog od njih dvojice i apsolutno ništa nisu preduzeli.”\nDošlo se do Stojanovića, Eleza, Dijane Hrkalović…\nDragoslav Miša Ognjanović bio je prijatelj i advokat Luke Bojovića, ali i njegove porodice. Takođe, zastupao je i pojedine članove škaljarskog klana. Spekulisalo se da s njegovim ubistvom ima veze kriminalna grupa Darka Eleza, ali i Strahinja Stojanović, koji je prošle godine raznet na Novom Beogradu. Nakon hapšenja Veljka Belivuka i njegove kriminalne grupe 4. februara ove godine, otkrilo se da je ta grupa imala “leđa” u MUP, odnosno da su ih pojedinci iz policije štitili, a kako je Kurir ranije pisao, navodno se tokom istrage došlo i do Dijane Hrkalović, bivše državne sekretarke u MUP.\nPapićeva je juče za Kurir kratko rekla da je ona na Instagramu podelila ono što je izašlo u javnosti, kao i da se nada da će konačno doći do konkretnog pomaka u istrazi.\nadvokat ubijen pre tri godinefoto: Dragan KadićO saznanju da je ugledni advokat bio na merama govorila je i advokatica Zora Dobričanin Nikodinović, koja je ubijenom bila i prijateljica. Ona je u emisiji “Jutro” na TV Prva rekla da se sa Ognjanovićem čula 10 dana pre njegove smrti i da joj je rekao da ga prate.\nPročitajte još... Otkrijte „more sa sedam boja“ i na njemu luksuz koji osvaja zauvek\nPoverio se prijateljici\n– Rekao mi je: “Ne znam više da li me prate kriminalci ili policajci. Kad se vratim sa odmora, moram nešto da preduzmem, ovo je neizdrživo” – prepričala je Ognjanovićeve reči Zora Dobričanin Nikodinović.\nRasvetljavamo neka krivična dela\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandra Vulin izjavio je juče da istraga o krivičnim delima grupe Veljka Belivuka i Marka Miljkovića dobro napreduje i da svakodnevno ima novih hapšenja povezanih s klanom. On ističe da su krivična dela koja se stavljaju na teret Belivuku i Miljkoviću, što se tiče policije, dokazana. – Istraga veoma dobro napreduje, otkrivamo nova krivična dela, rasvetljavamo neka krivična dela za koja nismo znali ko su počinioci, i naravno, sve će to biti vrlo brzo pred javnošću – rekao je Vulin za Radio Beograd.\nOna je postavila i pitanje “da li ta praćenja i ubistvo imaju veze”. Istakla je i da je četiri dana nakon ubistva tražila da se ispita da li je Miša praćen i prisluškivan, ali da je nailazila na zatvorena vrata.\n– Da li su podaci dostavljani, kome? Ako to nije ispitano do sada, onda mora makar sada, kad se neke karte otvaraju – rekla je i dodala da su policajci koji su bili na mestu Ognjanovićevog ubistva smenjeni, i to nekoliko dana nakon ubistva.\nPročitajte još... JAVILE SE NOVE ŽRTVE MIROSLAVA ALEKSIĆA: Mika zlostavljao učenice decenijama?\nKurir.rs/ Ekipa Kurira/ Foto : Dragan Kadić, Marina Lopičić, printscreen instagram


Beta 5. avgusta 2020. 15:15\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da je Hrvatska izabrala da identitet države izgradi na temelju akcije Oluja, u kojoj su „nesumnjivo“ počinjeni ratni zločini nad Srbima, što će predstavljati „opterećenje za buduće odnose i za imperativ regionalnog pomirenja“.\n„Od ogromne je važnosti da se okrenemo budućnosti i da, ne zaboravljajući svoju istoriju i ono što je iza nas, pokušamo da se okrenemo zajedničkom radu i dobrosusedskim odnosima“, rekao je Jeremić televiziji N1.\n„Diktatura je ogromna opasnost za nacionalne interese jer je to poredak u kojem je vlast oličena u jednom čoveku spremnom da u odbranu svoje vlasti uradi apsolutno sve – baš kao što je Slobodan Milošević okrenuo ledja krajiškim Srbima kupujući tako ulaznicu za Dejton, a kroz Dejton za još četiri godine vlasti“, rekao je Jeremić.\n„Postigli smo efekat jer je tužba Hrvatske odbačena u potpunosti. Pored toga, tada smo na jednom mestu sakupili i precizno dokumentovali skup svih zločina počinjenih nad Srbima od 1991. godine do 1995. godine na teritoriji Hrvatske, uključujući i zločine u akciji Oluja. Ta arhiva je dostupna svima i biće dostupna i budućim istoričarima“, rekao je Jeremić.\n„Tada sam kao predsednik Generalne skupštine UN sazvao visoku debatu o učinku Haškog tribunala i svih drugih međunarodnih krivičnih tribunala u procesu pomirenja naroda. Rusija je na osnovu te rasprave predložila da na zahtev Srbije u Savetu bezbednosti UN uloži veto na finansiranje daljeg rada Haškog tribunala. To sam preneo vlastima u Beogradu, ali Srbija to nije tražila od Rusije“, kazao je Jeremić.\nPovodom konstituisanja novog saziva Skupštine Srbije, Jeremić je rekao da da su poslanici „vrlo pažljivo birani, i to na način da se parlament što više obesmisli“.\n„Šalu na stranu, nema od tog posla ništa. U srpskom parlamentu nema opozicije, to je danas jasno i domaćoj i međunarodnoj javnosti. Bojkot izbora je postigao svoj cilj, jer je nije moguće ni umiti ni našminkati parlament koji bi mogao da bude predstavljen kao demokratsko telo u kojem je položen suverenitet naroda preko izbora narodnih poslanika“, rekao je Jeremić.\n„Fokus rada će biti na snaženju konstitutivnih elemenata tog šireg fronta. Savez za Srbiju je bio koalicija, a sada je reč o labavijoj formi koordinacije koja će ostaviti više prostora za izgradnju stranačkih kapaciteta da kontrolišemo izbore. U Srbiji ne može biti promenjena vlast dok ne budemo imali 18.000 ljudi za kontrolu 9.000 biračkih mesta i Narodna stranka će se time baviti u budućnosti“, rekao je Jeremić.


JEDINSTVENA SRBIJA POVODOM MEDJUNARODNOG DANA PROTIV ZLOUPOTREBA DROGA - JUGPRESS\nGradski odbor Jedinstvene Srbije u Vranju, povodom Medjunarodnog dana protiv zloupotrbe i nezakonite trgovine drogama, apeluje kako na roditelje,tako i na siru drustvenu javnost, da decu sto vise animiraju i ukljuce u sportska I kulturna desavanja,kako bi izbegli mogucnost da dodju u kontakt sa drogom.\nJedinstvena Srbija smatra da najuspešniji pristup u prevenciji narkomanije i ključnu ulogu imaju porodica, škole i drustvo u celini kako bi se obezbedilo bezbedno i zdravo detinjstvo adolescenata kao i sredstva za normalan život odraslih.\n„ Mladi uzimaju drogu uglavnom iz radoznalosti, pod pritiskom okoline, da bi skrenuli pažnju na sebe, da bi pobegli od problema, kada žele da se osećaju dobro. Jedinstvena Srbija poziva mlade da načine korak ka unapređenju i očuvanju svog zdravlja I da svoje slobodne vreme upotpune sportskim aktivnostima“, navodi se u saopštenju Gradskog odbora Nove Srbije iz Vranja.\nU Srbiji će 26.juna biti obeležen Međunarodni dan borbe protiv zloupotrebe i trgovine drogama, kako bi se javnost upozorila na sve veći problem zloupotrebe narkotika i potrebu uključivanja svih aktera u rešavanje ovog problema, podseća ta stranka.\n„ Zloupotreba droga i lekova su ne samo zdravstvena pretnja, već i pretnja svetskoj stabilnosti i socio-ekonomskom razvoju. U prevenciji narkomanije ključnu ulogu imaju porodica, škola i zajednica u celini. Ne postoji jedan odgovor, ni jedno rešenje u borbi protiv droga. Svaka zajednica ima jedinstven skup problema i okolnosti. Akcije u zajednici u kojima učestvuju sve institucije društva predstavljaju najbolje opcije u rešavanju problema u vezi sa drogom. Samo sprovođenje akcija može da rezultira stvaranjem okruženja bez droge“, navodi se u saopštenju.


Stojanović zadovoljan pobedom, ali ne i igrom posle vođstva : Nadlanu.com\nStojanović zadovoljan pobedom, ali ne i igrom posle vođstva\nObjavljeno 23. feb 2014. / 08:29:23\n"Kod 2:0 smo imali neke izgledne šanse da privedemo utakmicu kraju, nismo ih iskoristili, izgubili smo kompaktnost, prepustili sredinu terena protivniku, koji je pretio", rekao je Stojanović novinarima posle utakmice u Beogradu.\nZvezda je na svom stadionu pobedila Javor sa 2:1, te je tako izbila na prvo mešto prvenstva Srbije, pošto je Partizan remizirao u gostima s Novim Pazarom 0:0.\n"Znali smo da će biti teško, zna se kakav je pritisak bio pred ovaj duel, ali prva utakmica je sama po sebi nepoznanica. Sve u svemu, osvojili smo tri važna boda", dodao je Stojanović.\nOn je naveo da je posebno nezgodno bilo to što su tokom utakmice lakše povredili Savo Pavićević, Nejc Pečnik i Marko Petković.\n"Pavićević je povredio glavu, Pečnik nos, a Petković zadnju ložu", kazao je Stojanović.\nZvezda je prvi put posle 502 dana na liderskom mestu u prvenstvu Srbije.\nMILJANIN SIN PORASTAO: Milica Kemez i Bora Santana zaigrali…\nVIRTUS nagrada za doprinos lokalnoj zajednici za projekat…\nODLAZAK FUDBALSKE LEGENDE: Preminuo Ilija Petković\n"Ne gledam to, ne zanima me dok se ne završi prvenstvo. Interesuje me samo sledeća utakmica, sve ostalo spada u kalkulacije", kazao je trener crveno-belih.\nStojanović je rekao da je zadovoljan kako su odigrali debitanti Pavićević i Dejan Kelhar, ali i Darko Lazović, koji je zbog povrede propustio jesenji deo sezone.\n"Debitanti su imali nekoliko grešaka zbog loše komunikacije, ali su odigrali sasvim solidno. Lazović je odigrao dobro i prednjačio u stvaranju šansi. Pali smo kada je izgubio svežninu, ali to nije opravdanje za sve ostalo", rekao je Stojanović.\nTrener Javora Predrag Ristanović kazao je da ga hrabi igra njegovih igrača u drugom poluvremenu.\n"Moje igrače je malo sputao ceo ovaj ambijent, odigrali smo slabo prvo poluvreme, a drugo dosta bolje. Imali smo zicer za izjednačenje, nismo uspeli da damo drugi gol, ali hrabri igra iz drugog dela meča", kazao je Ristanović.\nZvezda će u 17. kolu Super lige gostovati Jagodini, dok će Javor dočekati Donji Srem.\nfk crvena zvezdafudbalslaviša stojanović


Država doprinosi stvaranju povoljnijeg poslovnog ambijenta | MINA\nCrnogorske rukometašice ubjedljive protiv Angole\nNeophodne češče pauze tokom vožnje\nNaslovnica MINA Business Država doprinosi stvaranju povoljnijeg poslovnog ambijenta\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Država aktivnim politikama doprinosi kreiranju povoljnijeg ambijenta za osnivanje i razvoj mikro, malih i srednjih preduzeća, a u narednom periodu biće osmišljeni novi programi i unaprijeđena informisanost privrednika o mjerama podrške, ocijenjeno je danas na panel diskusiji u Podgorici.\nGeneralni direktor Direktorata za investicije, razvoj malih i srednjih preduzeća i upravljanje EU fondovima u Ministarstvu ekonomije, Radosav Babić, rekao je da taj Vladin resor ove godine realizuje Program za unaprjeđenje konkurentnosti privrede, koji, kroz deset programskih linija, ima za cilj stvaranje konkurentnih, izvozno orjentisanih i inovativnih privrednih subjekata.\n„Uvažavajući potrebe privrednika pojednostavljene su procedure apliciranja, a istovemeno ubrzane one za odobrenje podrške. Opredijeljena budžetska sredstva, koja će se dodjeljivati u vidu bespovratnih subvencija, iznose 1,64 miliona EUR“, kazao je Babić u Privrednoj komori (PKCG).\nOn je na panel diskusiji pod nazivom Programi podrške mikro, malim i srednjim preduzećima, koja je organizovana u okviru projekta 100 najvećih u Crnoj Gori, rekao da resorno Ministarstvo obezbjeđuje i nefinansijsku podršku kroz organizovanje nastupa privrednika na međunarodnim sajmovima, poslovnim susretima i konferencijama, kao i savjetodavnu i edukativnu podršku.\n„U narednom periodu radićemo i na promociji digitalizacije i internacionalizacije poslovanja malih i srednjih preduzeća kroz kreiranje novih programa podrške, kao i na unaprjeđenju informisanosti privrednika o mjerama podrške na nacionalnom i lokalnom nivou kroz izdavanje informatora“, rekao je Babić.\nOn je dodao da je broj malih i srednjih preduzeća u prošloj godini povećan 9,4 odsto u odnosu na 2017, odnosno 38 odsto u odnosu na 2011, dok je broj zaposlenih u prošloj godini porastao šest odsto u odnosu na 2017.\n„Imamo mnogo uspješnih primjera malih i srednjih preduzeća koja su započela ili unaprijedila poslovanje zahvaljujući programima podrške koje je Ministarstvo realizovalo u prethodnom periodu, a koja su danas prepoznata ne samo na lokalnom, već na regionalnom i međunarodnom tržištu“, naveo je Babić.\nProjekat 100 najvećih u Crnoj Gori za unaprjeđenje i promovisanje crnogorske privrede inicirala je kompanija BI Consulting u partnerstvu sa ministarstvima finansija i ekonomije, uz podršku PKCG i generalno pokroviteljstvo Societe Generale banke Montenegro, saopšteno je iz PR Centra.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija, Nemanja Katnić, rekao je da Vlada u kontinuitetu, kroz reformu, daje doprinos stvaranju povoljnijeg ambijenta za osnivanje i razvoj mikro, malih i srednjih preduzeća.\nDirektorica Sektora za istraživanja i analize u PKCG, Nina Drakić, kazala je da ta asocijacija realizuje niz programa podrške mikro, malim i srednjim preduzećima kroz, kako je objasnila, promociju, edukacije, poslovno povezivanje i izdavanje dokumenata koja su u funkciji unaprjeđivanja konkurentnosti preduzeća.\n„Najznačajniji programi u okviru promocije su Dobro iz Crne Gore, Kupujmo domaće, Domaći ukusi, izdavanje sertifikata Excellent SME i sajamske aktivnosti. Pored navedenog, realizujemo i programe obrazovnih aktivnosti, usluge arbitraže i rješavanja privrednih sporova, te podršku privredi kroz realizaciju projekata“, navela je Drakić.\nIzvršni direktor kompanije Amplitudo, Nenad Novović, saopštio je da je ta kompanija prepoznala mjere koje država realizuje u cilju podrške inovacijama i konkurentnosti malim i srednjim preduzećima kao najaktivnijem dijelu poslovne zajednice.\n„Ovo je posebno važno za informaciono-tehnološki (IT) sektor koji u sklopu digitalne transformacije već počinje sa razvojem izvozno orjentisanih proizvoda i usluga, čime se dugoročno može pozitivno promijeniti i čitava struktura, kao i održivost crnogorske ekonomije“, rekao je Novović.\nDirektor Sektora za poslovanje sa privredom i zamjenik izvršnog direktora Societe Generale banke Montenegro, Samo Jovićević, saopštio je da ta banka podržava svaku dobru poslovnu ideju i bonitetno mikro, malo ili srednje preduzeće i pomaže im da investiciju dovedu do finalne realizacije.\nOn smatra da će, u narednom periodu, pod posebnom pažnjom privrede i banaka biti i korišćenje ostalih EU fondova koji, kako je objasnio, u značajnoj mjeri mogu uticati na dalji razvoj malog i srednjeg biznisa u Crnoj Gori i dinamizirati investicije i druga ulaganja.\nPodgorica, (MINA) – U Crnoj Gori danas će biti pretežno sunčano, sa najvišom dnevnom...


Zbog njegove fotografije iz zatvora smije se cijeli Internet: Niko ne može vjerovati koliko mu je zapravo godina – Foto – Region Live\nZbog njegove fotografije iz zatvora smije se cijeli Internet: Niko ne može vjerovati koliko mu je zapravo godina – Foto\nBy User\t On Jan 6, 2019\nOva fotografija postala je pravi hit na Internetu i društvenim mrežama. Riječ je o fotografiji mladića koji je uhapšen zbog krađe automobila, a evo o čemu se radi:\nMladić po imenu Murad Mansurovič Kubanov uhapšen je zbog krađe automobila, nedozvoljene brzine i bježanja od policije. Ova fotografija je objavljena na stranici nakon njegovog hapšenja:\nFotografija je odmah postala viralna i to uglavnom zbog mladićevog izgleda. Svi su se nekako čudili kada su vidjeli kako ovaj ‘prestupnik’ izgleda jer postoji vjerovanje da takvi momci obično odaju utisak opasnih likova s kojma nema zezanja.\nFotografija je izazvala veliki broj reakcija i komentara, a posebno kada su ljudi shvatili da mladić zapravo ima samo, vjerovali ili ne, 19 godina. Mnogi su mislili da je u pitanju neka greška obzirom da mladić uopšte ne izgleda kao neko ko ima 19 godina. Šta vi mislite, da li je u pitanju neka greška ili bi mu stvarno moglo biti samo 19?\nZbog ovog natpisa na autu jednog Beograđanina ljudi plaču od smijeha – Neki mu čak i čestitaju – Foto\nO nadgrobnom spomeniku ove Srpkinje priča cijeli region: Kad vidite kako izgleda, biće vam jasno i zbog čega – Foto


Ljig | Српски покрет Двери\nPre par dana održana 11. sednica SO Ljig pokazala je po ko zna koji put da ljiška vlast nije kadra da rešava suštinske, nagomilane probleme, već umesto toga zamajava građane. Čime se bavi vlast u Ljigu? Kada bi neko sa strane pogledao dnevni red ove sednice, pomislio bi da je u našoj opštini sve sređeno, […]\nNedavno usvojen budžet opštine Ljig za 2018. manji je od budžeta za prošlu godinu za 125 miliona dinara. Ovaj budžet će u stvarnosti biti još manji, jer ljiška privreda propada iz godine u godinu. Usvojen je nakon isticanja zakonskog roka, a programski je samo u priči onih koji su ga pisali i podržali, dok u […]\nPosle višegodišnje prakse obeležavanja Dana opštine organizovanjem svečane akademije u sali osnovne škole, 3. decembra ove godine ljiška vlast je ovaj značajan datum obeležila samo svečanom sednicom SO Ljig. Šta su pravi razlozi za to? Da je opština Ljig u teškoj finansijskoj situaciji, vidi se „iz aviona“. U takvu situaciju su je doveli Srpska napredna […]\nUmesto zdrave privrede – „žickanje“ para od građana kao način punjenja budžeta. Odlika neozbiljnih i neodgovornih ljudi jeste da olako obećavaju, kako bi postigli neki svoj cilj. Tako su ljiški naprednjaci, predvođeni najboljim i najsposobnijim među njima, predsednikom opštine Ljig, Draganom Lazarevićem, pred izbore obećavali silna radna mesta, otvaranja novih fabrika, čas za proizvodnju peleta, […]\nOd naprednjačkih trikova do suvih slavina. Umesto da se ozbiljno bavi rešavanjem problema vodosnabdevanja u opštini Ljig, lokalna vlast, napredna u lažnim obećanjima i obmanjivanju građana, hvalisala se kako je obezbedila „po prvi put“ dovoljno vode i rešila problem vodosnabdevanja. Cirkuzanti se često služe trikovima, pa je tako predsednik opštine Ljig, Dragan Lazarević u oktobru […]


Hemofarm - Vesti - Hemofarm dobitnik glavne VIRTUS nagrade za filantropiju\nHemofarm dobitnik glavne VIRTUS nagrade za filantropiju\nHemofarm je dobitnik ovogodišnje glavne nagrade VIRTUS za filantropiju. Hemofarm i Hemofarm Fondacija ovo prestižno priznanje osvojili su u kategoriji posebnog doprinosa na nacionalnom nivou na polju korporativne odgovornosti u 2014. godini tokom koje su podržali čak 128 projekata vrednih više od 108 miliona dinara. Pomoć je upućivana poplavljenim područjima, zdravstvu, kulturi, deci, socijalno ugroženima, talentima i najboljim studentima.\nHemofarm je za nagradu VIRTUS nominovalo pozorište „Boško Buha“ koje Hemofarm Fondacija podržava u okviru nacionalne kampanje SVIM SRCEM.\n„Izuzetno mi je zadovoljstvo da u ime svih zaposlenih primim treće VIRTUS priznanje koje je Hemofarm dobio. Veoma nam je značajno što kontinuirano osećamo privilegiju davanja pomažući ljudima kojima je potrebno. Ove godine Hemofarm obeležava 55 godina postojanja, Hemofarm Fondacija je ušla u treću deceniju rada. Priznanje VIRTUS je potvrda i podsticaj naših napora da nastavimo da pomeramo granice u daljem radu“, rekla je Sanda Savić.\nGlavnu nagradu Sandi Savić uručila je Kori Udovički, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka državne uprave i lokalne samouprave.\nHemofarm je među prvim kompanijama na ovim prostorima počela da neguje korporativnu društvenu odgovornost, pre više od dve decenije kada je osnovana Hemofarm Fondacija, a ovo je već treća VIRTUS nagrada za društveno odgovorno poslovanje. Godine 2007. Hemofarm je dobio nagradu za dugoročno partnerstvo između poslovnog i nevladinog sektora, a 2011. stiglo je priznanje za doprinos lokalnoj zajednici. U 2013. Hemofarm je dobio i Nacionalna nagradu Privredne komore Srbije za društveno odgovorno poslovanje.\nTradicionalne godišnje VIRTUS nagrade dodeljene su osmi put kao priznanje kompanijama koje su tokom 2014. godine najviše doprinele opštem dobru pružajući materijalnu ili drugu vrstu podrške neprofitnim akcijama ili organizacijama civilnog društva.


Kompanija SKF pokreće svoje kvalifikacione fudbalske turnire Meet the World 2014, za Gothia Cup 2014.\n2014 јун 04, 09:00 CEST\nGeteborg, Švedska, 4. jun 2014. godine: Ovoga leta, milioni ljubitelja fudbala okupiće se i pratiti završni turnir FIFA Svetskog prvenstva u julu. Kompanija SKF započela je fudbalsku sezonu još u martu, na turnirima Meet the World, koji se ove godine održavaju u 24 zemlje u svetu. U julu će se ovi mladi fudbaleri okupiti za Gothia Cup, gde timovi kompanije SKF dobijaju šansu da stignu do finala i postanu zvezde.\n„Oduševljeni smo partnerstvom koje smo razvili sa organizacijom Gothia Cup-a u proteklim godinama i sa turnirima Meet the World, koji su započeli 2007. godine. Meet the World pruža još većem broju dece, sa raznovrsnijim poreklom, priliku da igraju fudbal i da dođu u Geteborg i takmiče se sa timovima iz preko 75 zemalja. Zajedno, ova dva turnira pružaju deci širom sveta priliku da ostvare svoje snove,“ izjavio je Tom Džonston, Predsednik i direktor kompanije SKF.\nPostani buduća zvezda\nTema ovogodišnjeg turnira kompanije SKF, Meet the World, je „Postani buduća zvezda“, i kompanija SKF se nada da će učešće na ovom veoma posebnom događaju inspirisati decu iz celog sveta da maksimalno ostvare svoj potencijal. Kompanija SKF pokreće Facebook aplikaciju koja će omogućiti da se svako oseti kao fudbalska zvezda kreiranjem fudbalske kartice pomoću slike sa korisnikovog profila.\n„Aplikacija je otvorena za svakoga i mi očekujemo i ohrabrujemo fudbalske entuzijaste iz celog sveta da učitaju svoje fotografije i kreiraju lične, personalizovane kartice“ izjavila je Julija Persdoter, Lider za globalne projekte za turnire Meet the World kompanije SKF.\nGlobalno okupljanje u Geteborgu, Švedska\nFudbalski turniri kompanije SKF, Meet the World, 2014. godine održavaju se u 24 zemlje u kojima zaposleni kompanije SKF doprinose svojim zajednicama organizacijom turnira kompanije SKF. Oni se održavaju od marta do juna a pobednički timovi iz svake zemlje putuju u Geteborg kako bi učestvovali na Gothia Cup-u. Treću godinu zaredom kompanija SKF će takođe organizovati Meet the Word turnir u Francuskoj za decu sa posebnim potrebama, a pobednici će putovati u Geteborg, kako bi učestvovali na turniru Kim Källström Trophy.\nGothia Cup, najveći svetski turnir za mlade fudbalere pruža priliku mladima da igraju na svetskoj sceni i takmiče se sa timovima širom sveta. Ove godine, preko 1600 timova sa preko 37.000 dece i tinejdžera igraće više od 4500 utakmica na 110 terena. Finalne utakmice se igraju ispred 40.000 gledalaca – broj gledalaca koji mnogi fudbalski timovi za odrasle nikad ne postignu.\nSKF Meet the World igrači iz Zambije (5.8 MB) pregled\nKomplet promotivnih materijala (5.8 MB)


KOMPANIJA – Skiron\nSkiron ima aktivno prisustvo na tržištu klimatizacije i ventilacije od 1935. godine, a baza su nam naši proizvodni objekti u mestu Nea Raidestos, Solun. Više od 70 godina rada i široka primena našeg znanja omogućava nam kreiranje idealne klimatizacije, čak i u najzahtevnijim okolnostima. Asortiman proizvoda kompanije Skiron odgovara ne samo potrebama kućnog okruženja već i potrebama teške industrije za klimatizacijom, ventilacijom i prirodnim gasom.\nGrupa inženjera kompanije SKIRON, koristeći najsavremenije metode i studije i uvek uzimajući u obzir zahteve svake situacije, može garantovati rezultat i potvrditi ga svojom prenosivom laboratorijskom opremom. Ekološki svesnim radovima koji su kriterijum za izbor svakog sistema ventilacije i klimatizacije, postižu se smanjena potrošnja energije i niži fiksni troškovi. Za razliku od drugih kompanija u ovoj oblasti, Skiron nema obavezu da sarađuje samo sa jednim dobavljačem, što ograničava mogućnosti pri izradi studije, i stoga može da bira rešenje među mnogim kompanijama sa kojima sarađuje.\nKonstantna evolucija je ono što karakteriše ljudsku dinamiku kompanije i omogućava joj da svojim klijentima pruži vrhunsku tehnologiju i visoke uslove udobnosti. Skiron može da vrši obradu vazduha koristeći poznate mašine za koje je zastupnik i one koje proizvodi u skladu sa strogim evropskim očekivanjima, u cilju regulisanja temperature, vlažnosti i kvaliteta vazduha.\nKlimatizacija, grejanje i ventilacija poštuju zakone prirode, koje odlično poznajemo i koristimo u vašu korist.\nIskustvo u kućnim aplikacijama\nIskustvo u profesionalnim aplikacijama\nIskustvo u industrijskim aplikacijama\nKORIJE U ISTORIJI SKIRONA\ntimeline-graphic OSNIVANJE KOMPANIJE 1935 1949 1950 1951 1962 1966 1970 1980 1981 1983-1995 2007 2008\nOsnivanje kompanije IEREMIADIS za klimatizaciju, ventilaciju i grejanje\nPočetak proizvodne linije mašina za preradu duvana\nPočetak proizvodne linije za aksijalne i centrifugalne ventilatore\nPočetak proizvodne linije za vazdušne kanale\nPočetak proizvodne linije metalnih vazdušnih kotlova\nPanhellenic zastupništvo francuske kompanije za klimatizaciju Technobel\nGrejanje i ventilacija standardnih jedinica za stoku\nKonstrukcija standardnog čistača pamuka\nIzgradnja kompletnog sistema piljevine u jednom od prvih projekata koje je finansirala EEZ, kasnije EU.\nEkskluzivni dobavljač helenskog tekstila u transportnim sistemima za pamuk\nPočetak proizvodne linije centralnih klima uređaja\nPočetak distribucije proizvoda kompanije CARRIER, TOSHIBA


Svetski dan zdravlja ponovo u senci pandemije VIDEO - B92\nSvetski dan zdravlja ponovo u senci pandemije VIDEO\nDanas je Svetski dan zdravlja, a iako se to nije oèekivalo, i ove godine se obeležava tokom pandemije koronavirusa. Kovid 19 je u celom svetu ostavio i direktne i indirektne posledice na zdravlje ljudi. Moto ovogodišnjeg Svetskog dana zdravlja je "Vakcinacija za sve".\nIzvor: RTS sreda, 7.04.2021. | 11:13 -> 12:37\nPredsednica Sindikata zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti Beograda dr Radmila Obrenoviæ rekla je za RTS da se Svetski dan zdravlja mora obeležiti i da se njihov sindikat pridružuje kolegama iz Evrope u kampanji "Vakcine za sve".\n"Mi, na svu sreæu, vakcine imamo. Dostupne su u dovoljnoj kolièini od razlièitih proizvoðaèa, ali ne možemo biti zadovoljni dovoljnim brojem graðana koji su pristupili vakcinaciji. Tako da cilj ove naše kampanje obeležavanja ovog Svetskog dana zdravlja jeste da pozovemo naše èlanove, ali i graðane da se vakcinišu, zaštite svoje zdravlje, zdravlje svoje porodice i samim tim zdravlje cele Srbije", navela je doktorka Obrenoviæ.\nGovoreæi o predlogu da u Srbiji bude obavezna vakcinacija zdravstvenih radnika, Radmila Obrenoviæ je rekla da Sindikat zaposlenih u zdravstvu još nije zauzeo stav o tome.\nPoruèila je da 100.000 vakcinisanih zdravstvenih radnika ne može zaustaviti epidemiju, ukoliko se graðani ne vakcinišu masovnije.\nRadmila Obrenoviæ je, govoreæi o pandemiji koja traje duže od godinu dana, naglasila da je zdravstveni sistem Srbije izuzetno vitalan i fleksibilan, da entuzijazam meðu zdravstvenim radnicima ne nedostaje, ali da im snage ponestaje.\n"Nisu ti ljudski resursi neogranièeni. Dosta zdravstvenih radnika je bilo pozitivno, neki su završili na bolnièkom leèenju. Nažalost, neki su izgubili tu bitku. Samim tim, mi smanjujemo kapacitet da se pruži pomoæ graðanima", kazala je doktorka Obrenoviæ.\nIstakla je da je izgubljena šansa da prigrlimo vakcine i da Vaskrs doèekamo nešto opuštenije, ali i da nikad nije kasno i da i sad možemo da se vakcinišemo.\nDoktorka Svetlana Apostoloviæ, kardiolog iz Klinièkog centra Niš i doktorka Marija Bogdanoviæ, lekar iz jednog doma za stare ukazale su na šta posebno da obratimo pažnju kada je zdravlje u pitanju:


Novo suđenje Arsenijeviću 23. septembra – Nadlanu.com\nNovo suđenje Arsenijeviću 23. septembra\nVALJEVO, 14. septembra 2010. (Beta) – Početak novog suđenja valjevskom slikaru i ikonopiscu Bogoljubu Arsenijeviću Makiju (56) počeće 23. septembra pred Višim sudom u tom gradu, rečeno je agenciji Beta u Sudu.\nArsenijević je u Okružnom zatvoru u Valjevu u utorak ujutru počeo štrajk glađu. Kako je agenciji Beta potvrđeno u zatvorskoj upravi, pritvorenika je posetio lekar da bi proverio njegovov zdravstveno stanje i ima li lekova pošto je hronični astmatičar.\nArsenijević je u ponedeljak u zgradi Višeg suda u Valjevu dopisniku agencije Beta rekao da će štrajkovati glađu ako mu bude određen pritvor po optužnici iz 1999. za sprečavanje službenih lica u obavljanju poslova bezbednosti jer je taj proces pred pravosuđem ušao u 11. godinu.\nNjemu je u ponedeljak Vanraspravno krivično veće Višeg suda odredilo pritvor do dva meseca zbog neodazivanju sudskim pozivima. Pritvor može trajati do objavljivanja presude, s tim što će se rešenje o određivanju pritvora Arsenijeviću preispitivati „po sluzbenoj dužnosti“ svaka dva meseca.


Gardijan: "Katastrofična" 2017. - Televizija K3\nGardijan: “Katastrofična” 2017.\nProtekla 2016. godina bila je strašna za Evropu koja je iskusila terorističke napade u Briselu, Nici i Berlinu, Bregzit i sramotu u Kaleu.\nNaredna 2017. bi mogla biti ista takva – a možda i ne, piše Gardijan, iznoseći pesimistički i optimistički scenario za narednu godinu.\nPrema katastrofičnom scenariju, još jedan masovni, smrtonosni napad na početku godine išao bi na ruku desničarskom kandidatu Gertu Vildersu, koji bi mogao pobijediti u Holandiji.\nSamo mjesec dana kasnije, baš pred prvu rundu predsjedničkih izbora u Francuskoj 23. aprila, turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan bi, kako list ocjenjuje, konačno mogao da izgubi strpljenje zbog neispunjenih obećanja Evrope u pogledu vizne liberalizacije i zamrzavanja pristupnih pregovora i zaključi da je pravi trenutak da otvori granice i pusti stotine hiljada očajnih izbjeglica da krenu u Evropu, što će mnogi od njih, naročito mladići u punoj snazi i učiniti.\nSlike tog novog egzodusa i migrantske bijede na ekranima u trenutku izbora u Francuskoj bi, uprkos anketama javnog mnjenja koje prednost daju konzervativnom Fransoa Fijonu, mogle omogućiti šokantnu pobjedu ekstremne desničarke Marin Le Pen u drugoj rundi u maju, piše list.\nPreuzimanje vlasti od estabilšmenta bi bilo dovršeno pobjedom Pokreta pet zvjezdica na prevremenim izborima u Italiji, trećoj od šest prvobitnih članica EU, a do jeseni bi eskalacija migrantske krize i terorističke prijetnje dovele do pada Angele Merkel na izborima u Njemačkoj, navodi se u tekstu.\nPrema Gardijanu, sljedeći primjer Donalda Trampa, protekcionističke evropske vlade bi potom prionule na raskidanje multilateralnih trgovinskih sporazuma i zatvaranje granica. U Holandiji i Francuskoj, Vilders i Le Penova bi organizovali referendum o Holandegzitu i Fregzitu, a u Italiji bi se građani izjašnjavali o povratku na liru, dok bi dužnici i kreditori u evrozoni hvatali jedni druge za gušu.\n“Ništa od ovoga naravno ne mora da se dogodi”, piše Gardijan.\nPrema optimističnom scenariju, evropska policija i obavještajne službe bi mogle da sprečavaju planove za terorističke napada, a Erdogan bi mogao da zaključi da mu je u dugoročno interesu ipak da ne izazove terminalnu krizu u Evropi, navodi list.\nEvropa bi, dodaje britanski dnevnik, mogla pokazati, kao što nagovještava neočekivana pobjeda ljevičarski orijentisanog Aleksandra Van der Belena nad ekstremno desničarskim Norbertom Hoferom u Austriji da je prošla vrh talasa populizma.\nUzdrmani očiglednim haosom koji je izazvao Bregzit i destabilizujućim izborom Trampa, birači u Evropi bi mogli pažljivije pogledati šta njihove radikalno desničarske partije obećavaju, i opredijeliti se umjesto njih za bezbjednost.\nVilders bi bio poražen u Holandiji. U Francuskoj bi pobijedio Fijon, a planirane izborne reforme u Italiji bi trebalo da dovedu do proporcionalnog predstavničkog sistema, u kome je nemoguće formirati vladu bez koalicija što je pokret Pet zvjezdica uvijek odbijao.\nMerkelova bi ubijedila Njemačku da je ona najsigurniji izbor dok bi se Grčka opet nekako izvukla, a Evropa bi konačno shvatila da mora da ponudi konkretne odgovore za potrebe i strahovanja građana ukoliko želi da preživi, dodaje Gardijan.\nMeđutim, Evropom u svakom slučaju duva vtetar nezadovoljstva i ozlojeđenosti na uobičajenu politiku i bilo bi iznenađujuće da žrtva toga ne budu bar još neki iz establišmenta, zaključuje britanski dnevnik.


Vidici Kalemegdana – Bookvar\nPočinje Nova Festival\nU nastojanju da uvede čitaoce u prepoznavanje Miloša Crnjanskog u svome vremenu, pomogne da se on kao ličnost i pisac danas bolje primi i razume, Mirko Magarašević je sastavio knjigu eseja “Tragom Crnjanskog”, koju je objavila “Akademska knjiga”.\nKroz šesnaest eseja, ovaj pesnik, esejista, književni kritičar, putopisac i prevodilac, potrudio se da osvetli onaj deo porodične privatnosti Crnjanskog sa porodicom Magarašević, koji je do sada bio sasvim nepoznat; da otkrije koliko je Crnjanski osećao i voleo Beograd kog više nema; da proširi dosadašnje uvide u poeme “Stražilovo”, “Lament nad Beogradom”; utvrdi odnos Isidore Sekulić prema putopisu “Ljubav u Toskani” i stav Pavlovićeve Antologije (1964) prema poetici Crnjanskog, da tumači i izvorno dokumentaran i visok književni značaj “Embahada”…\n– Crnjanski je svojevrstan pisac poetike Beograda i pre svega vidika kalemegdanskih. Za njega su otadžbinska viđenja Stražilova, Beograda i sudbine srpske u rasejanju, poetički presudni, a sudbinski i nacionalno ključni – kaže za “Novosti” Magarašević povodom svoje knjige koja se sastoji iz dve grupe eseja.\nPrvih osam su intimno-porodični i osvetljavaju poznanstvo, prijateljstvo i porodičnu vezu bračnoga para Crnjanski sa porodicom Magarašević, po ženskoj liniji – preko autorove majke.\n– Ja sam Crnjanskog imao čast da upoznam u ranoj mladosti, već daleke 1966. godine, kada se po povratku iz Londona, ponovo, posle više od 25 godina, sreo i zagrlio sa mojim roditeljima – kaže nam Magarašević. – U skladu sa ovim razvija se i ta pomenuta prva grupa intimnih, portretnih eseja Crnjanskog, mojih roditelja i šire rodbine. U tim tekstovima posebno se izdvajaju četiri moja susreta sa Crnjanskim, lepa okolnost da je on lično držao pozdravnu reč pri mom prijemu u UKS, 1970. godine. Interesantan je i esej “Struganov i Crnjanski”, kao i “Moj otac o Milošu Crnjanskom, lično”.\nU drugom delu ove knjige, po autorovim rečima, nalazi se, takođe, simetričnih osam eseja, počev od “Crnjanski o Beogradu”, “Zapisi o poemi Stražilovo” i “Uvod u Embahade”, kao i “Kako je Crnjanski video Beograd 1936”, u svom bedekeru na francuskom jeziku koji je tada bio namenjen međunarodnoj evropskoj diplomatiji.\n– Tu je i detaljna analiza čuvene poeme “Lament nad Beogradom”, kao i esej “Crnjanski, danas” u kome se osvetljava pozitivna i negativna uloga srpske književne kritike prema ukupnom delu ovog pisca – kaže Magarašević.


Kineski uslužni sektor porastao je u avgustu, ukazujući na "unapređenu domaću potražnju, dok privredni oporavak zemlje nastavlja da ubrzava ritam", navedeno je u najnovijem izveštaju Financial Timesa.\nIndeks menadžera nabavke za kineski neproizvodni sektor dostigao je u avgustu 55,2, rastući sa 54,2 iz jula, objavio je Nacionalni statistički zavod, a prenosi portal SEEbiz.\nPO KVADRATU ZARAĐUJU I DO 2.000 EVRA Svakim danom gradi se sve više, cena i do 9.000 evra/kvm, investitorima pravo BOGATSTVO\nDFC U BEOGRADU VEĆ 21. SEPTEMBRA Čadež: Iz SAD stižu investicije i povoljni krediti za privrednike\nUnapređeni uslužni sektor ukazuje na to se privredni oporavak "preliva u preduzeća koja su teško pogođena pojavom korona virusa i posledičnim merama za obuzdavanje njegovog širenja", navedeno je u izveštaju.\nKinesko ministarstvo kulture i turizma je 14. jula objavilo kako je putničkim agencijama i internet turističkim firmama omogućena postupna obnova međupokrajinskih grupnih putovanja, što je podstaklo domaću putničku potražnju.\nObnova bi mogla podstaći više potrošnje na usluge, citirao je FT Iris Pang, glavnu ekonomistkinju za šire područje Kine holandske multinacionalne korporacije za bankarske i finansijske usluge ING.\nKINESKA PRIVREDA PREMAŠILA PREDVIĐANJA U plusu 20 milijardi dolara\nFRANCUSKA PRIVREDA NASTAVLJA OPORAVAK Građevina raste, industrija sve uposlenija\nBRŽI EKONOMSKI OPORAVAK U VEĆINI SEKTORA Referentna kamata ostala nepromenjena\n"EKONOMIJA JE TEMELJ RATA" Mask: "Kineska privreda biće dvostruko veća od američke"\nDOTAKNUTO JE DNO Proizvodnja u Nemačkoj pala je za skoro 20 odsto, a predviđanja brinu još više\nNemačka industrijska proizvodnja je zabeležila rekordan pad od 17,9 procenata u aprilu u odnosu na mart, jer je pandemija Kovid-19 primorala proizvođače u najvećoj evropskoj ekonomiji da zaustave mašine.\nKO TO U CRNOJ GORI U BANCI IMA 9,4 MILIONA EVRA 30 stranaca na računima ima više od 58 miliona\nNerezidenti, odnosno osobe koje ne žive u Crnoj Gori u ovdašnjim bankama drže 447 miliona evra, rečeno je Pobjedi iz Centralne banke.\nKO SU KUPCI SBB I N1 Investicioni fond čija se ulaganja mere stotinama milijardi evra\nBC Partners, međunarodna investiciona kompanija koja je novi vlasnik United Grupe B.V, odnosno SBB-a i TV N1, za više od tri decenije postojanja obavila je 103 investicije u različite firme sa ukupnom vrednošću od oko 127 milijardi evra.\nSTIGAO I IZVEŠTAJ MMF O SRBIJI Šta je dobro, a gde bi moralo bolje\nOporavak Srbije od pada u drugom kvartalu, izazvanog pandemijom korona virusa, jači je od prvobitnih procena zahvaljujući obimnoj reakciji srpskih vlasti, ocenila je misija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) na kraju zvaničnih razgovora s delegacijom Republike Srbije.\nNajmanje 20.000 MILIONERA mora da prijavi POREZ do 15. maja, najviše iz Beograda, NS i Kragujevca\nGrađani koji su u 2018. godini ostvarili dohodak veći od trostrukog iznosa prosečne godišnje zarade u Srbiji, odnosno više od 2.470.644 dinara, obavezni su da do 15. maja podnesu prijavu za plaćanje godišneg poreza na dohodak , podsetila je Poreska uprava. Sudeći po iskustvu iz prethodne dve godine ovu obavezu imaće najmanje 20.000 ljudi širom Srbije, najviše iz Beograda, Novog Sada, Kragujevca i Niša.\nSvetska banka: Zapadni Balkan se mora OBUZDATI u zaduživanju\nZbog pandemije korona virusa države Zapadnog Balkana se sve više zadužuju. Nakon suzbijanja direktnog uticaja krize, države će morati da uspostave ravnotežu između podrške ekonomskom oporavku i fiskalne održivosti, stoji u poslednjem izveštaju Svetske banke.\n"AKO NE DO AVGUSTA, IZ KRIZE IZLAZIMO NAJKASNIJE ZA GODINU DANA" Evropski zvaničnici već imaju računicu, a ona bi mogla da bude i naša\n"Uveren sam da ćemo iz ove krize izaći, ako ne za dva meseca, onda za četiri, ako ne za četiri, onda za dve četvrtine, i najkasnije za godinu dana", izjavio je premijer Poljske Mateus Moraviecki. U Nemačkoj se oporavak ekonomije prognozira za narednu godine, dok u i Srbiji stručnjaci smatraju da bi oporavak najvećeg dela privrede, u najboljem slučaju, mogao biti u narednoj godini.\nŠTA JE SRBIJA PONUDILA U ŠANGAJU Deset kompanija predstavilo se kupcima iz Kine, u fokusu organska hrana i vina\nDeset kompanija iz Srbije predstavlja se kupcima iz Kine i celog sveta na ovogodišnjem Kineskom međunarodnom sajmu izvoza EXPO u Šangaju, a danas je srpski štand posetila i premijerka Ana Brnabić.\n1.000 OTKAZA PREKO VELIKOG EKRANA Poznata kompanija povukla potez ispod svakog nivoa\nUprava kompanije Svarovski je u centrali u Vatensu informisala 1.000 zaposlenih o otpuštanju do kraja godine preko velikog ekrana. Pre nekoliko nedelja Svarovski je informisao zaposlene i nadležne vlasti Austrije da će otpustiti 1.000 radnika.\nKRUJMČARENJE MIGRANATA KOD KELEBIJE Otkriven novi TUNEL ispod granice Srbije i Mađarske (VIDEO)\nOBJAVIO JE SAMO JEDNU FOTOGRAFIJU I SVE UPROPASTIO Zgodni trener za 24 sata izgubio 1.000 pratilaca i sve RAZBESNEO


NALED izabrao Reforme godine i predstavio Sivu knjigu 12 – video - Televizija Pi Kanal Pirot - Najnovije video vesti iz Pirota\nNALED izabrao Reforme godine i predstavio Sivu knjigu 12 – video\nReforma paušalnog oporezivanja, upisa prava svojine u katastar i angažovanja sezonskih radnika najveći pomaci u poslovnom ambijentu Srbije\nBeograd, 11. februar 2020. – Novi elektronski sistem paušalnog oporezivanja, ukidanje poreskih prijava u cilju efikasnijeg upisa prava svojine u katastar i uvođenje pojednostavljene procedure angažovanja sezonskih radnika, tri su Reforme godine po izboru NALED-a, za koje su dodeljena specijalna timska priznanja zaposlenima u javnoj upravi zaslužnim za njihovo uspešno sprovođenje.\n– Dijalog javnog i privatnog sektora, vlade i civilnog društva, i otvorenost vlade za taj dijalog je jedna od ključnih stvari za brzi razvoj koji je Srbiji toliko potreban. Suštinski je važno da preporuke koje se nalaze u Sivoj knjizi pažljivo pogledamo, saslušamo probleme i analiziramo preporuke kako ih rešiti – izjavila je premijerka Ana Brnabić.\n– U Sivoj knjizi 12 donosimo 27 novih preporuka i posebno izdvajamo 10 prioritetnih za 2020. godinu, a među njima naročito smanjenje poreza i doprinosa na zarade, unapređenje i proširenje sistema fiskalizacije, uspostavljanje javnog registra neporeskih nameta, proširenje obuhvata zakona za sezonske radnike, razvoj sistema eAgrar za elektronsku registraciju poljoprivrednih gazdinstava i dodelu subvencija, i ukidanje obaveze dokazivanja troškova prevoza – rekao je Đokić.\nProšle godine rešena je i najstarija preporuka Sive knjige i omogućeno elektronsko izdavanje poreskih uverenja, koje je sada besplatno. Za ovu godinu preporuka NALED-a je da isto rešenje zaživi i za uverenja koja izdaju lokalne poreske administracije. Ukidanjem poreskih prijava zaokružena je nova procedura upisa prava u katastar nepokretnosti što će u praksi značiti još dva šaltera manje za građane i privredu i uštede od oko 24 miliona evra u naredne četiri godine. U 2019. zaživeo je i elektronski sistem za sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi – nova procedura omogućila je da već u prvoj godini broj registrovanih sezonaca bude povećan sa 3.500 na 26.600. Tokom 820.000 dana angažovanja za njih su plaćeni porezi i doprinosi u iznosu od 250 miliona dinara, a novi sistem koristilo je 311 poslodavaca. Zbog velikog uspeha ove reforme, preporuka Sive knjige 12. je da se ovaj sistem proširi i na druge sezonske poslove, kao što je pomoć u kući.\nČlanovi veća usvojili prvi ovogodišnji rebalans budzeta -video DRUŠTVO Izdvojeno VESTI\nKoalicija za Pirot i SNS zajedno na Lokalnim izborima – video Izdvojeno POLITIKA VESTI\nSutra otvaranje izložbe fotografija “(Ne)briga o kulturnom nasledju” Izdvojeno VESTI\nRedovna godišnja Skupština RSPO – video SPORT VESTI\nMemorijalni rukometni turnir u subotu Izdvojeno SPORT VESTI\nOsnovan Gradski odbor Srpske desnice u Pirotu – video Izdvojeno POLITIKA VESTI\nKancelarija Jedinstvene Srbije i u Pirotu – video VESTI


Katastar zelenih površina: U Podgorici evidentirano 11.000 stabala – Portal Podgorica\nKatastar zelenih površina:…\nKatastar zelenih površina: U Podgorici evidentirano 11.000 stabala\nGlavni grad je završio izradu prve faze Katastra zelenih površina, a po tome u Podgorici je evidentirano 11.000 stabala.\nUkupan „zeleni kapital“, koji se ogleda u vrijednosti pojedinačnih stabala drveća, iznosi nešto više od 16 miliona eura.\nU piitanju je procjena koja se odnosi samo na drveće, a koja ne obuhvata zelene površine, žbunje, mobilijar i rekreativne površine.\nSa magistralnog puta M80 skreće sredinom korita Ribnice do mosta na Ribnici sa Ulicom Španskih boraca, odakle se Ulicom Braće Ribar i Ulicom Marka Mašanovića povezuje sa Bulevarom Pera Ćetkovića i dalje Bulevarom Veljka Vlahovića do spajanja sa Magistralnim putem M18.\nZatim se spaja sa krajem Bulevara Josipa Sladea i ponovo izlazi na Magistralni put M80 prateći put do spajanja sa željeznicom. Kreće se sredinom željeznice do spajanja sa Bulevarom Save Kovačevića i dalje Bulevarom Srđana Aleksića izlazi na most Union bridge odakle je i počela.\n„Katastar zelenih površina predstavlja jedan od najznačajnijih mehanizama kvalitetnog upravljanja zelenim površinama, koje posebno važnu ulogu imaju u urbanim sredinama, izloženim brojnim pritiscima koji su rezultat savremenog načina života. Katastrom će, u smislu unošenja izmjena, uvrštavanja podataka o promjenama na zelenim površinama, uklonjenim sadnicama, novim zasađenim sadnicama i slično, upravljati gradsko preduzeće Zelenilo“, saopšteno je iz Glavnog grada.


Djordjević: Vučić se odrekao još jednog dela suvereniteta Kosova\nBeta 8. decembra 2020. 10:05\nPredsednik Pokreta „Oslobodjenje“ Mladjan Djordjević pozvao je danas predsednika Srbije Aleksandra Vučića da pred gradjanima prizna da se dogovorom o tome da prištinske vlasti preuzmu sistem snabdevanja strujom na severu Kosova odrekao još jednog dela suvereniteta Srbije.\nDjordjević je u saopštenju podsetio da je preuzimanje sistema snabdevanja strujom na severu dogovoreno za 14. decembar i dodao da je time Vučić počinio „još jednu u neprekidnom nizu izdaja Kosova od Briselskog sporazuma 2013. godine“.\n„Dodatno je otežao situaciju preostalim Srbima na severu pokrajine koji se nalaze izmedju čekića i nakovnja – neprijateljske vlasti u Prištini i Vučićevog izdajničkog režima u Beogradu“, rekao je on.\nOn je odbacio tvrdnje da snabdevanje strujom na severu Kosova neće biti ugroženo na taj način.\n„Oni su predali energetiku albanskom preduzeću. To znači da srpsko preduzeće neće vršiti distribuciju i što je najvažnije, da naplata i isključenja prelaze u ruke Albanaca. Priština će arbitrarno odlučivati da li da isključi srpska domaćinstva, škole, crkve i domove zdravlja – a oni tvrde da snabdevanje neće biti ugroženo“, rekao je on.\nDjordjević je takodje odbacio i medijske napade koji stižu na njegovu adresu od funkcionera Srpske napredne stranke.\n„Umesto da Vučić sam izadje pred narod, on se skriva i šalje svoje pijune da govore o ovoj temi i da napadaju mene jer sam se drznuo da iznesem javno njihovu izdaju i predaju energetskog sistema Albancima. Tako se javlja Ljubomir Marić, bivši ministar u prištinskoj vladi, koji je iz Tačijevog budžeta primao platu i direktno gazio Ustav Srbije – a za svoje učešće u izdaji je sada dobio mesto poslanika u Narodnoj skupštini. Više puta se oglasio i Petar Petković, bivši portparol Vojislava Koštunice koji je pre par godina Vučića nazivao izdajnikom, a sada mu ljubi skute“, dodao je Djordjević.


Srbija opredeljena za poštovanje ideja multilateralizma i saradnje\nBeograd, 21. maj 2021.\nMinistar spoljnih poslova u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković učestvovao je danas putem video-linka na Ministarskom sastanku Saveta Evrope, poručivši da Srbija snažno podržava ideje multilateralizma i ukazavši na značaj dijaloga i saradnje među državama članicama.\nSelaković je naglasio da Savet Evrope treba da ostvari veće jedinstvo članica u cilju zaštite zajedničkih vrednosti i principa demokratije, ljudskih prava i vladavine prava, kao i da se reafirmiše kao jedinstveni panevropski forum za inkluzivnu diskusiju i saradnju na bazi jednakosti država članica.\nMultilateralizam počiva na poštovanju međunarodnog prava, a principi teritorijalnog integriteta i suvereniteta su temelj međunarodnog pravnog poretka, istakao je on i dodao da su za Srbiju ovi principi od suštinskog značaja, kao i da se principi i pravila moraju odnositi na sve.\nMinistar je podvukao da je Srbija jedna od članica Saveta Evrope koja ovaj princip nije prekršila ni u jednom slučaju, i naveo da je u ovom trenutku zaštita zdravlja stanovništva jedan od glavnih zadataka svih država.\nSrbija ozbiljno shvata svoju ulogu i obaveze koje proističu ne samo iz njenog članstva u Savetu Evrope, već i iz njene posvećenosti principima ravnopravnosti, nediskriminacije, solidarnosti i saradnje, kojima smo se vodili prilikom široke kampanje vakcinacije, rekao je Selaković.\nOn je dodao da je Srbija pružila pomoć i regionu verujući da se ovaj problem može rešavati jedino u saradnji sa drugima.\nŠef srpske diplomatije se u svom izlaganju osvrnuo i na pitanje položaja nacionalnih manjina, koje će biti jedan od prioriteta predstojećeg mađarskog predsedavanja, naglasivši da je naša zemlja posvećena zaštiti individualnih i kolektivnih prava više od 20 nacionalnih manjina na svojoj teritoriji.\nImamo jedan od najnaprednijih zakonskih okvira za zaštitu nacionalnih manjina, ali ne smatramo da je posao time završen, već konstantno radimo na unapređivanju institucionalnog i pravnog okvira, kao i na njegovoj efikasnoj primeni, poručio je ministar.\nTakođe, Selaković je rekao da Srbija ostaje u potpunosti posvećena izvršenju presuda Evropskog suda za ljudska prava i da to smatra jednom od ključnih obaveza svih članica, kao i da podržava jačanje integriteta i uloge ovog suda.\nOn je poručio da naša zemlja snažno podržava Istanbulsku konvenciju, koja predstavlja zlatni standard u borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, i podsetio na to da je Srbija ponosna što je među prvim državama ratifikovala ovaj važan međunarodni instrument.\nNa kraju svog izlaganja, šef srpske diplomatije je izrazio zahvalnost Nemačkoj na uspešnom predsedavanju i poželeo mnogo uspeha Mađarskoj kao budućoj predsedavajućoj, navodi se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova.


REALIZOVANO SAOBRAĆAJNO-PREVENTIVNO PREDAVANJE U SREDNJOJ POSLOVNO-KOMERCIJALNOJ I TRGOVAČKOJ ŠKOLI - BIHAMK.BA\nREALIZOVANO SAOBRAĆAJNO-PREVENTIVNO PREDAVANJE U SREDNJOJ POSLOVNO-KOMERCIJALNOJ I TRGOVAČKOJ ŠKOLI\nBosanskohercegovački auto-moto klub je 14. oktobra/listopada 2019. godine u Srednjoj poslovno-komercijalnoj i trgovačkoj školi u Sarajevu realizovao saobraćajno/prometno-preventivno predavanje pod nazivom „Sekunda koja život znači“.\nPredavanju sa prezentacijom su prisustvovali učenici Saobraćajne sekcije iz Srednje poslovno-komercijalne i trgovačke škole u Sarajevu. Na predavanju su naglašene opasnosti koje sa sobom nose faktori ometanja vožnje kao što je korištenje mobitela, konzumiranje alkohola, narkotika itd., te činjenice da čak i kratkotrajna nepažnja može imati dramatične, ponekad čak i fatalne posljedice. Također je posebno istaknuto da učešće u cestovnom saobraćaju/prometu zahtijeva konstantnu i nepodijeljenu pažnju.\nPored predavanja, učenicima su podijeljeni i informativno-edukativni leci, a simulirane su i saobraćajne/prometne nezgode korištenjem simulatora čeonog sudara. Učenici su imali mogućnost da testiraju simulator sudara, čime je ukazano na značaj korištenja sigurnosnog pojasa pri vožnji.\nBosanskohercegovački auto-moto klub svake godine organizuje cijeli niz saobraćajno/prometno-preventivnih aktivnosti, sa ciljem poboljšanja stepena sigurnosti saobraćaja/prometa, smanjenja broja saobraćajnih/prometnih nezgoda i posljedica koje se ogledaju u svakodnevnom stradanju ljudi, a posebno djece i mladih.\nRealizacijom kampanja i održavanjem predavanja učenicima srednjih škola- budućim vozačima, BIHAMK nastavlja sa povećanjem stepena sigurnosti naših sugrađana.


Prošla godina sa 700 programa: U ovoj nove ideje – i stroža selekcija\nObjavljeno: 05 januar 2018 . u kategoriji Umjetnost i kultura\nU Kulturnom centru u Trebinju protekle godine organizovano je 700 različitih kulturnih sadržaja, a najgledaniji su bili filmovi domaće produkcije i predstava trebinjskog Gradskog pozorišta “Pisac porodične istorije”.\nOvo je za Radio Trebinje rekao Miljan Vuković, urednik umjetničkog programa Kulturnog centra Trebinje.\nVuković je naveo da je samo kroz pozorišnu salu u 2017. godini prošlo preko 10.000 ljudi, a da je u bioskopskoj sali bilo 548 projekcija 75 filmova različitih žanrova.\n„Broj organizovanih programa prošle godine je znatno veći nego ranije. Tu je bilo različitih sadržaja od najkvalitetnijih kulturnih programa, do onih, koji, možda, ne priliče ovakvoj ustanovi. To ćemo rješavati u ovoj godini. Prošla godina je bila prva nakon rekonstrukcije Kulturnog centra, pa smo željeli da izađemo u susret svima koji su htjeli da organizuju neki sadržaj da to urade u ovoj ustanovi“, istakao je Vuković.\nOn dodaje da je najposjećenija predstava bila iz produkcije Kulturnog centra Trebinje “Pisac porodične istorije”, kao i kooprodukcijsko ostvarenje “Kraljević Marko i Musa Kesedžija”, dok su se po gledanosti od filmova izdvojili “Na mliječnom putu” Emira Kusturice, film sa Slavkom Štimcom “Ime Dobrica, prezime nepoznato”, te gostovanje “The books of knjige” u Trebinju.\n“Publika je punila sale i na filmovima vezanim za naučnu fantastiku, dok su pojedina holivudska ostvarenja imala malu gledanost. U ovoj godini moramo napraviti i tu selekciju, a trebalo bi da počne i prikazivanje filmova u 3D varijanti, za šta imamo tehničke uslove”, najavljuje Vuković.\nOn napominje da je organizovano i nekoliko značajnih izložbi, među kojima je i multimedijalna izložba „Utopijski prostor“ Igora Bošnjaka iz Trebinja.\nVuković ističe za Radio Trebinje da još nije počela realizacija projekta sa Emirom Kusturicom, oko gradnje multipleks sala, a čije je pismo namjere Skupština grada usvojila na jednom od prošlogodišnjih zasjedanja.\n„Još se nije postigao dogovor oko raspodjele novca, koliko bi pripadalo gradu, a koliko firmi‘Lotika‘. Pregovori nisu završeni, a siguran sam da Grad neće potpisati nešto što je na štetu građana i Kultunog centra“, naveo je on.\nZa 2018. godinu Vuković za Radio Trebinje najavljuje i oživljavanje ljetne scene Kulturnog centra, kao i Festival klasične muzike, koji bi trebao biti održan na ljeto, a u kome će učestvovati i profesori i studenti iz Amerike.


Beta 24. septembra 2020. 07:30\nMajami je predvodio Tajler Hiro klupskim rekordom u plej-ofu za „rukija“ od 37 poena, a imao je i šest skokova i tri asistencije. Iz igre je šutirao 14/21, ubacio je pet „trojki“ iz 10 pokušaja i postao tek drugi 20-godišnjak koji je u plej-of utakmici NBA lige postigao najmanje 37 poena.\n„Dobro se osećam zbog toga. Čeka nas još posla, vodimo sa 3:1“, rekao je Hiro.\nBoston je u poslednjoj četvrtini uspeo da nadoknadi dvocifreni zaostatak, a 16 sekundi pre kraja „trojkom“ Brauna prišao je na 104:107. Hiro je 2,1 sekundu pre kraja ubacio dva slobodna bacanja i obezbedio pobedu.\n„Nisam postigao nijedan poen u prvom poluvremenu. To je neprihvatljivo. Znam da moram da igram bolje“, rekao je Tejtum.


Bata Ilić-jedan od najvećih šlager pevača u Nemačkoj\nU svetu schlagera, Bata Ilić je institucija. Svoj muzičko-životni put započeo je u Beogradu gde je studirao engleski i italijanski a neko vreme je čak radio kao i prosvetni radnik.\nSedamdesetih godina Bata Ilić odlazi u Nemačku i tamo ostvaruje neverovatnu popularnost svojim hitovima. Na početku je pevao samo na engleskom, ali nakon odluke da sa svojom suprugom Olgom ostane u Nemačkoj, naučio je nemački i napravio ogroman uspeh.\n1963. je sa tadašnjim bendom “Grandpa’s Whites” Bata Ilić je imao prvi nastup i nakon toga je dobio angažman za više meseci u jednom klubu u Bad Kisingu. Nakon toga su usledili ugovori sa drugim klubovima u gradovima po Nemačkoj.\n1967. Bata Ilic je snimio svoju prvu ploču a 1968. je osvojio publiku svojim hitovima na prvoj hitparadi. Neki od njih su bili: Mit verbundenen Augen i Schuhe,so schwer wie ein Stein.\n1972. je ostvario svoj najveći uspeh pesmom “Michaela”.\nBata Ilić podseća na mediteranske tople noći, slow fox ritam, porodične odmore na Jadranskoj rivijeri, bivšu Jugoslaviju i sve drugo što je u vezi sa ovom zemljom koja više ne postoji na papiru ali koju Bata Ilić ponovo oživljava u svojim pesmama.\nBata Ilić je uglađeni gospodin, uvek u odelu, sa polu-Bitls frizurom. On bi želeo da bude dugme na vašoj bluzi (Knopf an deiner Bluse), na prvi pogled se zaljubio u crnu Madonu (Schwarze Madonna), cipele su mu pune peska sa Havaja (Ich hab noch Sand in den Schuhen aus Hawaii), on je čovek koji bi vas prepoznao i sa povezom preko očiju (dich erkenn’ ich mit verbundenen Augen) i uvek je u stanju da rasplamsa taj mediteranski žar pesmom “Amor Amor Amor”.\nOdvojite jedan dan za preslušavanje vanvremenskih hitova Bate Ilića, sigurno nećete zažaliti a ako vam se muzika ne dopada, naučićete neku novu reč ili se nasmejati.\nbata ilic, deutsche musik, nemacka muzika, nemacki, online nemacki, schlager, немачки\nOne thought on “Bata Ilić”\nPingback: Trude Herr


Vojnici ispred Skupštine Srbije (16. mart)\nAktivisti pokreta "1 od 5 miliona" zatražili su ispred Skupštine Srbije ukidanje najavljene zabrane kretanja za prvomajske praznike.\n"Prvo korona virus malo radi, od četvrtka do ponedeljka, a onda od ponedeljka do četvrtka ima slobodne dane pa možemo da šetamo po salonima i teretanama", izjavila je aktivistkinja tog pokreta Valentina Reković.\nOna je poručila da nijedna zemlja u svetu nije propisala toliko dugu zabranu kretanja i da policijski čas ne sme da traje duže od 12 sati.\nVlada Srbije je najavila da će kao mera zaštite od pandemije korona virusa biti uvedena zabrana kretanja od četvrtka, 30. aprila, u 18 sati do ponedeljka, 4. maja, u 5 sati ujutru. Istovremeno Vlada je od ponedeljka 27. aprila počela popuštanje mera pa su tako otvoreni frizerski i kozmetički saloni i teretane uz obavezu poštovanja zaštitnih mera. Zabrana kretanja važi od 18 sati do 5 ujutru, s tim što je do sada bila tokom čitavog vikenda.\nDesetina aktivista pokreta "1 od 5 miliona" nalaze se ispred zgrade Skupštine Srbije u Beogradu tako što poštuju propisano rastojanje.\nČlanovi ovog pokreta organizovali su antivladine proteste koji su se počeli u decembra 2018. godine, sa zahtevom, između ostalih, za održavanje fer i slobodnih izbora. U januaru 2020. godine odlučili su da izađu na parlamentarne izbore, koji su u međuvremenu raspisani za 26. april. Zbog pandemije korona vrirusa sve izborne radnje su prekinute u martu.