Dodelom nagrada završen 9. Bosifest\nTanjug 12. oktobra 2018. 19:46\nBEOGRAD – Dodelom nagrada u Amfiteatru Sava Centra, sinoćj je završen 9. Beogradski internacionalni filmski festival osoba sa invaliditetom – „Bosifest“, na kome je tokom tri dana prikazano 15 dokumentarnih filmova po izboru selektora Gorana Radovanovića.\nŽiri, koji su činili reditelj Goran Marković i glumci Dragan Petrović Pele i Jovana Stojiljković, dodelio je Gran pri nemačkom filmu „Devojka od peska“ Marka Mišela, za „dirljivu priču o potrebi da se živi uprkos strašnim okolnostima koje nosi potpuni invaliditet“.\n„Ovo delo se nije, međutim, zadržalo na potresnom sadržaju, već ima zavidnu rediteljsku, dramaturšku i vizuelnu poetiku“, rekla je Stojiljković, obrazloživši odluku žirija.\nNagrada za režiju dodeljena je Piteru Midltonu i Džejmsu Spiniju za britanski film „Beleške o slepilu“ u kome je, kako je primetio žiri, upotrebljen sasvim novi rediteljski postupak koji priči daje neobičan oblik, „ne smanjujući uzbudljivost samog svedočanstva o svetu slepih“.\nVaktangu Knutsev-Gabašviliju pripala je nagrada za scenario za gruzijsko ostvarenje „Prozirni svet“ za „neobično duhovito ispričanu priču o hendikepiranoj osobi“, a žiri je istakao da je takav pristup tragičnom svedočanstvu „praznik za gledalište“.\nSpecijalno priznanje dodeljeno je grčkom filmu „Raširenih krila“ Vivien Papageorgiju, potresnoj priči o potrebi čoveka da se uklopi u svoju sredinu uprkos teškim okolnostima.\nDirekcija festivala je dodelila Specijalno priznanje Lišjaku Pavelu za film „Rio ili slom“, zahvalivši mu na podršci sportistima sa invaliditetom.\nSvi nagrađeni su, zahvalivši na priznanjima, pohvalili „Bosifest“ i njegovu misiju, primetivši veliki broj mladih na projekcijama filmova. Organizator „Bosifesta“ Hendi Centar Koloseum dodelio je zahvalnice za prepoznavanje te manifestacije kao značajnog segmenta u edukaciji mladih u prihvatanju različitosti direktoru Zemunske gimnazije Milošu Bjelanoviću, direktoru Srednje zubotehničke škole Biljani Blagojević-Sedlar i direktoru Druge ekonomske škole Dejanu Nediću.\nDirektor festivala Darko Ivić posebno je zahvalio profesoru srpskog jezika u Zemunskoj gimnaziji Sanji Štrbac za pripremu učenika za angažovano učešće na festivalu, profesorki Četrnaeste beogradske gimnazije Oliveri Stamenković i psihologu Druge ekonomske škole Radmili Simjonović.\nZa doprinos realizaciji 9. „Bosifesta“ zahvalnica je dodeljena rukovodiocu Grupe za socijalnu inkluziju u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Gordani Cvetković, Aleksandri Alač i Ani Radovanović, novinarki Radio Beograda Neveni Matović i novinarki Tanjuga Mariji Jakovljević, kao i članovima žirija.\nIvić je zahvalio svim mladim ljudima koji su gledali prethodnih dana filmove i učestvovali u radionici, izrazivši nadu da su uživali u programu i neštso novo naučili.\nOdbor Skale odlučuje o finansiranju iz Saudijske Arabije\n„Orthodox Celts“ danas u Domu omladine


Ministarstvo pravde Srbije uputilo je bugarskim vlastima zvaničan zahtev za izručenje Agima Čekua koji je uhapšen na granici Bugarske i Makedonije, izjavio je za naš radio Slobodan Homen, državni sekretar u tom ministarstvu. U Srbiji se očekuje da mu se sudi za ratne zločine, ali uzimajući u obzir njegova ranija hapšenja i oslobađanja, i ovoga puta to je neizvesno.\nSlobodan Homen, državni sekretar Ministarstva pravde Srbije, izjavio je za naš radio da od vlasti Bugarske u najkraćem roku očekuje odluku o ekstradiciji Agima Čekua. On je rekao da je bivši kosovski premijer i lider Oslobodilačke vojske Kosova uhapšen po crvenoj Interpolovoj poternici koju je raspisala Srbija, koja ga traži zbog ratnih zločina na Kosovu i Metohiji:\n“Ovde se konkretno radi o krivičnom delu genocida iz člana 141 krivičnog zakona, odnosno, Čekuu se stavlja na teret ubistvo 669 Srba i 18 drugih nealbanaca. Nadamo se i očekujemo da će pravosudni organi Bugarske po kratkom postupku i u hitnom roku odgovoriti na naš zahtev.”\nHomen je rekao da se Čeku tereti po komandnoj odgovornosti, i da je procedura takva da srpske vlasti sada čekaju odgovor Ministarstva pravde Bugarske:\n“Nakon toga mi dostavljamo kompletnu dokumentaciju i u roku koji odredi bugarski sud došlo bi do izručenja. Inače, kompletan postupak se sprovodi po konvenciji Saveta Evrope i ekstradicioni rok za izručenje je godinu dana.”\nAgim Čeku do sada je u inostranstvu hapšen četiri puta po srpskoj poternici, ali nije izručen Srbiji, već je uvek oslobađan. Vladan Batić, bivši ministar pravde Srbije, rekao je za naš program da pozdravlja odluku bugarskih vlasti da uhapsi Čekua, ali da nije preterani optimista kada se radi o izručenju:\n“Upravo zbog dosadašnjih iskustava, jer on je prvo bio uhapšen na aerodromu Brnik u Sloveniji, pa je bio uhapšen u Budimpešti, kada je na intervenciju tadašnjih civilnih administratora UNMIK-a brzometno bio pušten. On će za ovo vreme koje provodi u pritvoru u Bugarskoj barem moći, na neki način, da razmišlja o zločinima koje je počinio, jer su mu krvave ruke do lakata. Čeku je pojedinačno, pored Haradinaja, jedan od najvećih zločinaca u Evropi posle Drugog svetskog rata.”\nDokaze o njegovoj odgovornosti, kaže Batić, srpske vlasti odavno su prosledile Haškom tribunalu i pravosuđu UNMIK-a:\n“Ako se ne izručuju pravosudnim organima Srbije, onda pitanje njihove odgovornosti treba da se pokrene pred pravosuđem UNMIK-a. Na žalost, sve to je ostalo bez odjeka i on je čovek koji za brojna ubistva do sada nije procesuiran. On ima trostruki nivo odgovornosti, on je lično učestvovao u ubijanju i otmicama, on je naređivao ubijanja i otmice i on bi kao komadant Oslobodilačke vojske Kosova, po principu komandne odgovornosti, morao da bude na optuženičkoj klupi.”\nAdvokat Dragoljub Todorović, iz nevladine organizacije Fond za humanitarno pravo, ocenio je za naš program da će se ovo hapšenje Čekua završiti kao i u prethodnim slučajevima:\n“Bugarski organi će da provere o čemu se tu radi, da li ta poternica ima osnova, jer oni moraju to da provere, ali imajući u vidu da su ga Mađari i Slovenci pustili, smatram da će ga pustiti. Lično smatram da on nije glup čovek i da ne bi napuštao Prištinu. Videćemo, ali poučen iskustvom verujem da od toga neće biti ništa.”\nUkoliko bi Agim Čeku ipak bio izručen Srbiji, sudilo bi mu se pred ovdašnjim pravosuđem, kaže Slobodan Homen:\n“Ako smo kadri da sudimo i srpskim državljanima za učinjena najteža krivična dela, siguran sam da može da se organizuje jedno adekvatno i pošteno suđenje.”\nIpak, upozorava Vladan Batić, najlošije je to što u slučajevima hapšenja, pa oslobađanja, Agima Čekua ima dosta nepravnih uticaja:\n“Očito je, na žalost, da politika ima prevagu nad pravom i pravdom, očito je da je to poraz čitavog sistema međunarodnog prava, da to nije dobra poruka i da stvara određenu dozu nezadovoljstva i revolta u Srbiji. To nezadovoljstvo i revolt su opravdani, jer proizilazi da se sprovodi neka selektivna pravda.”\nKako god da se završi ova Bugarska epizoda Agima Čekua, zaključio je Slobodan Homen, jedno je jasno:\n“Za ova krivična dela ne postoji zastara, odnosno, ona ne zastarevaju i ova lica će pre ili kasnije biti dostupna srpskim prvosudnim organima.”


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Predstavljanje programskih dokumenata bilateralnih, trilateralnih i transnacionalnih programa u okviru IPA II programskog perioda 2014-2020\nUčesnike je pozdravila direktorica Uprave za kadrove Svetlana Vuković, koja je ukazala na dobru saradnju sa Zajednicom opština i svim jedinicama lokalne samouprave u Crnoj Gori , a koja se realizuje kroz sprovođenje obuka usmjerenih na jačanje kapaciteta lokalnih samouprava kako bi iste unaprijedile svoj rad i poboljšale kvalitet u pružanju usluga. Naglasila je da novi koncepti rada uslovljavaju usvajanje novih znanja i vještina i da su evropski fondovi važni upravo za postizanje ovih ciljeva.\nU uvodnom obraćanju, generalni sekretar Zajednice opština Crne Gore Refik Bojadžić je istakao da evropski fondovi predstavljaju značajan izvor finansiranja za crnogorske opštine i da su u programskom periodu 2007-2013 naše opštine kroz razne programe pripremile uspješno implementirale veliki broj projekata. “Pored iskustva u realizaciji projekata koje finansira Evropska unija, kroz projekte bilateralne i transnacionalne saradnje, naglasak je stavljen na razmjenu iskustava među državama, što je od velikog značaja za primjenu inovacija i razvoja opštinskih usluga i službi na primjerima dobre prakse i naučenim lekcijama, jer se na taj način uz manja ulaganja dolazi do kvalitetnih rešenja”, istakao je Bojadžić.\nGeneralna direktorka za koordinaciju programa pomoci EU Ivana Petričević je istakla važnost snaženja kapaciteta lokalne samouprave u procesu pristupanja Evropskoj uniji kako bi bili spremni za korišćenje strukturnih fondova kada Crna Gora postane članica EU. Podsjetila je da će Crna Gora, u okviru finansijske perspektive 2014-2020 učestvovati u devet prekograničnih i transnacionalnih programa: četiri bilateralna (sa Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Kosovom i Srbijom), dva trilateralna (Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora i Italija – Albanija – Crna Gora) i tri transnacionalna programa (Dunavskom, Mediteranskom i Jadransko-jonskom programu). Izrazila uvjerenje će jedinice lokalne samouprave kroz realizaciju budućih prekograničkih programa imati još uspješnije rezultate i doprinijeti unapređenju saradnje i poboljšanju socio-ekonomske situacije građana.\nDirektorka Direkcije za programe prekogranične saradnje Ivana Glišević Đurović predstavila je proces programiranja i tematske prioritete bilateralnih i trilateralmnih programa, koji su definisani u skladu sa relevantnim EU strategijama, prioritetima partnerskih zemalja i stečenim iskustvom iz pomenutih programa. Zajednički tematski prioriteti svih bilateralnih programa su Promocija turizma, kulturnog i prirodnog nasljeđa; Zaštita životne sredine; Podsticanje zapošljavanja, mobilnosti radne snage i socijalne inkluzije. Napomenula da su online konsultacije povodom bilateralnih programa otvorene do 18. jula, kako bi nakon toga sve sugestije i komentari zainteresovanih strana bili poslati Evropskoj komisiji na razmatranje.\nŠefica Kancelarije za koordinaciju i horizontalna pitanja Tijana Ljiljanić je predstavila tematske prioritete i ciljeve Dunavskog programa, Jadransko-jonskog programa i Mediteranskog programa. Transnacionalni programi treba da doprinesu dugoročnom razvoju navedenih regija i jačanju transnacionalne, ekonomske i društvene saradnje.\nNakon svake od prezentacija, predstavnici jedinica lokalnih samouprava su izrazili interesovanje za aktivno učestvovanje u pripremi nacrta Operativnih programa i postavili su brojna pitanja koja su od značaja za uspješno kandidovanje projekata, te dobili adekvatne odgovore i upustva od predstavnika Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija, o daljim koracima.\nZaključak sastanka je da sve jedinice lokalne samouprave svoje komentare, predloge i sugestije na nacrte Operativnih programa dostave Zajednici opština, do 15. jula tekuće godine, koja će ih nakon objedinjavanja dostaviti Ministarstvu vanjskih poslova i evropskih integracija.


Dragić se razgoropadio, Olimpija nije imala šta da traži u Badaloni - Sportska centrala\nDragić se razgoropadio, Olimpija nije imala šta da traži u Badaloni\n29 okt 2019. 22:49\nŠirom Evrope večeras je odigrano četiri utakmice u okviru Evrokupa u kojima su pobede ostvarili Venecija, Ulm, Breša i Huventud.\n,,Stotka“ Ulma je definivitno ono što je ostavilo najveći utisak na večerašnja dešavanja u drugom po redu najkvalitetnijem evropskom klupskom košarkaškom takmičenju, koji je na krilima Zorana Dragića i domaćih navijača savladao Makabi Rišon rezultatom 103:89. Verovatno ne bi bilo sve tako da na parketu nije bilo sjajnog Dragića koji je postigao 33 poena za nešto manje od 32 minuta provedena na parketu i ostvario učinak od 30 indeksnih poena.\nOd samog starta utakmice, Cedevita Olimpija je imala poteškoća sa Huventudom, koji je sve dileme rešio u prvom poluvremenu, kada je španski tim na pauzu otišao sa +20. Malo je slovenački tim podigao nivo igre u nastavku, ali Simonović, Blažič i družina nisu uspeli da pruže veći otpor ekipi iz Badalone.\nMarko Simonović je bio drugi najefikasniji igrač Cedevita Olimpije sa 16 poena i tako je nastavio da pruža veoma dobre partije, dok je Kodi Mekintajer postigao 18. Ekipu Huventuda je predvodio je Klemen Prepelič sa 17 poena.\n(17:26, 12:20, 18:19, 15:16)\nUlm – Makabi Rišon 103:89\n(27:27, 28:20, 20:21, 28:21)\nNanter – Breša 65:73\n(19:18, 16:17, 14:15, 16:23)\nHuventud – Cedevita Olimpija 101:81\n(28:19, 33:22, 20:21, 20:19)


LSV | Malo muškaraca na porodiljskom odsustvu\nMalo muškaraca na porodiljskom odsustvu\nZRENJANIN - Dominantan kulturni obrazac, koji je tradicionalistički i anahron, veća primanja muškaraca od žena i loša informisanost muškaraca o pravima koja imaju kao očevi, glavni su razlozi što ima zanemarljiv broj muškaraca na porodiljskom odsustvu - izjavio je danas predsednik Odborničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina Predrag Perkić.\nOn je ocenio da socijalni kontekst, koji je za većinu građanki i građana Srbije frustrirajući, praktično primorava na povećanu integraciju unutar porodice, gde je uloga majke dominirajuća.\n- Sa druge strane, i ovo pravo, kao i većina drugih koje nam propisuje država Srbija su doneti kao mrtvo slovo na papiru, jer njihovo dosledno sprovođenje zavisi, kako od socijalnog konteksta, tako i od informisanosti građana o njima, što je, na žalost, u ovoj sredini na veoma lošem nivou - rekao je on. Perkić je kazao i da je Liga socijaldemokrata Vojvodine svoja nastojanja usmerila i ka jednakoj odgovornosti muškaraca i žena u porodičnom životu, planiranju porodice i vaspitanju dece.\n- Samtramo da je to bitan preduslov za pozitivan demografski razvoj, koji direktno utiče na razvoj društva u celini - izjavio je Predrag Perkić.


Kriza nije u interesu EU ni Rusije - B92.net\nBrisel, Strazbur -- Kriza u Ukrajini, koja može da eskalira u nekontrolisano krvoproliæe velikih razmera, nije u interesu ni Rusije ni EU, izjavio je Štefan File.\nIzvor: Tanjug sreda, 16.04.2014. | 17:13 -> 17:50\nU obraæanju Evropskom parlamentu, evropski komesar Štefan File je naglasio da je u zajednièkom interesu Rusije i EU da rade na stvaranju zone stabilnosti, prosperiteta i demokratije u Evropi, dodajuæi da æe razvoj situacije u Ukrajini narednih dana pokazati kakav je izbor Rusija naèinila, prenosi Itar-Tas.\nEvropski komesar je još jednom potvrdio da je Brisel spreman da potpiše preostale odredbe Sporazuma o pridruživanju i slobodnoj trgovini s Ukrajinom, rekavši da æe to verovatno biti ubrzo nakon ukrajinskih predsednièkih izbora u maju.\nFile je govorio i o problemu energetske sigurnosti u Evropi.\nIstièuæi da je pismo predsednika Rusije Vladimira Putina za 18 šefova evropskih država i partnerskih zemalja jasno ukazalo na važnost ovog pitanja, File je rekao kako odnosi Rusije i EU u oblasti energetike baziraju na meðuzavisnosti, buduæi da je EU najveæe tržište za rusku naftu i gas.\nFile je naglasio kako æe, u svetlu najnovijih dogaðaja u Ukrajini i na zahtev Saveta EU, Evropska komisija ispitati energetsku bezbednost Unije i podneti plan za smanjenje zavisnosti od ruskih energenata.\nKomesar EU za proširenje je podvukao važnost sastanka izmeðu vršioca dužnosti ministra spoljnih poslova Ukrajine, minstra spoljnih poslova Rusije, SAD i EU, koji bi sutra trebalo da bude održan u Ženevi.\nKomentarišuæi pitanje prisajedinjenja Krima Rusiji, File je rekao kako Komisija EU još uvek radi na praktiènim parametrima politike nepriznavanja tog èina.\nBarozo: Štitimo mir i stabilnost u Evropi\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo izjavio je danas da se "kod istoènih suseda Evropske unije uoèavaju dve koncepcije Evrope koja jedna drugoj protivreèe", dodajuæi da iz poslednjih dogaðaja u Ukrajini treba izvuæi pouku o potrebi podrške miru.\n"Jedna (koncepcija) je moderna, otvorena i demokratska Evropa, u kojoj se 28 zemalja dobrovoljno ujedinilo u EU radi postizanja najrevolucionarnijeg napretka u istoriji èoveèanstva na planu odnosa meðu tim zemljama", rekao je Barozo u Evropskom parlamentu u svom izlaganju posveæenom stogodišnjici izbijanja Prvog svetskog rata.\n"A postoji i stara koncepcija Evrope, u skladu sa kojom se nastavlja sa mišljenjem i postupanjem u kategorijama sile, sfera uticaja, diktata i nepoverenja po principu 'zavadi pa vladaj'", rekao je Barozo, dodajuæi da ako se uporede te koncepcije i uz pamæenje na dva svetska rata "ispravno je reæi da smo veæ izvukli pouke".\n"EU - to je naša pouka posle dva svetska rata i ona treba da postoji i ubuduæe", rekao je predsednik EK, a prenela je ukrajinska agencija UNIAN.\n"Nikada, ponavljam nikada, ne treba da prihvatamo mir i stabilnost kao nešto što se podrazumeva. Treba da zaštitimo Evropu, da štitimo mir i stabilnost u Evropi", rekao je on.


Svečano obeleženo 69 godina Mašinskog fakulteta | Novosti.RS\nSvečano obeleženo 69 godina Mašinskog fakulteta\n28. 10. 2017. u 16:29\nDan Mašinskog fakulteta i 69 godina samostalnog rada obeleženi su danas svečanom akademijom, uz eminentnie gostie iz zemlje, regiona i inostranstva\nDan Mašinskog fakulteta i 69 godina samostalnog rada obeleženi su danas svečanom akademijom, uz eminentnie gostie iz zemlje, regiona i inostranstva.\nDekan Mašinskog fakulteta Radivoje Mitrović istakao je da se danas na njegovom fakultetu slavi 69 godina samostalnog rada i 144 godina kako je na Univerzitetu u Beogradu, u trendu tadašnje modernizacije visokoškolskog obrazovanja uveden novi predmet - izučavanje mehanike i mašina.\n"Iduće godine slavimo veliki jubilej, 70 godina samostalnog rada, kada smo daleke 1948. od Elektrotehničkog postali Mašinski. Blisko i sa zadovoljstvom sarađujemo sa našim bratskim Elektrotehničkim fakultetom, zato smo i ovako uspešni u visokom obrazovanju, jedni druge cenimo i jedni od drugih učimo, stalno se nadopunjavamo, harmonizujemo odnose, zajednički se razvijamo", rekao je Mitrović.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović, koga je dekan predstavio kao bivšeg studenta i "jednog od najboljih izdanaka ove kuće", rekao je da se sa zadovoljstvom seća vremena, kada je na katedri za proizvodno mašinstvo slušao predmete koji su u to vreme za njegove kolege i njega imali "čudne nazive", poput Proizvodne kibernetike, kompjuterski integrisanih sistema, industrijskih robota, kompjuterske grafike...\n"Tada smo prvi put slušali i o veštačkoj inteligenciji, ali to je zaista tada bilo mnogo daleko od nas. Tada smo prvi put učili i o sistemima veštačkog gledanja. To mi se tada činilo kao neka daleka budućnost, koju možda, za svog života, nećemo dostići, ali danas je to vrlo aktuelno i tema je ne samo u svetu, već ovde u Srbiji i to je tema koju vodim kao ministar sa kolegama iz EU, SAD, Rusije i Kine", rekao je Popović.\nKako je dodao, svaki sastanak počinje i završava govoreći o digitalizaciji industrije, kibernetizaciji proizvodnih procesa, industrijskoj robotici, veštačkoj inteligenciji, fabrikama budućnosti.\n"Dočekali smo taj dan kada je to za nas svakodnevno", rekao je Popović i dodao da je danas "veliki praznik", budući da Mašinski fakultet obeležava 69 godina postojanja, kao i 144 godine visokoškolske nastave u toj oblasti u Srbiji.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić rekao je da sa ogromnim poštovanjem stoji pred ljudima koji su dali "nemerljiv doprinos u razvoju naše zemlje", u veoma teškim, izazovnim vremenima i čestitao je Dan fakulteta.\n"Duboko verujem da još od 1884. godine i prvog agregata u Kragujevcu i od prve termoelektrane 1893. godine, teče kontinuirana i velika saradnja između mašinstva i energetskog sektora i to je za nas od kapitalnog značaja", rekao je Antić.\nMašinski fakultet i mašinska struka, naglašava, dala je ogroman doprinos razvoju svih velikih projekata u ovoj državi.\n"Mogu slobodno da kažem - da nije bilo mašinskih inžinjera, Mašinskog fakulteta, teško da bismo razvili projekte kao što je Ðerdap, TENT u Obrenovcu, Kostolac, Kolubara i sve ono što i dan-danas predstavlja ključni, kapitalni element našeg elektroenergetskog sistema", rekao je Antić.\nGradski menadžer Goran Vesić, koji je primio Zahvalnicu Mašinskog fakulteta, naglasio je da su veze grada Beograda i Mašinskog fakulteta neraskidive, te da je taj fakultet svakodnevno prisutan u projektima glavnog grada.\n"Vaši studenti i vaše znanje dobrodošli su Beogradu, neophodni su i hvala vam na doprinosu da ovaj grad postane bolji i uređeniji", rekao je Vesić.\nKako je dodao, poslednjih godina, grad je počeo da uređuje platoe ispred fakulteta, tako je učinjeno na Pravnom, na FPN-u, a rekao je da će se dogovoriti sa dekanom da se plato ispred Mašinskog uredi sledeće godine, za 70 godina fakulteta.\n"Hvala vam i na doprinosu koji ste dali za NT Park u Beogradu, gde su danas 54 kompanije i više od 560 stručnjaka, a sve to je po modelu inkubatora sa ovog fakulteta, modelu koji ste vi razvili. Hvala vam na doprinosu da ovaj grad postane bolji i uređeniji", zahvalio je gradski menadžer.\nObratili su se ministar zaštite životne sredine Goran Trivan i profesori Mašinskog fakulteta, a svečanosti su prisustvovali i dekani Mašinskih fakulteta iz Novog Sada, Niša, Kragujevca, Kraljeva, Podgorice, Istočnog Sarajeva, Banja Luke.


Klimatske promene veoma se brzo razvijaju, a podaci ukazuju da tempreratura u celom svetu ide ka „vrućoj zoni“ stvarajući „novu klimu“, koja preti gubitkom životnog balansa i poremećajima koje nije moguće predvideti, upozorili su danas u Marakešu prirodnjački stručnjaci.\nSve te globalne promene, kako su objasnili, uslovljavaju prirodne katarstrofe koje zahvataju sve oblasti Zemlje kao što su oluje, poplave, požari, poremećaji, koji utiču na zdravlje ljudi kroz hranu, vodu, zatim na pojavu raznih novih bolesti, „komaraca tigrova“, odumiranje flore i faune…\nTim povodom prošle godine u Parizu 190 država je potpisalo Pariski sporazum koji pored ostalog obazevuje države da prate rezultate i preporuke nauke, da redukuju emisiju gasova, pojačaju mere za očuvanje ekosistema kako bi se dosegao dugoročni cilj zadržavanja porasta globalne temperature ispod 2°C, pri ciljanom porastu od 1.5°C.\nU proteklih godinu dana, Pariski sporauzm ratifikovalo svega 55 država, među kojima nije Srbija.\nMeđutim upravo zbog važnosti primene konkretnih mera predviđenih sporazumom, u Marakešu se od 7. do 18. novembra održava najveća konferencija o klimatskim promenama koja je okupila više hiljada načnika, predstavnika vlada i organizacija za zaštitu životne sredine – COP 22 koju su organizovale Ujedinjene nacije.\nParalelno sa COP22 u Marakešu se od 11. do 13. novembra održava Drugi sastanak novinara koji izveštavaju o životnoj sredini iz agencija Mediteranskih država, sa predstavnicima organizacija za zaštitu životne sredine i naučnika sa ciljem unapređenja izveštavanja o ključnim pitanjima za opstanak planete i čovečanstva.\nNa tom skupu predsednik Komiteta Med COP22 Žil Berhol naglasio je da je za za sve pojave disbalansa ekosistema odgovorno samo čovečanstvo koje je ignorisalo radikalne klimatske promene u poslednjih 30 godina.\nNaučnik smatra da i pored jakih inicijativa za suočavanje sa klimatskim promenema političari nastavljaju da igorišu preporuke eksperata koji upozoravaju na katastrofe.\n„Temperatura raste i vidimo da temperaturne promene utiču na pojavu katastrofa koje pogađaju razne delove sveta utičući direktno na živote ljudi“, naveo je predsednik Komiteta MedCOP22 ističući da naučnici zajedno sa medijima moraju da rade zajedno na podizanju svesti celog društva.\nKada je u pitanju područje Mediterana, klimatske promene značajno utiču na meditaransko more, nedostatak i zagađenje vode i ekosistema, pomorske gubitke, povećanje potrebe za navodnjavanjem, kao i na porast nivoa mora koji ugrožava priobalnu infrastrukturu, ukazao je predsednik Euro-Mediteranskog centra Antonio Navara.\nKoordinator za globalne klimatske promene Edvard Peri rekao je da je prošle godine nauka ukazala da je cela zemljina kugla pogođena klimatskim promenama, ali je upozorio i na štete izazvane ratovima i velikim migracijama stanovništa iz ruralnih u urbane oblasti.\nOn je upozorio da predviđanja ukazuju da će područje Mediterana u narednim decenijama postajati sve suvlje i toplije, praćeno „divljim požarima“, nestašicama vode, i odumiranjem pojedinih ugroženih vrsta biljaka, sisara, insekata…\n„Mi svi moramo da krenemo u akciju i to sada. Akcije moraju da budu usmerene na promene u ponašanju zajednice, kako bi se predupredile sve štetne posledice koje prete ekosistemu“, zaključio je Peri, ocenjujući da bi stvarna i konkretna primena Pariskog sporazuma bila veliki korak u tom pravcu.\nS druge strane agenicijski novinari specijalizovani za izvštavaje o životnoj sredini složili su se da jedna od mogućnosti za podizanje svesti kod građana, privrednika, političara, i društva u celosti o značajnom uticaju promena na svakodnevni život jeste pisanje „scenarija“ o tome kakav će nam život biti u budućnosti ukoliko ne promenimo svoje ponašanje prema životnoj okolini.\nDrugi sastanak izveštača o zaštiti životne sredine iz novinskih agencija Mediterana počeo je danas i održava se u Marakešu, na jugozapadu Maroka, paralelno sa svetskom konferencijom o klimatskim promenama COP 22.


Savet bezbednosti UN zabrinut zbog situacije u Jemenu - Izazov\nNovi magazin 14. juna 2018. 21:26\nSB UN izrazio je u zajedničkom saopštenju „duboku zabrinutost zbog rizika po humanitarnu situaciju“ u Jemenu posle početka ofanzive provladinih snaga koje podržava koalicija predvođena Saudijskom Arabijom za preuzimanje kontrole nad lučkim gradom Hodeida od pobunjenika.\nSve strane se pozivaju da se drže obaveza koje imaju po međunarodnom pravu, navodi agencija AP.\nBritanska ambasadorka pri UN Karen Pirs, koja je sazvala sastanak, rekla je novinarima da je izaslanik UN za Jemen Martin Grifits pokušao da dogovori povlačenje šiitskih pobunjenika, poznatijih kao Huti, koji kontrolišu Hodeidu.\nOčekuje se da će Grifits u ponedeljak obavestiti SB UN o predlogu za nastavak pregovora i povratak mira u Jemen. SB UN ponovio je punu podršku naporima specijalnog izaslanika za Jemen.\nŠvedska je pozvala SB UN da zahteva momentalno zamrzavanje vojnih operacija u Hodeidi, ali u zajedničkom saopštenju nema takvog zahteva, što ukazuje na podele između 15 članica SB UN.\nU teškim borbama koje se danas vode kod jemenskog lučkog grada Hodeide poginulo je najmanje 30 pobunjenika i devet pripadnika vladinih snaga.


Procena vestina i znanja zaposlenih - Centar za procene SIMEX\nProcena kompetenci zaposlenih i formiranje „personalnih kartona“\nRadni potencijal firme najčešće nije mali. Mudrost je zaposlene radnike iskoristiti na najproduktivniji način raspoređujući ih na radna mesta koja im prema kompetencama i potencijalu najviše odgovaraju.\nUz pomoć psihometriskih alata, procene snalaženja u određenim simulacijama uobičajenih poslovnih situacija i specifičnih, vođenih intervjua dobićete detaljan uvid u realan potencijal i mogućnosti vaših zaposlenih. To će omogućiti formiranje adekvatnih očekivanja prema svakom radniku i sprečiće iscrpljivanje nerealno visokim ili previše niskim zahtevima.\nFormiranjem personalnih kartona omogućava se sistematično i jednostavno praćenje i uvid u važne podatke svakog zaposlenog. Na ovaj način, prilikom donošenja važnih odluka: o primeni disciplinskih mera, nagrađivanju, unapređenju, promeni radnog mesta ili otpuštanju radnika, imaćete sva podatke o potencijalu, razvoju, angažovanju i promenama, na jednom mestu, što će Vam olakšati donošenje ispravne odluke.


Partizanovi defanzivci spremni za evropsku premijeru: Moramo da opravdamo ulogu favorita\nNacionalni sport - Utorak 20.07.2021 - 12:32\nCrno-beli ne znaju mnogo o rivalu, ali ističu da ga shvataju veoma ozbiljno\nRutinska pobeda nad Proleterom (4:0) u prvom kolu Superlige Srbije predstavljala je iz perspektive Partizana idealnu uvertiru u internacionalnu premijeru zakazanu za četvrtak od 21 čas protiv DAC Dunajske Strede, a uoči susreta u Humskoj sa slovačkim predstavnikom važnost koju ima prvi korak u kvalifikacijama za Ligu konferencije istakli su štoper Siniša Saničanin i levi bek Slobodan Urošević.\nNovajlija crno-belih pred prvi međunarodni duel u novoj sredini istakao je značaj domaćeg terena i publike uprkos činjenici da će na tribinama moći da se nađe najviše 12.894 gledalaca.\n"O Dunajskoj Stredi znamo da su mlada i kvalitetna ekipa i da, naravno, treba da ih shvatimo maksimalno ozbiljno. Takođe, ulazimo u utakmicu kao favoriti i to moramo i da opravdamo, da budemo maksimalno fokusirani i disciplinovani, kako bismo došli do što pozitivnijeg rezultata. Igramo kod kuće, pred našim navijačima, koji će nam svakako biti dodatni vetar u leđa i pomoći nam da dođemo do pobede", izjavio je Saničanin, a prenosi Mozzart sport.\nZnačaj povratka gledalaca na stadione istakao je i Saničaninov kolega iz poslednje linije koji deluje uz levu aut-liniju.\n"Dugo nismo igrali pred publikom i, iskreno, sa te strane, jedva čekamo da izađemo na teren. Videli ste koliko nas je ta energija nosila. Biće, naravno, teška utakmica, jer se o protivniku ne zna mnogo. Mlada su ekipa, nepredvidiva i stoga moramo biti maksimalno oprezni, ali i igrati našu igru. Raduje nas i što će na 'dečjoj tribini' biti brojni mališani i to je još jedan od motiva da damo sve od sebe, da ugođaj bude potpun", rekao je Urošević.\nRevanš susret između Partizana i slovačkog predstavnika zakazan je za 29. jul, a bolji iz dvomeča odmeriće snage u trećem kolu kvalifikacija sa uspešnijim iz duela Sočija i Kešle.


"Rubin" vina osvojila tri medalje na sajmu u Beču - Bizlife.rs\n“Rubin” vina osvojila tri medalje na sajmu u Beču\n08:06 Beč, Beograd, 25/11/2011\n“Rubinova” vina “Terra Lazarica Chardonnay” i “Terra Lazarica cabernet sauvignon” osvojila su zlatnu, a “Terra Lazarica Merlot” srebrnu medalju na takmičenju kvaliteta vina u Beču, saopšteno je iz te kruševačke vinarije.\nGeneralni direktor “Rubina” Zoran Bekrić istakao je da je “AWC Vienna 2011 international wine challenge” najveći konkurs vina na koji je ove godine bilo prijavljeno 9.632 uzorka iz 36 zemalja sa pet kontinenata, te je to veliko priznanje za srpsku vinariju.\nTakmičenje je obavljeno uz potpunu tajnost i anonimnost uzoraka, a kruševački “Rubin” koji posluje u vlasništvu “Inveja” Predraga Rankovića učestvovao je sa četiri svoja vina, od koja su se dva okitila zlatom, a jedno srebrom.\nDetalji ocenjivanja biće objavljeni uskoro, kada će biti izdata i “Bela knjiga vina 2011/2012”, najobimniji vodič vina na nemačkom jeziku, gde su na gotovo hiljadu strana predstavljene najbolje vinarije i rezultati prestižnih takmičenja, na kojima, pokazalo se, naša zauzimaju vodeća mesta.\nBekrić je rekao da su osvojena priznanja potvrda da “Rubin”, posle privatizacije “grabi krupnim koracima napred”, ulaže u vinograde, pojavljuje se na tržištu sa novim proizvodima, koji brzo postaju brendovi i osvajaju, kako domaće, tako i inostrano tržište.\nOn je dodao da se na inicijativu vlasnika mnogo ulaže u tehnologiju, što daje velike rezultate, vinogradi se pažljivo neguju, grožđe je odličnog kvaliteta, a tehnološki postupak proizvodnje je dokazan i oproban.\nPre ovog takmičenja, 2007. godine, na istom konkursu, vina “Rubina” takođe su osvojila dve srebrne medalje.


Muslin: "Utakmica u San Dijegu značajna za srpski fudbal" - Sportske.net\nMuslin: "Utakmica u San Dijegu značajna za srpski fudbal"\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da je predstojeća prijateljska utakmica protiv SAD u San Dijegu značajna za srpski fudbal i igrače iz domaćeg prvenstva.\nEURO U21 (kval.) - "Orlići" sa komšijama i 'braćom' Rusima!FSS: "Nismo iznenađeni političkom odlukom CAS"Promena u poslednji čas! Vojvodina ostaje bez još jednog igrača, Napredak ima novog reprezentativca!Sve spremno za žreb, ''Orlići'' u prvom šeširu! Pronađite ''idealnu'' grupu!Udovičić: "Odluka CAS ozbiljan udarac autoritetu međunarodnog prava"\nFudbalska reprezentacija Srbije, sastavljena od igrača iz domaće Superlige, otputovala je danas u SAD, gde će 29. januara odigrati prijateljsku utakmicu u San Dijegu protiv domaćeg tima.\n"Čeka nas značajna provera za ove mlade igrače, kojima je iskustvo neophodno za napredak u karijerama. Mislim da je to od presudnog značaja za naš, srpski fudbal, za njegovu budućnost i iskorak u dobrom pravcu. To i radimo zbog srpskog fudbala, zbog naše lige i naših igrača, koji još nisu zakoračili na najviši stepenik. Naša je obaveza da brinemo ne samo o 'A' timu, koji je, svakako, prioritet, nego i o budućnosti fudbala na ovim prostorima", rekao je Muslin za sajt FSS.\nKrajem septembra prošle godine ekipa Srbije sastavljena od igrača iz domaćeg prvenstva izgubila je od Katara sa 0:3.\n"Imali smo lošu epizodu u Kataru, ali i to je deo ove misije. Sad nudimo šansu mladim fudbalerima iz srpske lige da osete međunarodnu scenu i steknu vredno iskustvo, koje će im pomoći da budu bolji i uspešniji. Od njih zahtevam red, rad i disciplinu, sve ono što je preduslov za uspeh i u životu i u fudbalu", naveo je Muslin.\nOn je dodao da su srpski igrači bili prepoznatljivi u rađanju američkog fudbala.\n"Filmska priča, holivudska, baš onakva kakva i priliči toj velikoj zemlji. Sećam se fudbalske revolucije iz sedamdesetih godina prošlog veka, kada su došli Pele, Kinalja, Bleki, Best, kada je u Njujorku rođen zvezdani Kosmos. Taj eksperiment, naizgled, nije uspeo, fudbal se skoro ugasio sve do 1994. godine, kada je Amerika organizovala Svetsko prvenstvo", naveo je Muslin.


Tanjug 17. juna 2022. 18:52\nSARAJEVO – Šef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu je tokom sastanka sa visokim predstavnikom međunarodne zajednice u BiH Kristijanom Šmitom u Sarajevu poručio da će Turska nastaviti da podržava OHR, a njegov sagovornik da Turska pruža snažnu i intenzivnu podršku za očuvanje funkcionalnosti države BiH.\nŠmit je rekao da je njihov susret bio veoma koristan uoči sutrašnjih sastanaka sa zvaničnicima BiH.\n“Kao Turska od početka podržavamo OHR i u ovom kritičnom periodu vaše liderstvo je važno i imate krucijalnu ulogu za stabilnost i mir u Bosni i Hercegovini. Mi ćemo nastaviti da podržavamo OHR i vas lično visoki predstavniče Šmit“, rekao je Čavušoglu prenela je agencija Anadolija.\nCavusoglu se ranije danas, na početku dvodnevne posete BiH, sastao sa reisu-l-ulemom Islamske zajednice u BiH Huseinom Kavazovićem i obišao groblje Kovači, gde je položio cveće na grob ratnog predsednika BiH Alije Izetbegovića.


Novosti | Stočna pijaca i Zelena pijaca na Internetu\nBeograd -- Trgovina kukuruzom obeležila je proteklu nedelju na novosadskoj Produktnoj berzi jer je prodato 3.75 tona te žitarice.\nBeograd -- Država još nije saopštila koliku je štetu ove godine nanela suša u poljoprivredi Srbije, a stručnjaci tvrde da su direktni gubici možda i veći od milijardu evra\nBeograd -- Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će u narednim nedeljama biti ponuđen koncept pomoći poljoprivrednicima za otklanjanje posledica suše.\n50. međunarodni sajam lova, ribolova i sporta biće održan od 3. do 8. oktobra na Novosadskom sajmu. To je jedna od najznačajnijih manifestacija ovog tipa u ovom delu Evrope.\nEvo kako stranac može da kupi našu njivu\n10km od granice bez kupovine\nCene žitarice i dalje padaju\nSrbija deli 200.000 ha parovima\n"Od 810.000 hektara državnog zemljišta procenu su da bi 200.000 hektara moglo da bude podeljeno mladim bračnim parovima", kazao je Krkobabić.


NSRS: Usvojen program fiskalne konsolidacije\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je danas, na sjednici u Banjaluci, Program fiskalne konsolidacije kojim je predviđeno da konsolidovani budžetski deficit RS na kraju fiskalne godine ne može biti veći od tri odsto BDP-a u toj godini.\nPoslanici su danas usvojili i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Penzijskom rezervnom fondu RS kojim je propisana mogućnost ulaganja imovine fonda u dužničke hartije od vrijednosti kojima se ne trguje na berzi ili drugom uređenom javnom tržištu.\nUsvojena je i odluka o izmjeni odluke o iznosu garancija koje može izdati Republika Srpska za ovu godinu, kojom se odobrava izdavanje garancija do 750.000.000 KM. U danu za glasanje usvojena je Informacija o dugu sa stanjem na dan 31. decembar 2020. godine u kojoj se navodi da je ukupan dug RS iznosio 5,833 milijarde KM.\nTakođer, usvojen je izvještaj fiskalnog savjeta RS u kome se navodi da je ovaj savjet prošle godine ojačao saradnju sa relevantnim institucijamau tom entitetu, ali i sa međunarodnim organizacijama.\nNSRS je usvojila i izvještaj Agencije za osiguranje, izvještaj Regulatorne agencije za energetiku RS o radu u prošloj godini, te izvještaj Glavne službe za reviziju javnog sektora Republike Srpske. Na prijedlog skupštinske Komisije za izbor i imenovanja Milimir Govedarica je reizabran za pravobranioca RS na mandat od četiri godine.\nUsvojena odluka o izradi zoning planova urbanih zona područja posebne namjene “Klekovača” na teritoriji opštine Petrovac, površine 383,63 hektara. Razlozi za donošenje ove odluke jeste to što ovo područje posjeduje izuzetne karakteristike prirode i zaštićenog prirodnog nasljeđa, te bogate šumske i vodne resurse za razvoj raznih vidova turizma.\nUsvojen je izveštaj skupštinskog Odbora za boračko-invalidsku zaštitu o održanoj tematskoj sjednici pod nazivom “Stanje u oblasti boračko-invalidske zaštite” i set zaključaka kojima treba da se ubrza proces traženja nestalih Srba i poboljša položaj demobilisanih boraca u tom entitetu.\nNSRS je primila k znanju izvještaj za prošlu godinu o radu i poslovanju Garantnog fonda RS, koji je do 31. decembra lani izdao ukupno 42.523.436 KM garancija.\nUsvojen je izvještaj o stanju u bankarskom sistemu RS za 2020. godinu u kojem se navodi da je ukupna aktiva bankarskog sektora u prošloj godini zabilježila rast za tri odsto, te izvještaj o poslovanju i rezultatima rada sa finansijskim izvještajem Agencije za bankarstvo za 2020.godinu.\nPoslanici su usvojili i izvještaj Komisije za hatrije od vrijednosti Republike Srpske o stanju na tržištu hartija od vrijednosti za 2020. godinu, te izvještaj o finanijskom poslovanju Komisje za hartije od vrijednosti za prošlu godinu.\nUsvojen je izvještaj o radu Republičke komisije za utvrđivanje sukoba interesa u organima vlasti RS o radu za 2020. godinu , te izvještaj Komisije za žalbe o radu za 2020.godinu.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović zaključio je rad 18. redovne sjednice parlamenta Republike Srpske.


HD televizija prvi put u Srbiji\nHD televizija prvi put u Srbiji – Personal magazin\nKompanija Radijus Vektor je juče svečanom prezentacijom i zvanično pustila u rad prve HDTV kanale u Srbiji. Svečanosti su prisustvovali brojni domaći i inostrani gosti, kao i predstavnici medija. Generalni…\nKompanija Radijus Vektor je juče svečanom prezentacijom i zvanično pustila u rad prve HDTV kanale u Srbiji. Svečanosti su prisustvovali brojni domaći i inostrani gosti, kao i predstavnici medija.\nGeneralni direktor Kompanije, Momčilo Đuričić, ovom prilikom je istakao da „digitalna televizija predstavlja novu tehnologiju u emitovanju TV programa. Zahvaljujući emitovanju u digitalnom formatu TV stanicama je omogućeno da ponude program s visoko kvalitetnom slikom, što značajno pomera granice medija. Od danas Radijus Vektor postavlja nove standarde kvaliteta: visoku rezoluciju u digitalnoj TV, odnosno HDTV.“\nGost iz Slovenije, potpredsednik za prodaju iz kompanije Teleste, Žan Godec je prilikom svog obraćanja istakao da je „digitalizacija televizije takoreći očekivan potez svih kompanija iz ove delatnosti koje su u toku sa vremenom, ali Radijus Vektor je učinio i korak dalje uvodeći po prvi put u Srbiji HDTV i time iskoračio i korak više u odnosu na svoju konkurenciju“.\nSvi prisutni su uspeli da se uvere u savršenstvo slike visoke rezolucije putem brojnih Full HD TV ekrana. Da biste gledali neki TV program u visokoj rezoluciji (HDTV) neophodno je da imate kablovski priključak u stanu, HD digitalni kablovski prijemnik, kao i odgovarajući kabl i ulaz (HDMI) na TV aparatu. Osim HD kanala, Vektor Digital platforma donosi još nekoliko novina u odnosu na klasičnu televiziju. Pored vrlo precizne slike i čistog zvuka Dolby® kvaliteta, gledaocima u Srbiji ubrzo će biti dostupni i servisi kao što su: video na zahtev (Video on Demand – VoD), plati pa gledaj (Pay per View), lični video rekoder (PVR) i slične aplikacije.\nHD televizija prvi put u Srbiji was last modified: February 2nd, 2009 by Redakcija\nGoogle neuspešno testirao software\nTelenor najavio nove cene saobraćaja u romingu\nPotpisivanje peticije za ograničenje emitovanja rijaliti programa...\nKompanije SES i Broadcasting Center Europe (BCE)...\nSamsung, Spin Digital i SES prvi put...


Pomoćnik ministra za evropske integracije u Vladi Republike Srbije, Mihajlo Dašić, izjavio je da je reka Dunav važan resurs za Srbiju i druge podunavske zemlje i predstavlja širi okvir za regionalnu saradnju.\nDašić je na trećem nacionalnom slušanju Strategije EU za Dunavski region (Dunavska strategija) u Domu Narodne skupštine istakao da je cilj tog dokumenta jačanje regionalne saradnje, razvoj demokratskih institucija, zaštita životne sredine i ekonomski napredak podunavskih zemalja.\nOn je ukazao na to da Dunav prevazilazi državne granice i povezuje niz država koje imaju zajednički interes da sačuvaju i ojačaju čitav tok te reke, i dodao da će sprovođenje Dunavske strategije kroz razvoj saobraćaja, obrazovanja i energetike i jačanje konkurentnosti uticati na bolji život građana podunavskih zemalja.\nPomoćnik ministra je podsetio na to da je Dunavska strategija jedna od četiri makroregionalne strategije Evropske unije uz Baltičku, Jadransko-jonsku i Alpsku strategiju.\nKoordinator prioritetne oblasti 10 Dunavske strategije Klaudija Singer rekla je da je taj dokument osmišljen sa ciljem da se ojača regionalna saradnja i pruži zamah održivom razvoju.\nSrbija ima važnu ulogu kao kapija između Istočne i Zapadne Evrope, ali da bi se iskoristili puni potencijali neophodna je dobra saradnja između svih partnera, da postoje adekvatne procedure donošenja odluka, kao i dovoljno finansijskih sredstava, objasnila je Singer.\nOna je naglasila da su preduslov za dobru saradnju i kreiranje "dobrih politika" sposobne državne institucije, kompetentni i informisani akteri i poverenje među partnerima.\nPodržavamo i ohrabrujemo i one koji promovišu projekte i one koji daju sredstva da imaju bolju saradnju i da kombinuju različite izvore finansiranja, dodala je Singer.\nU junu ove godine započeta je revizija Dunavske strategije, podsetila je ona i uputila poziv predstavnicima Srbije da učestvuju u tom procesu.\nPotpredsednica Dunavskog građanskog foruma, Danijela Stojković Jovanović, istakla je da Dunavska strategija pokriva sve segmente života, i da taj dokument može da postane alat za jačanje demokratije i pospešivanje transparentnosti u radu institucija i bolje komunikacije između podunavskih država.\nEvropska komisija usvojila je aktuelnu strategiju za Dunavski region, uz Akcioni plan, 2010. godine, a u njenoj izradi je učestvovalo 14 podunavskih zemalja, među kojima je i Srbija.


„Nikol – izdajnik!“: Demonstranti blokirali ulice u Jerevanu, usledila hapšenja /video/ - Sputnjik Srbija\n13:40 22 Jun 2021\n„Nikol – izdajnik!“: Demonstranti blokirali ulice u Jerevanu, usledila hapšenja /video/\n17:57 03.12.2020 Preuzmite kraći link\nU Jerevanu je održan novi protest protiv jermenskog premijera Nikola Pašinjana. Pripadnici opozicije su blokirali saobraćaj, te su usledila hapšenja demonstranata, javlja dopisnik Sputnjika.\nPrema njegovim rečima, pripadnici opozicije su tokom akcije blokirali jednu od centralnih avenija u prestonici Jermenije, neki od demonstranata su sedeli direktno na ulici, te je policija reagovala i počela da ih privodi.\nIstovremeno, Sputnjik Jermenija prenosi da su demonstranti blokirali ulice u centru Jerevana i zahtevali momentalnu ostavku premijera, uzvikujući „Nikol – izdajnik!“.\nS tim u vezi, član centralnog odeljenja Sindikata omladine opozicione stranke Dašnakcutun Kristine Vardarjan saopštila je da je akcija blokiranja ulica završena, ali da su aktivisti obećali novo okupljanje sutra.\nPočela hapšenja na protestu jermenske opozicije u Jerevanu /video/\nhapšenja, izdajnik, Jermenija, Jerevan, protest


SAVEZ NEZAVISNIH SOCIJALDEMOKRATA :: Semberija INFO ::\nŠetnjom kroz grad i lijepljenjem prvog plakata, SNSD je krenuo u kampanju, koju, kako je istakao nosilac liste Nedeljko Ćorić, „vode od dana od kad i postoji stranka.“\n-Naša kampanja traje svaki dan u godini, jer je kampanja za običnog čovjeka, kampanja kojoj želimo da unaprijedimo naš grad i našu Republiku Srpsku. Znamo svoj cilj, imamo svoj pravac i na koji način želimo da Bijeljinu i Republiku Srpsku napravimo još boljim mjestom za život.\nSiguran sam da će SNSD i snaga naše stranke, koja će oko sebe okupiti sve relevantne političke faktore, simpatizere, članove i sve građane koji žele da se okupe oko zajedničke ideje da Bijeljina krene u pozitivnom smjeru i da bude grad dostojanstven za svakog čovjeka koji živi u njoj. Siguran sam da će SNSD u ovoj kampanji pobijediti za Bijeljinu, za Republiku Srpsku, a siguran sam i da će naš zajednički kandidat za gradonačelnika Mićo Mićić biti pobjednik izbora.\nTakođe, znamo da ćemo nakon ovih izbora formirati jednu stabilnu političku skupštinsku većinu, koja će imati kapacitet da opravda povjerenje građana. Naši građani mogu da očekuju da će naredne četiri godine moći da ostvare i ciljeve o kojima su nekada maštali“, rekao je Ćorić i dodao da je cilj SNSD da dobiju 15. 000 glasova i 10 odborničkih mandata u lokalnom parlamentu.


Završen prvi turnir u rukometu na pesku u Leskovcu - juGmedia\nEkipa M-Print iz Leskovca prvi je pobednik turnira u rukometu na pesku koji je na peščanom terenu leskovačke hale sportova, održan u zajedničkoj organizaciji Kancelarije za mlade, Gradskog rukometnog saveza Leskovca i Zajednice sudija i kontrolora Leskovac.\nTurnir je organizovan okviru projekta „Igraj i pobedi“ koji organizuje kancelarija za mlade, a za nagradni fond od 60.000 dinara takmičilo se 64 rukometaša i rukometašica podeljenih u 6 muških i dve ženske ekipe.\nOvaj dinamični sport koji će na narednim olimpijskim igrama posati i zvanično olimpijski ima interesantna pravila prema kojima, u pojedinim slučajevima, pogodak vredi kao dva.\nNa kraju dana, pored pomenutih pobednika, valja pomenuti da je drugo mesto zauzela ekipa „Zajednica“ a treće je pričalo ŽRK Dubočica\nMiloš Radojičić, jedan od organizatora navodi: Uspešnoi bez ikakvih problema završili smo prvi turnir u rukometu na pesku I tako ga I zvanično “doneli” u Leskovac. Nadamo se da će, uz bolju organizaciju, na narednom turniru biti vise ekipa, bogatiji nagradni fond i da ćemo uspeti da ga organizujemo u muškoj i u ženskoj kategoriji.\nturnir na pesku\nOd 15. aprila, predstavnici Geografskog fakulteta iz Beograda, uz podršku Кabineta Ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku…\nProsečne neto plate isplaćene za maj mesec ove godine u Jablaničkom okrugu iznosile su 39.936 dinara, što je povećanje od 2,9 posto u odnosu na prethodni…


Dodik se “obrušio” na sve: Od Amerikanca očekujem još da me ubiju – Vijesti Online\nby Vijesti Online 05/01/2022, 23:33 2k Views\nLider SNSD-a Milorad Dodik održao je večeras konferenciju za novinare na kojoj je govorio o sankcijama koje su mu izrekle Sjedinjene Američke Države. Iskoristio je priliku da ponovo izvrijeđa visokog predstavnika u BiH Christiana Schmidta, ali ovaj put i ambasadora SAD Erica Nelsona i ambasadora Velike Britanije Matthewa Fielda. Na Dodikovoj meti bio je i predsjednik SAD Joe Biden čiju je porodicu optužio za koruptivne aktivnosti. Za SAD su kazao da su “velike, ali i velika laž”.\nDodik: Ovo nije odraz snage, nemam neku imovinu u Americu, pa ne vidim zbog čega mi zabranjuju raspolaganje imovine koju nemam pic.twitter.com/uoUHS1OEOc\n#Dodik: Mogu da pričam o Schmidtu kao uzurpatoru, ne priznajem ga pic.twitter.com/sH2t3YHb4E\nDodik je rekao da je razgovarao i sa Vučićem oko sankcija, te da ih Srbija neće priznati. Kazao je i da nema ništa sa vlasništvom Alternativne televizije pic.twitter.com/Ej6oZmqcEY


"Ljudi izražavaju potrebu za tako nekakvom aktivnošću. Ovdje će to možda biti lakše nego na nekim drugim mjestima u okviru autonomije ovdje, institucija, objekata. Postoje ljudi koji bi mogli da rade. Biće to lakše učiniti. Kad se vratim u Banjaluku razgovaraću sa rukovodstvom Republike Srpske na tu temu", istakao je Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH.\n"Veoma je značajno za našu zajednicu ovdje, kao što je i naš proto ocijenio. Ovo je istorijska posjeta. A nadam se da će otvoriti još niz mogućnosti za našu saradnju, kako na kulturnom tako i na političkom dijelu", smatra Ljubomir Aleksov, predstavnik Srba u parlamentu Mađarske.\nDodik je, nakon sastanka sa srpskim predstavnicima, obišao i Srpsku pravoslavnu crkvu u Budimpešti a potom i u Sentandreji. Episkopu budimskom uručio je poklon Republike Srpske, 50 hiljada evra. Dodik je od episkopa budimskog dobio medalju kao znak zahvalnosti za podršku srpskom narodu na prostoru Mađarske.\n"Srpski narod u Mađarskoj ostvaruje svoja prava zahvaljujući premijeru Viktoru Orbanu, kaže Dodik. Na sutrašnjem sastanku sa premijerom razgovaraće o tome kako da dovede mađarske investitore u Srpsku", izjavio je Episkop budimski Lukijan.\n"Premijer Orban ovdje uporno pobjeđuje, ima podršku svog naroda bez obzira što neki iz Brisela pokušavaju da osopore ili čak da ga susepnduju iz Saveza narodnih stranaka Evrope njegovu političku partiju. Nešto mi to slično djeluje kao u odnosu prema nama. Biće zanimljivo da vidimo kakva su iskustva", ocijenio je Dodik.


Početak grejne sezone u Negotinu: bez grejanja 12 zgrada – RADIO TELEVIZIJA BOR\nNEGOTIN- Sve kotlarnice u sistemu grejanja Javnog komunalnog preduzeća „Badnjevo“ u Negotinu od jutros funkcionišu. Bez grejanja su stambene zgrade na delu toplovoda od Toplane „Borska“ do ulice Srbe Jovanovića, koji još uvek nije saniran.\nIako se očekivalo da će deo toplovoda na koji je priključeno 300 stanova u Karapandžinoj, ulici 12. septembar i lamele u ulici Srbe Jovanovića, do početka nove sezone grejanja ponovo biti u funkciji, to se nije dogodilo. Grejanja nema u 12 stambenih zgrada sa ukupnom površinom od oko 16 hiljada kvadratnih metara, a nema ni zvaničnih podataka da li će ga i kada biti, ni da li su nadležni pronašli rešenje za ovaj gorući problem.\nU Javnom komunalnom preduzeću „Badnjevo“ kažu da su sve kotlarnice u funkciji, te da na zalihama imaju dovoljne količine uglja, ogrevnog drveta i mazuta za grejanje preko 73 hiljade kvadratnih metara stanova, ustanova i poslovnog prostora u gradu.\nnovinar Jelena Jeremijić\nTags: badnjevo, Grejanje, grejna sezona, kotlarnice, negotin\nPrevious Grad Bor donirao 40 protivgradnih raketa\nNext Novi kotao za grejanje u negotinskoj Tehničkoj školi


"Mi smo prosledili ovaj zakon Skupštini i ona će u ponedeljak da se pozabavi njime u prvom i u drugom čitanju. Mi ćemo se tim zakonom potruditi da 'Trepča', ili njen veći deo, bude proglašen javnim preduzećem, kako bi njime upravljala vlada Kosova”, rekao je Mustafa.\n“Mi za ovo nismo bili konsultovani, a obrazloženje koje smo dobili je da je potrebno da se 'Trepča' spasi od likvidacije i da 5.000 radnika ne ostane bez posla. Mislim da to nije baš najbolji potez i to je za nas neprihvatljivo. U naredna dva dana ponudićemo neka alternativna rešenja, kako može ipak da se spreči da ti ljudi ne ostanu bez posla. Međutim, ako sve ostane kao što je sada naši poslanici sigurno neće glasati, a ja lično razmišljam o mnogo radikalnijim merama o kojima ćemo javnost obavestiti narednih dana”, rekao je Stojanović.\n„Jednostrano donošenje najavljenog zakona sigurno će poremetiti i drastično pogoršati kompletnu ekonomsku, socijalnu, bezbednosnu i ukupnu političku situaciju na Kosovu i Metohiji sa nepredvidivim posledicama. Toga su svesni i predstavici međunarodne zajednice prisutni na ovom prostoru”, rekao je Dimkić.\nPrema sadašnjem zakonu, “Trepčom” upravlja Kosovska agencija za privatizaciju. Ovaj rudnik olova i cinka nije u funkciji vec 15 godina.\nPre tridesetak godina Trepča je zapošljavala više od 20 hiljada ljudi, i u takozvanim zlatnim vremenima, tokom 80-tih godina, na Kosovu je bio aktuelan slogan „Trepča radi, Beograd se gradi“.\nPrivatizacija na Kosovu


Visoki predstavnik u BiH Christian Schmidt i Aleksandar Vučić sastali se u Beogradu – Sandžačke Novine\nVisoki predstavnik u BiH Christian Schmidt i Aleksandar Vučić sastali se u Beogradu\nU Beogradu je jutros u vili “Mir” održan sastanak visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini Nijemca Christiana Schmidta i predsjednika Srbije Aleksandra Vučića.\nSchmidt i Vučić nisu davali izjave medijima nakon sastanka, samo je iz Kabineta predsjednika Srbije objavljeno šturo saopćenje.\n– Vučić je poručio Schmidtu da od njega očekuje nepristrasan i izbalansiran pristup budući da su nerijetko predstavnici međunarodne zajednice jednostrano posmatrali stvari u Bosni i Hercegovini i regionu.\nVučić je dodao da Srbija poštuje integritet i cjelovitost BiH, baš kao i cjelokupnost i integritet RS-a u okviru BiH – saopćila je Služba za saradnju sa medijima predsjednika Srbije.\nPored toga, istaknuto je u saopćenju kako je Vučić “iskazao stav da narodi u BiH bi trebalo da odlučuju o svojoj sudbini uz što manje pritisaka i mješanja sa strane, izrazivši uvjerenje da Srbija i BiH u budućnosti mogu neuporedivo brže da razvijaju svoje ekonomske veze i odnose”.\nSchmidt je naveo da je funkcionalnost države Bosne i Hercegovine neophodan faktor kako bise dosegao stepen na kojem joj više neće trebati međunarodna supervizija, kao i za napredak ka EU integracijama.\nIzrazio je podršku inicijativama usmjerenim ka regionalnoj integraciji svih zemalja na zapadnom Balkanu, koja treba da bude inkluzivna i da predstavlja korak naprijed ka evropskoj integraciji, navedeno je u saopćenju.\nSchmidt se u srijedu sastao sa patrijarhom Srpske pravoslavne crkve Porfirijem. Tokom posjete Beogradu visoki predstavnik je iskoristio priliku da sa patrijarhom razmijeni viđenja i mišljenja o regionu. Dogovoreno je da će nastaviti održavati kontakt, saopćeno je iz Ureda visokog predstavnika (OHR).


ZAKON O PRISTUPU INFORMACIJAMA OD JAVNOG ZNAČAJA: IZMENE SE ODLAżU IAKO POSTOJI PROSTOR ZA NJEGOVO POBOLJšANJE\nViše od četiri godine izmene Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004, 54/2007, 104/2009 i 36/2010) koje bi rad državnih organa učinile znatno transparentnijim „sede“ spremne i čekaju usvajanje u Parlamentu kako bi stupile na snagu. I pored brojnih inicijativa, preporuka i akcionih planova ovaj zakon i dalje opstaje u neizmenjenom obliku, iako su naizgled svi saglasni da ima prostora za njegovo unapređenje.\nIzmene Zakona o pristupu informacijama bile su već u skupštinskoj proceduri, pred usvajanjem, na početku 2012. godine, ali je, nažalost, taj proces zaustavljen povlačenjem Predloga zakona iz procedure. Ministarstvo pravde i državne uprave nakon toga nije preduzimalo aktivnosti na ponovnom vraćanju izmena zakona u proceduru, a novoobrazovano Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave je za sada, koliko je Povereniku poznato, formiralo komisiju za izradu Nacrta zakona, iako postoji pomenuti ranije pripremljeni predlog, kaže Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nPrema njegovim rečima, brojni akcioni planovi različitih ministarstava su takođe predviđali izmene ovog zakona, ali i pored toga do izmena još uvek nije došlo. Akcionim planom za sprovođenje Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije u Srbiji za period 2013-2018. ("Sl. glasnik RS", br. 79/2013) koji je Vlada usvojila 2013. godine, rok za izmenu Zakona o pristupu informacijama bio je kraj 2014. godine.\nPrema Nacrtu akcionog plana iz decembra prošle godine Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, za sprovođenje Strategije reforme javne uprave, rok za izmene ovog zakona je drugi kvartal 2015. godine, a Predlogom istog Akcionog plana od pre dve nedelje, taj rok je pomeren za četvrti kvartal 2015. godine i to ne za usvajanje, već samo za utvrđivanje predloga zakona.\nPrema drugoj verziji Nacrta akcionog plana Ministarstva pravde iz decembra 2014. godine, za pridruživanje EU za poglavlje 23 Pravosuđe i osnovna prava, rok za usvajanje izmena Zakona o pristupu informacijama je četvrti kvartal 2015. godine navodi Šabić.\nKako ističe, izmenama zakona bi se obezbedila veća transparentnost rada državnih organa i kvalitetnija zaštita prava na pristup informacijama. Izmene između ostalog podrazumevaju da svi subjekti kojima je povereno vršenje javnih ovlašćenja podležu primeni zakona, uključujući javne beležnike i izvršitelje, da više informacija, i to ažurnih, građanima bude dostupno na sajtovima organa i u informatorima o radu. Takođe, predviđa se da i Poverenik dobije ovlašćenje da podnosi prekršajne prijave zbog povrede prava na pristup informacijama, kao i da daje obavezno mišljenje u postupku donošenja propisa ističe Šabić.\nIzvor: Vebsajt Transparentnost Srbija, 08.03.2015.


Podizanje kapaciteta centara za socijalni rad za pomoć žrtvama trgovine ljudima\nCentar za istraživanje javnih politika u saradnji sa Centrom za zaštitu žrtava trgovine ljudima uskoro će sprovesti istraživanje u tri lokalne sredine - Sremska Mitrovica, Pirot, Smederevo - u kojima je u prethodne dve godine zabeležen porast broja žrtava trgovine ljudima, a žrtve se u tim sredinama suočavaju sa neprihvatanjem zajednice i bezbednosnim rizicima. Ovo istraživanje je deo projekta čiji je cilj da ponudi model kvalitetne zaštite za žrtve trgovine ljudima u lokalnoj zajednici.\nProjekt će takodje obuhvatiti analizu dobrih praksi i zakonodavnog okvira u Srbiji, analizu resursa lokalne zajednice, kvalitativno istraživanje sa zainteresovanim akterima, kvantitativno istraživanje sa zaposlenima u CSR, kao i istraživanje u opštoj populaciji. U okviru projekta biće izrađen i priručnik koji će sadržati vodič za procenu kvaliteta resursa lokalne zajednice za prevenciju, identifikaciju i zaštitu žrtava trgovine ljudima, i vodič za uspostavljanje saradnje i razumevanja u zajednici.\nOve aktivnosti se realiziju u okviru projekta „Unapređenje prevencije, zaštite i integracije žrtava trgovine ljudima kroz razvoj lokalnih socijalnih politika - osnaživanje koordinativne uloge centara za socijalni rad na lokalnom nivou”, a koji podržava Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike. Projekat sprovodi Centar za istraživanje javnih politika u saradnji sa Centrom za zaštitu žrtava trgovine ljudima.\nAutor plakata: Marija Jovanović projekat GIZ


Zbog velikog interesovanja i rekordnog broja pristiglih projekata, rok za slanje prijava na deseti jubilarni Organic konkurs NLB Banke i Komercijalne banke, članica NLB Grupe, produžen je do 30. septembra.\nU okviru NLB KomBank Organic konkursa banke će nagraditi 10 najboljih projekata iz oblasti proizvodnje i prerade organske hrane nagradama u ukupnom iznosu od pet miliona dinara, a pravo učešća imaju svi individualni poljoprivrednici sa registrovanim gazdinstvom koji su sertifikovani ili u procesu sertifikacije za organsku proizvodnju, uključujući i one koji poseduju grupni sertifikat, odnosno ugovor sa organizatorom proizvodnje.\nSama prijava je vrlo jednostavna i sastoji se iz preuzimanja obrazca, pripreme projekta i slanja projekta i prateće dokumentacije elektronskim putem na e-mail adrese: organic@nlb.rs i organic@kombank.com ili poštom na adrese: NLB Banka a.d. Beograd, Bulevar Mihajla Pupina 165v, 11070 Novi Beograd i Komercijalna banka AD Beograd, Svetog Save 14, 11000 Beograd, sa naznakom „Konkurs za najbolji projekat proizvodnje i prerade organske hrane“.\nOrganic je prvi put pre 10 godina pokrenula NLB Banka, sa ciljem da podrži razvoj proizvođača i prerađivača organske hrane u Srbiji, i od tada do danas je u okviru njega prijavljeno više od 500 projekata. Ove godine se, kao nova članica NLB Grupe, organizaciji Konkursa prvi put pridružila i Komercijalna banka.\nIzložba organskih proizvoda na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu\nNLB i zvanično preuzela “Komercijalnu banku”\nNLB dala najbolju ponudu za “Komercijalnu banku”


LSV: Vratiti lokalnim samoupravama oduzete ingerencije i novce | Autonomija\nLSV: Vratiti lokalnim samoupravama oduzete ingerencije i novce\n"Opštine i gradovi ostali bez velikog dela prihoda"\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) saopštila je danas da vlasti u Srbiji svakodnevno krše Evropsku povelju o lokalnim i regionalnim vlastima koju je država ratifikovala 2007.godine i koju je kao članica Saveta Evrope obavezna da poštuje.\nPokrajinska poslanica LSV Sandra Ristić pozvala je državne organe da prekinu ovakvu praksu i da loklanim samoupravama vrate oduzete ingerencije i novac, a ministri da počnu da rade posao koji im je poveren.\n„U delovanju ministara u Vladi puno je marketinga, a malo konkretnih rezultata. Poslednje najave Branka Ružića, ministra državne uprave i lokalne samouprave, da će izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i Zakona o državnoj upravi doći do suštinskih promena i efikasnog sistema, samo su pokušaji da se stanje sistema prikaže u mnogo boljem svetlu“, navela je ona u saopštenju.\nOna podseća da je Ružić izjavio da će Indeks dobre uprave na lokalnom nivou vlast približiti građanima, ali da se pokazalao da je „i ova priča o reformama samo je još jedna od slika lutanja u procesu poboljšanja pozicija loklanih vlasti u političkom sistemu Srbije“.\n„Ministar Ružić bio je veoma tih kada su izmenama Zakona o finansiranju lokalnih vlasti opštine i gradovi ostali bez velikog dela prihoda. Ministar Ružić je tih i kada se govori o promenama Ustava Srbije i nije se čula niti jedna jedina njegova ideja o decentralizaciji“, ukazuje Sandra Ristić.\nDodaje i da je ministar Ružić „posebno tih kada Vlada u nekoliko meseci dva puta izdvaja sredstva iz tekuće budžetske rezerve za grad Beograd, kojem je od svih sredina u Srbiji pomoć najmanje potrebna“.\nU saopštenju se navodi da je poznato da je Socijalistička partija Srbije, kojoj Ružić pripada, devedesetih godina započela proces uništavanja lokalnih samouprava, ali da se ta politika i sada nastavlja.


IZBEGAVAJTE DUŽI BORAVAK U CENTRU GRADA: Vazduh u Beogradu jako zagađen – Portal NA VODI\n23. 10. 2019. 23. 10. 2019. milosMALI2001 0 Comment Brodsko zvono, Svaštara Beograd, Zagađenje vazduha\nBeograđanima je danas bilo najsigurnije da kroz Stari grad i Novi Beograd prolaze sa gas maskom na licu, jer prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, stanovnici ovih područja trenutno udišu najlošiji vazduh!\nNajveće zagađenje, prema monitoringu kvaliteta vazduha Agencije za zaštitu životne sredine, danas se beleži na mernim stanicama na opštinama Stari grad i Novi Beograd, ali i u Pančevu, koje su označene na sajtu agencije ljubičastom bojom, što je oznaka za “jako zagađen” vazduh, peti poslednji stepen zagađenosti.\nStepen zagađenosti vazduha varira tokom dana, a najlošiji vazduh udišemo u kasnim večernjim i ranim jutarnjim satima, od ponoći pa do 9.00 sati. Tako je rekordnih 223 PM10 čestica zabeleženo nočas u 3.00 sata na mernoj stanici “Starčevo” u Pančevu. Situacija nije mnogo bolja ni na opštini Stari grad, gde je jutros u 7.00 časova izmereno 204 PM10 čestica, dok je na Novom Beogradu u to vreme bilo 167 PM10 čestica, govore podaci Agencije za zaštitu životne sredine.\nBeograd je danas bio 4. grad na svetu po zagađenosti\nAlarmantno stanje lošeg kvaliteta vazduha u prestonici potvrđuje i podaci sa sajta “AirVisual”, koji se bavi merenjem zagađenja vazduha u celom svetu, te je Beograd danas označen kao četvrti grad sa najzagađenijim vazduhom na planeti!\nNeslavna statistika pozicionirala nas je odmah iza najmnogoljudnije zemlje na svetu Kine, a u jednom trenutku danas uspeli smo čak da prevaziđemo kineski Peking. Naime, na sajtu “AirVisual” objavljeni su podaci da je, u Beogradu je jutros u 10. 00 časova koncentracija PM10 čestica 180, dok je u Pekingu bilo 163.\nKako objašnjava Biljana Mladenović, rukovodilac za kvalitet vazduha iz valjevskog Zavoda za javno zdravlje, produženo i pretoplo “miholjsko leto” za ovo doba godine posledica je, pre svega povišenog vazdušnog pritiska iznad Srbije, koji uslovljava aktuelne vremenske prilike.\n– Povišen vazdušni pritisak uslovljava takođe i da svo aerozagađenje koje već postoji, a nije vezano samo za izvore grejanja kao što su toplane ili individualna ložišta, bude „sabijeno“ ka zemlji i zato u velikom broju gradova imamo povećane vrednosti polutanata u vazduhu, naročito PM10 čestica. Dakle, sada nije reč o zagađenosti koja potiče od izvora grejanja, već o izduvnim gasovima automobila koji su takođe veliki “proizvođači” PM10 čestica, kao i prašini podignutoj sa poljoprivrednih dobara ili gradilišta – objašnjava naša sagovornica.\n– Vazduh je ovih dana zagađeniji nego obično, a tome doprinosi povećana koncentracije saobraćaja, kao i vremenske prilike, hladne noći i topli dani, ali i to što su vlasnici pojedinih objekata počeli da greju svoje kuće – rekao je Radović za Tanjug.\nPulmolog i alergolog sa Univerzitetske klinike “Tiršova”, Branimir Nestorović, kaže za “Blic” da je period od oktobra pa do kraja kritičan period za pacijente koji boluju od hroničnog bronhitisa.\n– Građanima se savetuju da izbegavaju duži boravak u centru grada, da odlaze u parkove i mesta gde ima dosta zelenila. Aerozagađenje i pušenje glavni su uzročnici hroničnog bronhitisa, a naročito su ugroženi saobraćajni policajci koji stoje na raskrsnicama i često imaju probleme sa plućima, a neretko dobijaju i rak. Takođe, zagađenju naročito pogoduje to što trenutno nema vetra koji bi u određenoj meri pročistio vazduh – objašnjava pulmolog.


Radović: RS nije među uspješnijim u regionu, životni standard sve lošiji - Portal 072info\nMilan Radović, zamjenik predsjednika SDS-a je kazao da je izjava Milorada Dodika da je Republika Srpska odmah iza Srbije, ekonomski jedna od najuspješnijih u regionu, nerealna. Smatra da je standard građana sve lošiji i da stranih investicija gotovo nema.\n“Ali i prema pokazatelju bruto domaćeg proizvoda po glavi stanovnika smo u grupi nerazvijenih zemalja u Evropi i cijelom svijetu”, istakao je Radović.\n“Javni dug RS-a je prešao šest milijardi КM i trend rasta zaduženja se i dalje nastavlja. To znači da je svaki građanin dužan oko 5.000 КM i svako dijete koje se rodi, rađa se sa tim dugom”, pojasnio je Radović.\nRadović navodi da direktnih stranih investicija u ovom entitetu gotovo da i nema. Radović smatra da ne stoje tvrdnje da je Vlada Republike Srpske sačuvala privredu.\n“Oni se lavovski bore sa koronom i pokušavaju da održe sistem. Jednokratna pomoć od po 1.000 КM nije dovoljna i simbolična je u odnosu na novac koji se troši na potpuno nepotrebne stvari. Zdravstveni radnici moraju imati plate koje su ekvivalent platama njihovih kolega u Federaciji BiH”, poručio je Radović, prenosi BN.\nPrethodni članakU RS od sutra dozvoljen rad ugostiteljskih objekata\nSljedeći članakPlanirate na ljetovanje? Moglo bi to izgledati ovako, kao na Mallorci trenutno


NSinfo: "Ne šarajte vozove - oni su ogledalo naše kulture"\n"Ne šarajte vozove - oni su ogledalo naše kulture"\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i četiri železničke kompanije, povodom najnovijeg ispisivanja grafita na garnituri vagona\nkoji saobraća na liniji Beograd-Bar, apelovali su da se to više ne čini i poručili da građani čuvaju vozove, jer pripadaju svima.\nU saopštenju Ministarstva se podseća da je u prethodne tri godine na prugama pušteno u saobraćaj 48 novih, najmodernijih vozova, a da je u njihovu nabavku uloženo oko 200 miliona evra. To je, kako kažu, deo ukupnih ulaganja u modernizaciju železnice, koja iznose više od četiri milijarde evra.\n"Vozovi nisu samo sredstvo transporta, oni su i ogledalo naše kulture, naša slika i prilika, a brojni turisti i putnici iz inostranstva upravo u vozu stiču prvi utisak o našoj zemlji. Zato vozovi ne pripadaju samo železnici, niti samo državi koja je za njih platila, oni pripadaju svima nama, građanima Srbije", kažu u Ministarstvu.\nOni kažu da uklanjanje grafita sa vozova godišnje košta stotine hiljada dinara, a to je, napominju, samo deo štete koja se plaća, jer tokom ponovnog farbanja ti vozovi moraju biti isključeni iz saobraćaja.\nZato Ministarstvo apeluje na sve da se zajednički čuvaju vozove. Pored ministarstva apelovale su i četiri železničke kompanije, "Srbija voz", "Infrastruktura železnice Srbije, "Srbija kargo" i "Železnice Srbije".


Do sada prodato oko 56 miliona Nintendo Switch konzola, Animal Crossing: New Horizons je apsolutni hit - PLAY!\nTri godina nakon premijernog pojavljivanja, prenosiva konzola Nintendo Switch nastavlja sa odličnom prodajom. Broj ukupno prodatih primeraka ove konzole je od prošlog izveštaja japanske kompanije porastao za 3 miliona.\nSwitch je do sada prodat u oko 55,7 miliona primeraka, čime je zabeležen nešto blaži rast u odnosu na prošlu sezonu, pošto se radi o periodu nakon praznika, a ujedno i o početku nestašice konzole na tržištu. Nintendo je zadovoljan dosadašnjom prodajom, ali je uzdržan kada su u pitanju prognoze za naredni period, upravo zbog nestašice na tržištu zbog koje je tek nedavno naređeno pojačanje proizvodnje.\nKada su u pitanju video igre, beleže se novi rekordi. Još uvek sveži Animal Crossing: New Horizons je postao najbrže prodavana igra za Nintendo Switch, sa 13,4 miliona primeraka. Ovaj naslov je svima poslužio kao odlična zabava tokom trajanja pandemije korona virusa, tako da je odlična prodaja sasvim očekivana.\nU finansijskom izveštaju se navodi da i drugi Switch naslovi beleže povećanje prodaje, Mario Kart 8 sa 24,7 miliona, Super Smash Bros sa 18,8 miliona i Breath of the Wild sa Super Mario Odyssey su na oko 17 miliona prodatih primeraka. Nintendo rukovodstvo je upozorilo da bi situacija sa korona virusom koja je daleko od završene mogla dovesti do odlaganja Switch ekskluziva, gde se ubraja nova Legend of Zelda igra i Bayonetta 3.\nKada se situacija popravi i popune police sa Switch konzolama, Nintendo će ponovo zadovoljno trljati ruke.\nRelated Items:Animal Crossing, animal crossing: new horizons, nintendo, Nintendo Switch, prodaja, Switch


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da očekuje da će se gradski menadžer Goran Vesić izviniti novinarki TV N1 zbog načina na koji je sa njom razgovarao na jednom skupu u Beogradu.\nNa pitanje kako komentariše to što je Vesić novinarki TV N1 rekao da se „učlani u stranku i da onda postavlja pitanja“, Vučić je rekao da Vesić mora da se izvini novinarki.\nAli, predsednik Srbije dodaje da misli da Vesić nije pogrešio.\nKako je rekao, Vesić je pokazao nervozu, ali će „umeti da kaže: Izvini!“.\nPodsetimo, Vesić je, odgovarajući na pitanja o izveštaju Saveta za borbu protiv korupcije, rekao da to telo nije nadležno, da je njihov izveštaj o prihodima Beograda netačan i paušalan, a na potpitanje novinarke N1 poručio joj da se učlani u stranku i kandiduje ako želi da se raspravlja sa njim.\nIako upitan da prokomentariše stanje prihoda od 2011 do 2015, kojima se Savet za borbu protiv korupcije bavi u svom izveštaju i konkretnim prihodima Grada po osnovu zakupa zemljišta, stanova i lokala, gradski menadžer je pričao o sadašnjem stanjem kase navodeći da je sada situacija mnogo bolja nego za vreme Dragana Đilasa.\nKada je novinarka N1 rekla da Dragan Đilas nije „tema danas“ i pokušala da postavi potpitanje vezano za izveštaj Saveta, Vesić je rekao da ga “ne prekida” jer na to “nema pravo”.\nTagoviAleksandar Goran izvinjenje N! Vesić Vučić


OG obavestila škole da prekinu sa nastavom?\nZamenik gradonačelnika Gračanice Saša Danić potvrdio je za Radio Kosovo 2, da su sve obrazovne institucije koje rade po planu i programu RS obaveštene da prekinu sa nastavom u skladu sa odlukom Vlade Kosova o preventivnim merama zaštite od koronavirusa. Međutim, nakon što se vest pojavila na više medijskih portala Danić je pozvao RTV Kim i negirao da je to izjavio, pa je vest povučena sa našeg sajta.\nRadio Kosovo 2, RTV Kim\nDanić je za Radio Kosovo kazao da je direktorka odeljenja za obrazovanje Brankica Ničić, nakon konsultacija sa predsednikom opštine Srđanom Popovićem, obavestila sve direktore obrazovnih institucija koje funkcionišu po srpskom sistemu, da prekinu sa nastavom u skladu sa odlukom Vlade Kosova o prekidu nastave do 27. marta.\nVlada Kosova je sinoć uvela preventivne mere u cilju sprečavanja širenja koronavirusa, koje se moraju primeniti na čitavoj teritoriji Kosova.\nNakon objave ove vesti gospodin Danić je tražio njeno uklanjanje sa sajta, istakavši da bi mogao da ima probleme. "Radio Kosovo 2 je uzeo u obzir njegovu molbu i hteo da mu izađe u susret".\nMeđutim, nakon Danićeve izjave drugim poratalima da izjavu uopšte nije dao Radiju Kosovo 2, ragovalo je uredništvo pomenutog radija i vest ponovo objavilo i potvrdilo da stoje iza nje. Danić je izjavu dao novinarki Sandri Cvetković koja je čitav razgovor snimila u audio formi.\n31.03.2020 Vlada Kosova usvojila fiskalni paket mera (656)


Berba se privodi kraju, a dogovor ni na vidiku! (SRB) – PoljoMagazin\nBerba se privodi kraju, a dogovor ni na vidiku! (SRB)\navgust 15, 2017 Jasna Jedan komentar\nNa sastanku u Vladi Srbije dogovoreno je da se krajem avgusta isplati akontna cena od 180 do 190 dinara, a da se razlika do 1,83 evra isplati do marta naredne godine, kada se očekuje najbolja izvozna cena\nIako je berba maline pri kraju proizvođači još nisu uspeli da postignu konsenzus u vezi sa otkupnom cenom. Oni zahtevaju da cena ne bude niža od 220 dinara, što je iznos prosečne izvozne cene “griza”, ali i da država kontroliše otkup i izvoz tog voća.\nMeđutim, otkupljivači i izvoznici, koji malinu trenutno plaćaju od 125 do 167 dinara, ocenjuju da je zahtev proizvođača nerealan. Podsećanja radi, malinari su još u martu i aprilu tražili od predstavnika države (pa čak i organizovali proteste) da malinu proglasi za strateški proizvod, zatim da suzbije monopol hladnjača i izvoznika, kao i da konačno uredi otkup i trgovinu tim voćem. Ali, sve je i dalje u fazi pregovora. I to uprkos činjenici da je pre nekoliko meseci formirano radna grupa koja bi trebalo da ponudi rešenja u domaćem malinarstvu, dok je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović, u razgovoru sa malinarima u Prijepolju, poručio da “treba obezbediti malinarsku proizvodnju za duži vremenski rok” i najavio da će ponuditi mere koje se tiču sadnog materijala, proširenja tržišta i problema sa elementarnim nepogodama. Osim toga, on je naveo da bi trebalo osmiliti plasman tog voća i na tržištima izvan zapadne Evrope.\nUz opasku da se akontna cena kreće od 125 do 167 dinara, da je prinos po hektaru od tri do šest tona, te da je rod veoma kvalitetan ali je, zbog vremenskih neprilika, za 50,7 odsto niži nego prošle sezone kada je proizvedeno oko 83.000 tona, Dobrivoje Radović, predsednik Asocijacije malinara Srbije, ističe da to udruženje, koje okuplja šezdeset članica, ne odustaje od cene od 1,83 evra, što je prosečna izvozna cena “griza”.\n– Izvoznici tvrde da se pre dvadesetak dana izvozna cena kretala od 1,40 do 1,47 evra, ali Uprava carina je obavestila naše udruženje da je minimalna cena iznosila 1,85 evra, cena “griza” bila je od dva do 2,10 evra, a najkvalitenija malina se izvozila po ceni od tri do 3,3 evra. Zato ćemo od Vlade Srbije tražiti informaciju u vezi sa kontrolom izvoza maline, kao i da se poštuje dogovor da otkupna cena prati rast izvozne cene. Ukoliko se taj dgovor ne realizuje, organizivaćemo veliki protest koji će krenuti iz Ivanjice. Na sastanku u Vladi Srbije, složili smo se da se krajem avgusta isplati akontna cena od 180 do 190 dinara, a da se razlika do 1,83 evra isplati do marta naredne godine, kada se očekuje najbolja izvozna cena. Postignut je i dogovor da se malinarima, zbog štete od nevremena, pomogne u sadnom materijalu, hemijskim zaštitnim sredstvima i veštačkom đubrivu – kaže za Biznis Radović i ukazuje na procene stručnjaka prema kojima je na svetskom tržištu maline manje od 30 do čak 60 odsto, te da je rod podbacio i u Poljskoj.\nOn tvrdi da je bilo inspekcijskih kontrola pojedinih hladnjača, ali da su vlasnici pravili velike probleme predsednicima udruženja malinara, jer su im inspektori govorili da su došli po prijavi tih udruženja. Radović dodaje da je to udruženje tražilo i angažovganje Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala.\nI Borko Pavić iz užičkog udruženja Srpska malina ocenjuje da je zbog kasnih mrazeva i visokih temperatura ovogodišnji rod prepolovljen. Ističe, takođe, da je niska otkupna cena poremetila kompletnu sezonu, te da je bio problem kako platiti berače. “Očekivalo se da cena bude veća od 200 dinara i niko nije hteo da bere malinu za manje od 50 do 60 dinara po kilogramu, što je dnevnica od oko 3.000 dinara”, kaže za Biznis Pavić i dodaje da bi realna otkupna cena trebalo da bude oko 220 dinara.\n– Tražili smo podršku ministra Nedimović, odnosno da nam obezbedi pristup evropskim fondovima za izgradanju skladišta. Naše udruženje ima spremne projekte i za jedan takav projekat za celu zapadnu Srbiju zatražili smo podršku. Planirano je da tim poslom rukovodi udruženje Srpska malina i da u finanisranju učestvuje sa deset odsto, a da se ostatak novca obezbedi iz evropskih fodnova – objašnjava Pavić i procenjuje da će i sledeća sezona biti neizvesna, jer je veliki deo malinjaka uništen.\nS druge strane, otkupljivači i izvoznici tvrde da je ovogodišnji rod približno isti kao prethodne i da tražena otkupna cena nije realna. “Rod maline u Srbiji je ove godine približno isti prošlogodišnjem, ali je prinos po hektaru u užičkom regionu smanjen. S druge strane, zasada maline je sve više ne samo u užičkim kraju, nego u celoj Srbiji”, ocenio je Milan Stanić, vlasnik preduzeća Stanić d.o.o iz Arilja, koje je jedan od najvećih otkupljivača tog voća, a potom naveo da je tražena cena previsoka.\nOn kaže da Ministarstvo poljoprivrede ulaže veliki trud kako bi se problemi u malinarstvu rešili i da se nada da će se stanje u toj obalsti poboljšati. “Ne znam kakva će biti naredna sezona, ali moramo da vidimo šta se dešava sa konkurencijim na svetskom tržištu, jer je procena da je u Srbiji pod malinjacima oko 20.000 hektara”, ističe Stanić i dodaje da je njegovo preduzeće otkupilo oko 5.000 tona maline ovogodišnjeg roda.\nKo je “stavio šapu” na otkupnu cenu\n– Ne tražimo od Vlade Srbije da plati proizvođačima malinu iz državnog budžeta, već da se uredi tržište, da reaguju inspekcijski organi i da se spreči monopol otkupljivača i izvoznika, kako bi se utvrdilo ko zavlači ruku u džep malinara. Zatražili smo da nas informišu o rezultatima tih kontrola. Podsetiću da je prošle godine proizvedeno oko 83.000 tona, a prikazano je od 113.000 do 115.000 tona, što znači da je iz BiH, Poljske i drugih zemalja, uvezena velika količina maline. Tražimo, dakle, da država radi svoj posao i da dokaže da je jača od monopolista i pojedinaca koji se bogate na muci proizvođačau. Želimo da znamo u čiji džep odlazi razika u ceni između 90 evrocenti i 1,80 evra i ko je “stavio šapu” na otkupnu cenu. Ne želimo da uništimo izvoznike, već da s njima sarađujemo u obostranom interesu, kako bismo povratili poziciju svetskog lidera u proizvodnji i izvozu maline – komentariše Dobrivoje Radović, predsednik Asocijacije malinara Srbije.\n– Zbog velike konkurencije na svetskom tržištu, ali i dobrog roda, izvozna cena maline je pala. Tako se, recimo, izvozna cene “rolenda”, najkvalitetnije maline, kreće od 1,6 do 1,8 evra i nema mogućnosti da se isplati otkupna cena koju traže udruženja proizvođača. U užičkom kraju malinu smo otkupljivali po cenama koje su više nego u ostalim delovima Srbije i sada imamo problem kako da je plasiramo na inostrano tržište. U ovom trenutku mi malinu plaćamo od 145 do 155 dinara – komentariše Milan Stanić, vlasnik preduzeća Stanić d.o.o iz Arilja.\nKategorija: Voćarstvo i povrtarstvo Tagovi: hladnjačari, malina, malinari, otkup, vesti\navgust 16, 2017 at 19:54\nIzgleda da je došlo do idealne vlasti koja podržava ove tipe otkupljivača malina.Proizvođači malina kao i ja sam,složiće se samnom da niko netraži od države da mu doplaćuje za cenu prozvedene maline već traže da se jednom definiše cena otkupa pre sezone da bi i mi sami znali dali i koliko nam se ispalti uzgajati je.Slušao sam komentare ove sezone od otkupljivača do proizvođača(malina) i svestan sam da su problemi ipak dublje prirode a pokušaću da navedem jedan od argumenata otkupljivača a to je :Većina proizvođača malina se već unapred zaduže kod hladnjačara ,što novcem ,što kojekavim đubrivima i poljoprivrednim mašinama pa već samim tim ulaze u minus i dužni su hladnjačaru novac već za sledeću sezonu.E sad njihovo je jasno mišljenje da neće dozvoliti seljaku prozvođaču da on uslovljava i diktira cenu otkupa maline,kad je seljak već njemu dužan..Ja nisam od tih koji se zadužuju jer moje mogućnosti su drugačije.Neosuđujem proizvođače tim postupkom ali već sa tim postaju maltene robovi tih hladnjačara.Svima je jasno da te cene otkupa maline i kupine i općenito drugog voća nezadovoljavaju opšte kriterije jednog proizvođača u vezi profita urađenog posla.Ako se nastavi ovakav trend otkupa tj da dosta njih debelo koristi seljaka ja neznam zašto onda kojekave akcije povratka na selo i davanja zemljišta za obradu i uzgoj raznih kultura.Zašto jednom jasno i glasno se malina ne proglasi stateškim prozvodom izvoza naše zemlje jer onda sam siguran da neće biti puno ruku upleteno u zaradu ovog voća, a ministru poljoprivrede bi poručio da jednom nešto jasno kaže da bi ga razumela cela nacija ali da to i primeni u delo


Produženo primirje u Gazi, nastavak pregovora u Kairu\nPalestinci se mole ispred srušene džamije u gradu Gazi tokom trajanja primirja\nIzraelski i palestinci predstavnici dogovorili su u ponedeljak uveče produženje primirja u Pojasu Gaze za 24 sata, samo nekoliko minuta pre isteka ranijeg primirja što je dogovoreno posredovanjem Egipta, objavile su obe strane. Primirje je tako produženo do utorka u ponoć (21 sat po srednjeevropskom vremenu).\n"Prekid vatre je produžen 24 sata na zahtev Egipta, da bi se omogućili dalji pregovori", rekao je izraelski zvaničnik.\nPrethodno primirje od 72 sata koje je stupilo na snagu 11. avgusta, prošle srede je produženo za pet dana.\nPalestinski zvaničnik rekao je agenciji Reuters da do sada “nije bilo napretka”, ali da bi se bez dogovora nasilje nastavilo.\nPrema podacima zvaničnika, od početka izraelske ofanzive 8. jula, ubijeno je 2.016 Palestinaca i 66 Izraelaca.\nRanije je izraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio da će vojska snažno uzvratiti ukoliko Hamas nastavi sa granatiranjem izraelskih područja. Dodao je da je vojska “spremna za sve scenarije” i da je pripravna “za veoma odlučnu akciju ako se nastavi razmena vatre”.\nPregovarački timovi vratili su se u nedelju, 17. avgusta, za pregovarački sto u Kairu. Predstavnik palestinske strane Qais Abdul Karim rekao je u nedelju da Izrael traži garancije da će Hamas i druge frakcije u Gazi biti razoružane. Palestinci, s druge strane, traže prekid izraelske i egipatske blokade Gaze bez preduslova, dodao je.\nHamas tvrdi da neće položiti oružje, dok Izrael insitira na tome da mora održati izvesnu kontrolu na granici kod Gaze, kako bi sprečila krijumčarenje oružja.\nIzrael je takođe zabrinut zbog uvoza građevinskog materijala na teritoriju Gaze, zbog, kako kažu, straha da bi ih Hamas mogao koristiti za ponovnu gradnju mreže tunela.\nNo, izaslanik UN za Bliski istok Rober Serry kaže da su Ujedinjene nacije spremne da nadgledaju uvoz građevinskog materijala. Dodaje da je uvoz važan nakon što je “destrukcija bez presedana” izazvala “ogroman stepen humanitarnih potreba”.\nProcenjuje se da je oko 16.800 stambenih jedinica uništeno u Gazi, čime je pogođeno oko 100.000 Palestinaca, istakao je Serry.


Mekana plastika - gruba istina - Energija Balkana\nPočetna » Ekologija » Mekana plastika – gruba istina\nMekana plastika – gruba istina\nNeki proizvodi od plastike su sa prevelikim sadržajem ftalata rezultati su zajedničkog istraživanja Alternative za bezbednije hemikalije – ALHem iz Srbije i Arnika iz Češke uz učešće još šest organizacija civilnog društva iz Srbije. Ftalati, supstance koje su zabranjene u EU iznad koncentracije od 0,1% u potrošačkim proizvodima pronađeni su skoro u jednoj trećini testiranih proizvoda sa domaćeg tržišta (10 od 36 proizvoda).\nAlternativa za bezbedne hemikalije (AL-Hem) iz Srbije i Arnika iz Češke Republike su, u okviru kampanje „MEKANA plastika, GRUBA istina“ sprovele ispitivanje sadržaja ftalata u proizvodima za svakodnevnu upotrebu, s namerom da podstaknu donošenje odluke o zabrani/ograničenju ftalata u tim proizvodima u Srbiji. Analiza je sprovedena uz finansijsku podršku Programa za promociju tranzicije Ministarstva spoljnih poslova Češke Republike.\nOvo istraživanje deo je aktivnosti ALHem-a, koje su usmerene na praćenje prisustva opasnih hemikalija u proizvodima za svakodnevnu upotrebu na tržištu Republike Srbije, s ciljem da se napravi procena stanja prisustva ftalata kao doprinos bržoj transpoziciji propisa EU u nacionalno zakonodavstvo koje se odnosi na bezbednost potrošača od opasnih hemikalija u proizvodima.\nSvrha istraživanja sprovedenog u okviru zajedničkog projekta ALHem-a i Arnike, bilo je ispitivanje prisustva sledećih ftalata u plastičnim proizvodima na tržištu Srbije: bis(2-etilheksil) ftalata (DEHP), dibutil ftalata (DBP), benzil butil ftalata (BBP) i diizo-butil ftalata (DIBP). Laboratorijska ispitivanja sadržaja ftalata obavljena su u Institutu za javno zdravlje Dr Milan Jovanović Batut u avgustu 2020. godine.\nSupstance ftalati, najčešće upotrebljivani kao omekšivači plastike u potrošačkim proizvodima, i pored svog štetnog efekta pronađeni su u različitim proizvodima od mekane plastike. Rezultati ispitivanja pokazali su prisustvo četiri testirana ftalata u 10 od 36 uzoraka (u koncentracijama većim od 0,1%), što čini jednu trećinu ukupnog broja ispitanih proizvoda, pri čemu su se koncentracije kretale od 0,16 do 18,15% od ukupne mase proizvoda. Ftalati su pronađeni u školskom rancu, torbicama za devojčice, kabanici, dečjim papučama, ženskoj toaletnoj torbici/neseseru od PVC-a, ciradama od PVC materijala, veštačkoj koži, PVC zidnim oblogama i patosnicama za automobile. Navedeni proizvodi kupljeni su većinom u prodavnicama poznatih robnih marki, uglavnom evropskih i domaćih proizvođača.\n„Zabrinjavajuće je da su ftalati pronađeni u proizvodima većinom namenjenim deci i mladima. Pored toga, četiri analizirana ftalata su detektovana u repromaterijalu kao što su PVC materijali i veštačka koža, gde pri korišćenju izloženost potrošača može biti značajna“, objašnjava Valentina Mart glavni autor ALHemovog izveštaja „MEKANA plastika, GRUBA istina!“.\nGlavni cilj ovog istraživanja jeste da se napravi skrining proizvoda na domaćem tržištu u cilju ubrzanog donošenja zabrane za ftalate u Srbiji, kao i drugih supstanci u proizvodima koje su već zabranjene u EU radi bolje zaštite potrošača.\n„Na zahtev, proizvođači i trgovci su u obavezi da informišu potrošača ako njihov proizvod sadrži supstance koje izazivaju zabrinutost – što uključuje i ftalate. Ovo pravo potrošača ustanovljeno je evropskim propisom REACH, kao i Zakonom o hemikalijama Republike Srbije. Ukazivanjem na postojanje štetnih ftalata u svakodnevnim proizvodima a samim tim i pritiskom potrošača da saznaju ovu informaciju, kompanije će se motivisati da ove hemikalije zamene bezbednijim alternativama“, ističe Karolina Brabcova, iz češke organizacije Arnike.\nEvropska unija je od 8. jula 2020. godine uvela ograničenja za stavljanje u promet proizvoda za svakodnevnu upotrebu koji sadrže ova četiri ftalata u koncentracijama većim od 0,1%. Ove supstance spadaju u najčešće korišćene omekšivače plastike (plastifikatore), i dokazano poseduju svojstva toksičnosti po reprodukciju (mogu biti štetni za plodnost i za plod), i mogu izazvati poremećaje funkcije hormonskog sistema (endokrini disrup-tori). Predlog za donošenje zabrana uzeo je u obzir kumulativne efekte i kombinovano izlaganje ovim ftalatima u različitim proizvodima, i potvrdio je neodgovarajuću kontrolu rizika za ljudsko zdravlje od izlaganja ovim hemikalijama u proizvodima.\nOvo ograničenje, međutim, nije transponovano u nacionalno zakonodavstvo, a proizvodi koji sadrže ova četiri ftalata mogu se legalno staviti u promet u Srbiji. S tim u vezi, sprovedena je sveobuhvatna kampanja koja je imala za cilj da ubrza usvajanje nove uredbe o ograničavanju ftalata, ali i drugih supstanci u Srbiji.\nImajući u vidu da su pomenuti ftalati pronađeni u sirovinama kao što su PVC materijali i veštačka koža, koji se mogu koristiti za različite namene u industriji, ali ih mogu koristiti i drugi potrošači i oni se, na primer, mogu naći u zatvorenim dečjim igraonicama, nameštaju, modnim detaljima i slično, a izloženost u tim slučajevima može biti znatna.\nDruga svrha ove kampanje bila je da se stekne uvid u to koliko kompanije ispunjavaju obavezu informisanja potrošača o tome da li proizvodi koje kupuju sadrže supstance koje izazivaju zabrinutost (SVHC). Ova četiri ftalata nalaze se na Listi kandidata SVHC u EU i u Srbiji , što znači da ukoliko se ove supstance nalaze u proizvodima u koncentracijama većim od 0,1%, proizvođači, uvoznici, distributeri i trgovci u maloprodajnim objektima imaju obavezu da potrošaču na zahtev pruže dovoljno informacija za bezbednu upotrebu tog proizvoda, a najmanje naziv supstance.\nIako smo u 10 proizvoda pronašli ove ftalate u koncentracijama iznad 0,1% (što potpada pod „pravo na informaciju“) i poslali zahteve za informaciju o prisustvu supstanci koje izazivaju zabrinutost putem Scan4Chem aplikacije , nismo dobili odgovor ni od jednog snabdevača ovih 10 proizvoda.\nS obzirom da je ova obaveza eksplicitno propisana u Zakonu o hemikalijama Republike Srbije, te da su za nepoštovanje iste propisane određene kaznene odredbe, nadležni organi treba da razmotre kako da podstaknu kompanije da ispunjavaju ovu obavezu.\nPravovremeno transponovanje EU propisa u nacionalno zakonodavstvo je od suštinske važnosti. Stoga pozivamo ministarstvo nadležno za zaštitu životne sredine u Srbiji da ubrza proces usvajanja propisa kojima se ograničava prisustvo ftalata u proizvodima za svakodnevnu upotrebu, kroz transpoziciju Uredbe EU 2018/2005 iz decembra 2018. godine , kao i da redovno ažurira Listu kandidata SVHC.\nPodizanje svesti i informisanje o supstancama koje izazivaju zabrinutost u proizvodima potrebno je nastaviti među snabdevačima, kao i o njihovoj obavezi informisanja potrošača na zahtev u skladu sa članom 27 Zakona o hemikalijama. Ukoliko potrošač ne dobije informaciju, treba da se obrati inspekciji nadležnoj za zaštitu životne sredine, kako bi se osigurala primena propisanih zakonskih mera. Ostvarivanjem ovog prava, potrošači mogu da utiču na proizvođače, uvoznike, distributere i trgovce, ukazujući im na potrebu da nabavljaju ili stavljaju u promet proizvode bez ovih supstanci.\n„Proizvođačima i trgovcima čiji su proizvodi imali više od 0,1% ftalata smo poslali zahteve za informaciju ali nismo dobili nijedan odgovor. Svi su obavešteni o rezultatima testiranja njihovih proizvoda. Obaveza komunikacije o supstancama koje izazivaju zabrinutost u lancu snabdevanja bi trebalo da bude prioritet kontrole nadležnih organa imajući u vidu štetan uticaj ovih supstanci. Propise u Srbiji koji uređuju upravljanje hemikalijama, posebno zabrane/ograničenja i upravljanje supstancama koje izazivaju zabrinutost bi trebalo pravovremeno usaglašavati sa propisima Evropske unije, kako ne bismo došli u situaciju da domaće tržište postane tržište za zabranjene proizvode u EU“, upozorava Mart.\nOvo istraživanje je sprovedeno u okviru zajedničkog projekta koji realizuju organizacije ALHem iz Srbije i Arnika iz Češke uz aktivno učešće šest organizacija civilnog sektora iz Srbije. Projekat je finansijski podržan iz Programa za promociju tranzicije Ministarstva spoljnih poslova Češke Republike.\n Zahtevi su poslati putem aplikacije Scan4Chem. Više informacija o aplikaciji http://alhem.rs/ask-reach/\n European Commission, Commission Regulation (EU) 2018/2005 of 17 December 2018 amending Annex XVII to Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH) as regards bis(2-ethylhexyl) phthalate (DEHP), dibutyl phthalate (DBP), benzyl butyl phthalate (BBP) and diisobutyl phthalate (DIBP) (Text with EEA relevance.).\nTagovi: AL-Hem, Alternativa za bezbedne hemikalije, Arnika, bezbednost potrošača, domaći, evropski, ftalat, istraživanje, plastika, proizvođači, proizvodi, robne marke\nPrevPRETHODNOPariski sporazum pet godina kasnije – uspeh ili promašaj?\nSLEDEĆEBrisel ukida finansiranje prekograničnih naftnih i gasnih projekataNext\nDomaćinsko gazdovanje mineralnim resursima Srbije


Kako su za "Blic" ispričale komšije porodica Garović i Špagović u Zemunu, koje inače deli samo ograda, Jelena već oko godinu dana ne živi u ovoj kući. Nije poznato u kom trenutku i iz kog razloga je Jelena od Majde pozajmila novac. Ono što je evidentno na društvenim mrežama žrtve i osumnjičene jeste da su njih dve ostale u kontaktu i nakon Jeleninog odlaska iz kuće Špagovića. U prilog tome govore i javne poruke na njihovim Fejsbuk profilima. Majda je redovno hvalila Jelenine fotografije na kojima je sama ili sa decom, ostavljajući komentare poput "lepo", a Jelena joj je odgovarala samo emotikonima koji označavaju smeh. Nije poznato da li se u međuvremenu nešto u njihovom odnosu promenilo. Komšije su ispričale da se Jelena razvela od supruga, a da su je viđali samo kada sa sinom dolazi u posetu.\nBrat i sestra nalaze se u pritvoru, a policija sumnja da su u zločinu imali i nekoliko pomagača\nSaša Dujović, otac uhapšenih i osumljičenih za ubistvo


NOVI ODGOVORI NA STARO PITANJE\nNOVI ODGOVORI NA STARO PITANJE\nIzvor: Beta,Lokalne novine | Obrenovac, 09.05.2019.\nDa li Srbi hoće u EU?\nVećina građana i dalje podržava članstvo u Evropskoj uniji (EU), ali istovremeno vrlo malo znaju o procesu priključivanja i na referendumu bi glasalo - za manje od polovine, pokazalo je predstavljeno istraživanje koje je Institut za evropske poslove u saradnji sa Ninamedia sproveo sredinom marta na teritoriji Srbije, bez područja Kosova i Metohije.\nIstraživanje je pokazalo da 53 odsto ispitanika podržava članstvo Srbije u EU, 40 odsto ima suprotan stav, dok 7 odsto njih nije umelo da se izjasni, a većina ispitanika koji podržavaju članstvo Srbije u EU su stariji od 60 godina.\nUkoliko bi sutra bio raspisan referendum o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, 48 odsto ispitanika navodi da bi glasalo - za, i to više stanovnici Zapadne Srbije sa Šumadijom nego stanovnici ostalih regiona.\nSuprotan stav ima 35 odsto, većinom stanovnici Vojvodine, 9 odsto ne bi izašlo na glasanje, dok 8 odsto njih ne zna kako bi glasalo.\nKako je navedeno, 62 odsto ispitanika smatra da Srbija ima koristi od saradnje sa EU, ispitanici od 30 do 45 godina starosti i preko 60 godina starosti, kao i oni sa višim i visokim stepenom obrazovanja, a 30 odsto smatra da Srbija nema koristi od saradnje sa EU, dok 8 odsto nije umelo da se izjasni.\nOdnos između Srbije i EU 43,1 odsto građana ocenjuje ocenom 3, ocenu 2 je dalo 23,8 odsto ocenu 1 je dalo 15 dosto građana, 13,9 odsto ispitanika ocenilo sa ocenom 4, dok je ocenu 5 dalo 4,1 odsto ispitanika.\nNa skali od 1 do 5, prosečna ocena odnosa između Srbije i EU iznosi 2,68.\nViše prosečne ocene su dale žene, mladi do 30 godina, ispitanici visokog nivoa obrazovanja i stanovnici regije Zapadna Srbija sa Šumadijom.\nKada su u pitanju informacije o EU, 46 odsto građana smatra da nema dovoljno informacija o Uniji, većinom žene, ispitanici osnovnog i srednjeg stepena obrazovanja i stanovnici Istočne i Južne Srbije.\nNajveći broj ispitanika navodi da informacije o EU najčešće dobija od Vlade Srbije putem medija i to 29,3 odsto.\nŠkole i fakultete kao izvor informisanja navodi 19,5 odsto ispitanih, a porodicu i prijatelje kroz lični kontakt navodi 16,2 odsto.\nIzvori informisanja su za 15,5 odsto i nevladine organizacije putem medija, dok se parlament putem medija javlja u 14,7 odsto slučajeva kao najčešći izvor i način prikupljanja informacija na temu EU.\nKako je navedno 27,1 odsto ispitanika smatra da je Srbiji najveći prijatelj u EU Grčka, nešto manje navodi Nemačku i to 25,7 odsto, 11,6 odsto ne zna da se izjasni.\nNajvećim neprijateljem u EU 31 odsto ispitanika smatra Hrvatsku, 28,7 odsto navodi Veliku Britaniju, 14,9 odsto Nemačku, dok 19,3 odsto ne zna da se izjasni.\nOd ispitanih 22,5 odsto smatra da od susednih država najbolje odnose imamo sa Mađarskom, 21,7 odsto navodi Bosnu i Hercegovinu, dok se Crna Gora javlja u 18,2 odsto slučajeva.\nKao državu sa kojom imamo najlošije odnose 52,9 odsto ocenilo je Hrvatsku, dok 31,9 odsto navodi Albaniju.


Komazec napustio Busan - Sportske.net\nKomazec napustio Busan\nSrpski fudbaler Nikola Komazec sporazumno je raskinuo ugovor sa korejskim Busanom i sada je slobodan igrač.\nRazlog prekida saradnje je nezadovoljstvo Komazeca dobijenom minutažom. 26-godišnji centarfor prešao je u Busan u zimskom prelaznom roku, nakon izvanredne polusezone u Sarajevu. Ipak, srpski fudbaler nije dobio pravu priliku u trenutno sedmoplasiranoj ekipi korejskog šampionata.\nKomazec je strpljivo čekao svoju šansu u prvom delu sezone i sve obaveze obavljao na profesionalan način. Ipak, pravu priliku nije dobio, najviše zbog defanzivne taktike trenera Busana u koju se nije uklapao najefikasniji Srbin na svetu u jesenjem delu sezone.\nBusan je na prvih 12 mečeva K-lige postigao samo deset golova, a Komazec je upisao samo nekoliko nastupa. 26-godišnji napadač je u Koreju stigao sa izuzetnom reputacijom i posle fenomenalne polusezone u ekipi sa Koševa.\nKomazec je sa deset golova bio najefikasniji srpski igrač protekle jeseni u konkurenciji fudbalera koji igraju u prvim ligama. Iako je BiH napustio u decembru prošle godine, Komazec je ostao četvrti strelac lige.\nSrpski fudbaler već ima nekoliko opcija i u narednih desetak dana će doneti odluku o tome gde će da nastavi karijeru. Zimus je za njega bilo zainteresovano više evropskih klubova, a jedna od potencijalnih destinacija bila je i Nemačka. Komazec je karijeru započeo u Hajduku iz Kule, da bi nakon toga igrao u rumunskom Petrolulu, slovenačkom Mariboru, tajlandskom Suphanburiju, Sarajevu i Busanu.