Selvkørende busser snart en realitet i Danmark: Til sommer kan du støde på selvkørende busser i dansk kommune - Computerworld\nSelvkørende busser snart en realitet i Danmark: Til sommer kan du støde på selvkørende busser i dansk kommune\nNår regeringens lovforslag om selvkørende biler træder i kraft til sommer, bliver de første selvkørende busser sendt ud på vejene i Himmerland. Du skal dog være tålmodig - for de kommer til at køre langsomt.\n23. marts 2017 kl. 14.01\n"Den kollektive trafik som vi kender den i dag fungerer ganske enkelt ikke. Det skyldes, at den stadigvæk er baseret på en middelalderlig model."\nI starten af juli begynder de første selvkørende busser at rulle på de nordjyske gader og stræder.\nFor allerede sidste sommer bebudede Vesthimmerlands Kommune i Nordjylland, at man i løbet af året ville sende selvkørende busser på gaden.\nDen nordjyske transport-revolution har dog ladet vente på sig.\nMen Henrik Schärfe, der står i spidsen for projektet og er direktør for teknologi-fonden Autonomous, oplyser til Computerworld, at den nordjyske kommune i øjeblikket blot afventer vedtagelsen af et lovforslag, der tillader forsøg med selvkørende biler og busser.\n"Lovforslaget er i behandling nu, og det ventes at træde i kraft den 1. juli, og vi planlægger at gå i gang umiddelbart efter. Så busserne kommer til at køre fra starten af juli," siger han.\nSom Computerworld tidligere har beskrevet, bliver der tale om selvkørende elektriske busser af mærket Olli, og de bliver leveret af det amerikanske selskab Local Motor.\nPå Local Motors hjemmeside beskrives det, at de små Olli-busser leveres med et såkaldt fleet-management-system, der gør det let for kommunen at administrere flåden af busser.\nSamtidig bliver det også muligt for passagerne at installere en app, der gør, at de let kan tilkalde en bus, når de har brug for transport.\nFor stedet for at køre via faste ruter, som vi kender det i dag, er det ifølge Henrik Schärfer planen, at de selvkørende busser skal køre via dynamiske ruter, der hele tiden kortlægges efter, hvor der aktuelt er passagerer, som ønsker at blive samlet op.\n"Det er en helt ny måde at tænke mobilitet på. Den kollektive trafik, som vi kender den i dag, fungerer ganske enkelt ikke. Det skyldes, at den stadigvæk er baseret på en middelalderlig model, der består af faste stoppesteder og tabeller med afgangstider," fortæller Henrik Schärfe.\nLæs også: Dansk startup på trapperne med ny elbil: "Du har aldrig set en bil, der ligner vores - jeg kan godt fortælle dig, at det er en 'head turner"\nDet er en letvægts-bus af denne type, som Vesthimmerlands Kommune sender på gaden til sommer. (Foto: (C) 2016 Rich Riggins/Feature Photo Service / Rich Riggins/Feature Photo Service for IBM)\nDe vesthimmerlandske buspassagerer skal dog i første omgang berede sig på, at en tur med de selvkørende busser vil stille visse krav til deres tålmodighed.\nFor i første omgang vil busserne snegle sig afsted i et yderst adstadigt tempo.\n"I starten kommer de til at køre mellem 10 og 20 kilometer i timen. Det er lige præcis nok til, at vi har et "proof of concept", men det er stadigvæk uacceptabelt langsomt. Det er jeg naturligvis lidt forbitret over, fordi de skal selvfølgelig op i fart. Ellers giver det ikke mening," siger han og uddyber:\n"Jeg kender ikke den præcise årsag, men jeg tror, at det skyldes, at der er nogle forsikringsmæssige spørgsmål, der skal afklares først. Det skyldes ikke teknologiske udfordringer."\nIfølge Henrik Schärfe er der interesse for projektet i flere andre unavngivne danske kommuner.\nMen han vurderer også, at de selvkørende busser i første omgang formodentligt egner sig bedste til egne af Danmark, hvor befolkningstætheden ikke er alt for høj.\n"Denne type samfund, der består af mange små byer, har et meget stort transportbehov, men det er kun en meget begrænset del af folks transport, der i dag bliver løftet af den offentlige transport."\n"Jeg er ikke sikker på, at teknologien endnu egner sig specielt godt til meget tætbefolkede bykerner, hvor der er meget kort afstand mellem stoppestederne, men de store bykerner udgør også kun en meget begrænset del af Danmark. Den case, som vi arbejder på her, vil kunne anvendes i størstedelen af Danmark - i mindre byer såvel som i forstæder," siger han.\nHimmerland er perfekt til selvkørende busserDer bor 37.000 personer i Vesthimmerlands Kommune, og kommunens to største by er Aars og Løgstør, der har henholdsvis 8.000 og 4.100 indbyggere.\nKommunens store afstande og lave befolkningstæthed betyder ifølge Henrik Schärfe, at det er et noget nær perfekt sted at teste selvkørende busser\n"Denne type samfund, der består af mange små byer, har et meget stort transportbehov, men det er kun en meget begrænset del af folks transport, der i dag bliver løftet af den offentlige transport. Det er mindre end 10 procent, og det skyldes, at det her på egnen slet ikke er rentabelt at drive offentlig transport," siger han.\nI stedet trives privatbilismen, og det sætter ifølge Henrik Schärfer også sit præg på kommunens budgetter, hvor det i dag er over to procent af kommunens driftsbudget, der bruges på biltransport af de offentlige ansatte.\nI starten skal busserne bruges til at fragte de offentligt ansatte i den tyndt-befolkede kommune, der ofte har brug for at blive transporteret fra den ene ende af kommunen til den anden.\nMen det er planen, at busserne så hurtigt som muligt også skal gøres tilgængelige for kommunens borgere.\nLæs også: Robotskibe på vej i danske farvande - nu skal det være slut med ulykker og sprit-stive kaptajner


Specialpædagog til et ambitiøst Heltidstilbud på Mølleholmskolen, Mølleholmskolen | Ofir.dk\nSpecialpædagog til et ambitiøst Heltidstilbud på Mølleholmskolen\nEr din store passion at arbejde læringsorienteret med børn med kognitive udfordringer og udviklingshæmning? Får du lys i øjnene ved tanken om varierende pædagogiske opgaver i en todelt stilling, hvor du primært er tilknyttet mellemtrinet og samtidig har 8 timer/ugen i vores interne ungdomsklub?\nUnderstøtte udviklingen af elevernes dannelse.\nTage del i et professionelt narrativt arbejdsmiljø\nI Heltidstilbuddet samarbejder vi omkring at skabe udvikling for det enkelte barn\nI Heltidstilbuddet på Mølleholmskolen er vi er en kollegagruppe på 28 pædagoger, 11 lærere, 3 pædagogiske medarbejdere og 2 ledere. Vi er normeret til 48 børn og unge i alderen 6-18 år, hvor flertallet af børnene er fysisk selvhjulpne og har et aktivt verbalt sprog – dog sjældent aldersvarende.\nMellemtrinnet i Heltidstilbuddet\nDit primære arbejde er på heltidstilbuddets mellemtrin, hvor der er 4-6 glade elever i alderen 9-14 år har deres daglige skolegang i klassen. Du bliver samtidig en del af en stabil og erfaren kollegagruppe på 4 medarbejdere - bestående af én lærer og tre pædagoger.\nI kollegagruppen samarbejder I omkring at skabe en struktureret dagligdag for eleverne, der sætter rammerne for elevernes udvikling. Det er vigtigt, at du kan skabe smittende begejstring, er entusiastisk og har gå-på-mod ift. at varetage en undervisende funktion i dagligdagen.\nUngdomsklubben der emmer af en ’hæng-ud-ungdoms-kultur’\nDu bliver tilknyttet ungdomsklubben 8 timer/ugen svarende til 2 aftener med arbejdstider til klokken 20:00. Du bliver en del af en erfaren og fasttømret kollegagruppe på 4-5 mænd og kvinder i alle aldre. Vi har altid en pædagogisk plan for de aktiviteter, som vi igangsætter og har lavet det nødvendige strukturerede forarbejde.\nSammen med os kommer du til at skabe en hyggelig atmosfære og et godt socialt liv med de 10-15 unge brugere af ungdomsklubben. Vi har en afslappet kultur, hvor vi sammen laver mad, spiller billard eller laver bordtennisturneringer.\nDu er måske vild med fodbold, svømning, idræt – du kan lide udeliv og synes ”spejder” skal være vores nye fag. Du kan lide vekslen mellem det strukturerede læringsmiljø hvor dansk, matematik og engelsk er i centrum – og et opbyggende socialpædagogisk børneliv hvor relationsdannelsen er centralt. Du kan lide at følge eleverne fra børn på vej mod et spirende ungdomsliv.\nVi har et højt fagligt niveau, er engageret socialpædagogisk og tilegner os hele tiden ny viden på feltet. Vi udvikler vores faglige fællesskab på tværs af teamet én mandag om måned, hvor vi får fagligt sparring i form af oplæg eller supervision.\nDu er en eftertragtet samarbejdspartner med flair for kommunikation\nDine samarbejdsevner er i top. Du giver glædeligt en hjælpende hånd med, når behovet melder sig. Det er samtidig vigtigt, at du har lyst til at blive en del af vores netværksskabende miljø, der er en del af vores fundament.\nDu lægger vægt på en positiv tilrettevisende og anerkendende kommunikation, hvor du smidigt navigerer mellem kommunikationsformer såsom tegn til tale, KAT-kassen eller visualisering.\nDu bliver tilknyttet en mentor, der sørger for at klæde dig på, så du kommer godt ind i jobbet, opgaverne og kulturen. Hos os får du en tilgængelig afdelingsleder med en tillidsbaseret tilgang til ledelse, der lægger vægt på altid at have en åben dør, der indbyder til dialog.\nJobbet er på 37 timer ugentligt med tiltrædelse pr. 1. januar 2021 - med mulighed for tidligere start.\nDit primære arbejde er i skoleregi på mellemtrinnet, hvor arbejdstiderne er indenfor tidsrummet 08:00- 15:30 mandag, onsdag og fredag – dog med en månedlig dag til klokken 18:30. Tirsdag og torsdag er du tilknyttet ungdomsklubben, hvor arbejdstiden er til klokken 20:00.\nHvis du vil vide mere eller har lyst til at besøge os, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder Dorte Ørbæk på tlf. 2014 90 34. Du kan også læse mere om Mølleholmskolen og Heltidstilbuddet på vores hjemmeside.


Projekt Veje til en professionel karriere. Rapport fra en DAM-undersøgelse - PDF\nProjekt Veje til en professionel karriere. Rapport fra en DAM-undersøgelse\nDownload "Projekt Veje til en professionel karriere. Rapport fra en DAM-undersøgelse"\n1 Projekt Veje til en professionel karriere Rapport fra en DAM-undersøgelse Oktober 2009\n2 Forsidefoto: SpringStrings. Med tilladelse af Lyngby-Tårbæk Musikskole DAM (Dansk Amatørmusik) er en paraplyorganisation over de klassiske danske amatørkor- og orkesterorganisationer. Sekretariatsadresse: Rosenkrantzgade 31, 3., 8000 Århus C. Undersøgelsen er gjort mulig og finansieret af Kulturministeriets pulje til Projekt til udvikling af amatørkultur, amatørkunst og frivilligt kulturelt arbejde. Side 2\n3 Indhold Undersøgelsens formål 4 Et eventuelt fremtidigt kursussamarbejde 4 Undersøgelsens gennemførelse 5 Undersøgelsens resultater 6 Generel kommentar 13 Det videre arbejde 13 Artikel: I spændingsfeltet mellem professionel og amatør 15 Bilagsdel - bilag 1: Projektbeskrivelse 18 - bilag 2: Respondenternes supplerende kursusønsker 20 - bilag 3: Respondenternes supplerende kommentarer 24 Side 3\n4 Undersøgelsens formål Projektet har baggrund i det faktum, at alle professionelle musikere har været amatører. De fleste af dem har gennemgået en udvikling via amatørmusikkens orkesterarbejde og deltagelse i dennes kurser, stævner o. lign. Det bidrag, som amatørmusikken har ydet og kan yde i skabelsen af professionelle musikere, er således af stor betydning. DAMs formål med undersøgelsen har været at sætte fokus på dette bidrag samt hente inspiration fra den professionelle musikverden til at løfte eller udbygge kursusvirksomheden, eventuelt med henblik på øget samarbejde med den instituerede del af landets musikundervisning (konservatorier, musikskoler etc.), jf. beskrivelsen i bilag 1. En række af de foreslåede kursustemaer (bilag 2 og 3) vil amatørmusikken ikke have muligheder for at tage op. Men andre kursustyper vil være helt oplagte at udvikle, eksempelvis Markedsføring og Rekruttering, hvor en mere professionel håndtering ville komme vore orkestre og deres ledere til gode. Et eventuelt fremtidigt kursussamarbejde Der er en naturlig uddannelsesmæssig skillelinje mellem (kommende) professionelle musikere og amatørmusikere. Alligevel kan et bredere kursussamarbejde udvikles. Eksempelvis har mange i undersøgelsen efterlyst orkesterpraktik på konservatorierne, hvilket nogle af vore orkestre måske kunne bidrage med. Tilsvarende har også professionelle musikere mulighed for at frekventere DAMs dirigentkurser, hvilket nogle allerede har benyttet sig af. Med en forventet kursusudvikling omkring Markedsføring og Rekruttering vil amatørmusikken kunne tilbyde såvel professionelle som musikstuderende deltagelse. Med tilladelse af Dansk Accordeon og Harmonika Orkester Forbund (DAHOF) Side 4\n5 Alt i alt tror vi, at vi med en tættere kontakt til konservatorier og musikskoler, kan nyttiggøre kursustilbud på et bredere plan til gavn for professionelle og amatører. Det er vort håb, at undersøgelsen vil skabe interesse for at få organiseret et sådant samarbejde, evt. ved oprettelse af et kontaktudvalg mellem amatørmusikken, konservatorier og musikskoler. Dette vil kunne bidrage til, at den nuværende forholdsvis skarpe skelnen mellem musikverdenens amatører og professionelle blødes op i respekt for hinandens arbejde og i et samarbejde, der ikke skader, men tværtimod styrker alle de udøvende til gavn for samfundets kulturliv. Undersøgelsens gennemførelse Undersøgelsen blev gennemført ved udsendelse af et spørgeskema til medlemmerne af landets professionelle orkestre. Det resulterede i svar fra 142 musikere, hvis gennemsnitsalder er ca. 52 år. Aldersmæssigt fordeler de sig med 5 personer under 30 år, 38 mellem 30 og 39 år, 46 mellem 40 og 49 år, 32 mellem 50 og 59 år samt 18 over 60 år. 3 personer har ikke angivet deres alder. Alle instrumenttyper er repræsenteret. Side 5\n6 Undersøgelsens resultater Besvarelserne på skemaet: Spørgsmål 1: Hvor modtog du din første musikundervisning? Privat % Musikskole % Garde el. anden type musikkorps % Folkeskolen 0 -- Kommentar Musikskolerne står for en væsentlig del af begynderundervisningen, ikke mindst hos de yngre generationer, mens folkeskolen scorer et 0. Dette er ikke uventet, da folkeskolens musikundervisning i mange år har været koncentreret om det vokale. Faget hed også i mange år Sang. Instrumentbehandling har dog også indgået i undervisningen mange steder, men ikke på en måde, som har medført, at respondenterne opfatter aktiviteterne som egentlig instrumental undervisning. Selv om musikskolernes udbredelse ikke har så mange år på bagen, viser besvarelserne, at de udgør en væsentlig faktor, som i årene fremover bør gives bedst mulige rammer af hensyn til det danske musiklivs udvikling. Spørgsmål 2: Har musikundervisningen i folkeskolen bidraget til at stimulere din musikinteresse? Ja, i høj grad % Ja, i nogen grad % Ikke i særlig grad % Slet ikke % 9 Spørgsmål 2 fordelt på fødselsårene Side 6\n7 Kommentar Folkeskolens musikundervisning har ifølge besvarelserne været med til at stimulere ca. 40 % af respondenterne. Det er dog en positiv oplysning, som understreger vigtigheden af denne undervisnings eksistens, selv om man også må konstatere, at folkeskolen var bedst til at stimulere de elever, der gik i skole i 1970erne. Med tilladelse af Dansk Amatør Orkester Samvirke (DAOS) Spørgsmål 3: Har du i barndommen eller ungdommen været medlem af et amatørorkester? Ja % Nej % I bekræftende fald hvor længe: >1 år år % < 3 år % Kommentar Besvarelserne underbygger tidligere rapporter, der beskriver amatørmusikkens store udbredelse som fritidsaktivitet, herunder i form af deltagelse i sociale fællesskaber og som grundlag for en professionel tilværelse som musiker. Spørgsmål 4: Hvordan vurderer du betydningen af amatørorkestertiden for din senere musikalske udvikling og professionelle karriere? Meget vigtig % Vigtig % Ikke så vigtig 9 6 % Ingen betydning 4 3 % Side 7\n8 Kommentar Langt den overvejende del tillægger amatørorkestertiden væsentlig betydning for den senere udvikling til professionel. Amatørorkestrene arbejder meget seriøst og arrangerer kurser, konkurrencer, stævner og koncerter, der er med til at udvikle de musikalske evner. Spørgsmål 5: På hvilken institution har du modtaget din professionelle uddannelse? Det Kgl. Danske Musikkonservatorium % Det Jyske Musikkonservatorium % Det Fynske Musikkonservatorium 14 6 % Nordjysk Musikkonservatorium 8 4 % Vestjysk Musikkonservatorium 6 3 % Udenlandsk musikkonservatorium % Anden uddannelsesinstitution 11 5 % Privat undervisning % Herudover har 1 studeret ved Rytmisk Musikkonservatorium. Kommentar Musikkonservatorierne spiller naturligvis en hovedrolle, men flere studerende har også frekventeret anden undervisning. Den forholdsvis store andel af Udenlandsk musikkonservatorium kan forklares ved, at de respektive studerende er af udenlandsk herkomst, men senere er blevet tilknyttet et dansk orkester. Spørgsmål 6: Kunne du have lyst til at arbejde med amatører, for eksempel som dirigent eller instruktør? Ja % Nej % Ved ikke % Kommentar Det er positivt, at størstedelen af de adspurgte har lyst til at arbejde med amatører. Det bekræftes i praksis ved, at orkestrene ikke har de store vanskeligheder med at rekruttere dirigenter og instruktører, og også ved det faktum, at mange af dem fortsætter i årevis. Spørgsmål 7: Kunne du tænke dig en efteruddannelse, rettet mod arbejde med amatører? Ja % Nej % Ved ikke % Kommentar En forholdsvis ensartet besvarelse, som måske skal ses i lyset af manglende praktisk mulighed for at arbejde med amatørorkestrene på faste øveaftener og til orkesterstævner o. lign. sideløbende med det professionelle arbejde. Side 8\n9 Foto: Joan Mikkelsen Spørgsmål 8: Hvis ja, hvilke fag skulle den indeholde? (gerne flere krydser) Elementær slagteknik 3 5 % Videregående slagteknik 2 3 % Instrumentation 3 5 % Hørelære 4 6 % Partiturstudier 4 6 % Andet, angiv fag: - Direktion - Arrangement - Pædagogik - Psykologi - Instrumentkendskab - Repertoire - Rekruttering - PR - Fundraising - Instruktør - Piano % 3 % 14 % 3 % 3 % 2 % 2 % 2 % 2 % 2 % 2 % Kommentar Besvarelserne rammer i høj grad også de behov, som amatørmusikken har, men som man ikke råder over de fornødne midler til at gennemføre. Spørgsmål 9: Føler du dig tilstrækkeligt informeret om arbejdsmarkedsmulighederne for at arbejde med amatører? Ja % Nej % Ved ikke 0 -- Side 9\n10 Kommentar Eftersom orientering om arbejdsmulighederne blandt amatører så vidt vides ikke indgår i konservatoriernes studieplaner, er der ikke noget mærkeligt i, at professionelle musikeres kendskab til dette område beror på tilfældigheder. Spørgsmålet er naturligvis, hvad man kan gøre ved det. På DAMs hjemmeside bør måske omtales, at amatørmusikken i høj grad benytter sig af professionel instruktion, men siden er af gode grunde ikke det første sted, en professionel musiker vil søge. En bedre idé ville måske være fremstilling af brochurer til fremlæggelse de steder, hvor professionelle musikere færdes. Spørgsmål 10: Kender du noget til amatørmusikorganisationernes dirigentkurser? Ja % Nej % Kommentar At kendskabet til eksempelvis DAMs dirigentkurser ikke er udbredt blandt professionelle musikere, har sikkert en tilsvarende begrundelse som resultatet af spm. 9. Problemet kan muligvis afhjælpes på samme måde, altså ved fremstilling og udsendelse af brochuremateriale. Spørgsmål 11: Synes du din uddannelse har været genremæssigt bred nok? Ja % Nej % Ved ikke % Kommentar Et betragteligt flertal erklærer sig tilfreds med uddannelsens bredde. Igen skal indregnes, at der i de fleste tilfælde er tale om forhold for mange år siden. Spørgsmålene var kun for konservatorieuddannede: Spørgsmål 12: I dag er der på konservatorierne et valgkatalog med valgfrie fag. Hvilke øvrige fag kunne du have ønsket dig under din uddannelse? Respondenterne har anført 85 forslag, herunder bl.a. - Arrangement og komposition - Improvisation - Direktion - Pædagogik - Rytmiske fag - Psykologi - Markedsføring og - Orkesterskole. Men paletten er meget bredere, jf. oversigten i bilag 3. Side 10\n11 Foto: Joan Mikkelsen Spørgsmål 13: Mange studerende ønsker selv at fravælge pædagogikken under deres uddannelse. Synes du pædagogiske fag skal være obligatoriske eller valgfrie? Obligatoriske % Valgfrie % Ved ikke 7 5 % 6 Spørgsmål 13 fordelt på fødselsårene Kommentar Et stort flertal går ind for, at de pædagogiske fag bør være valgfrie. Igen må dog tages det forbehold, at de fleste af respondenterne har overstået deres konservatorieuddannelse for mange år siden. Side 11\n12 Spørgsmål 14: Bør de pædagogiske fag placeres i starten eller i slutningen af uddannelsen? Starten % Slutningen % Ved ikke % 6 Spørgsmål 14 fordelt på fødselsårene Kommentar Flertallet går ind for, at de pædagogiske fag placeres i slutningen, men mange er dog i tvivl om placeringen. I øvrigt samme forbehold som ovenfor. Mulighed for afsluttende kommentarer på svarskemaet. Her fik deltagerne lejlighed til at kommentere undersøgelsen eller spørgsmålene. Se resultatet i bilag 2. Side 12\n13 Generel kommentar Det er vores indtryk, at respondenterne har tillagt undersøgelsen betydning. Det fremgår bl.a. af den omfattende ønskeseddel (bilag 3) og af bilag 2, hvor en del har gjort sig ulejligheden med at kommentere arbejdet med amatørmusikere og den undervisning, de har modtaget på konservatoriet. Hvad det sidste angår, bør indregnes det forbehold, at hovedparten af de adspurgte udtaler sig om en konservatorieuddannelse, som de har modtaget for mange år siden, og at svarene derfor ikke nødvendigvis gælder den undervisning, der tilbydes i dag. Men der synes under alle omstændigheder at være stor interesse for den pædagogiske og psykologiske side af uddannelsen. Det videre arbejde Undersøgelsesresultaterne motiverer i høj grad DAM til at udbygge sin kursusvirksomhed og til at søge endnu tættere kontakt til den professionelle musikverdens uddannelsesinstitutioner. Derfor vil DAM arbejde videre med følgende 3 temaer: Etablering af nye kurser Som nævnt har undersøgelsen afdækket flere behov, hvoraf nogle med fordel kan dækkes af DAM under indtryk af, at disse også savnes på amatørmusikområdet. Det drejer sig primært om kurser i Markedsføring og Rekruttering. Dialog med konservatorier og musikskoler Dialogen vil forhåbentlig kunne føre til et organiseret, gensidigt samarbejde, specielt på kursusområdet. Kurser der tilbydes de musikstuderende, kunne måske også have amatørmusikkens interesse. Foto: Joan Mikkelsen Side 13\n14 Formidling m.v. af resultaterne DAM har en bred kontaktflade, som vil have en naturlig interesse i undersøgelsesresultaterne. Det gælder - Kulturministeriet - Undervisningsministeriet - Dansk Musiker Forbund - Danmarks Musikskole Sammenslutning hvortil kommer samarbejdspartnerne i Danmarks Musikråd. Ansvarlig for rapporten DAMs Hovedbestyrelse. Projektleder: Formanden for DAM, Poul Svanberg, som også tog initiativet til undersøgelsen. Konsulent: Steen Lindholm (Amatørmusikkonsulent i DAM). Teknisk produktion: Firmaet EDUCASE. Side 14\n15 I spændingsfeltet mellem professionel og amatør af Steen Lindholm Egentlig er det noget pjat at sætte skel mellem professionelle og amatører, for vi er alle amatører for Vor Herre. Helt bogstaveligt, fordi en amatør som bekendt er én, der elsker noget, afledt af det latinske verbum amo = at elske. Og forhåbentlig dyrker vi alle musikken, fordi vi holder af den, uanset om det nu er vort erhverv eller ej. Hermed være også sagt, at nogen får penge for det, andre ikke, og det er så de førstnævnte, vi kalder professionelle. Og for at det ikke skal være løgn, findes der en del musikere i dette land, som er professionelle det ene øjeblik og amatører det næste: den orkestermusiker, som sætter sig ned i sin stue efter arbejdstid og spiller kammermusik med vennerne, er således professionel om dagen og amatør om aftenen. Specielt inden for det rytmiske område finder man også mange deltids professionelle, altså musikere, som ikke kan leve af at spille, selv om de gerne ville. Nogle af dem bevæger sig idelig frem og tilbage mellem amatørverdenen og den professionelle verden. Jeg hørte for nogle år siden en rytmisk musiker definere en amatør som en, der ikke er dygtig eller smart nok til at lave penge på sin musik, og sådan kan man naturligvis også se på det. Det er dog ikke en definition, jeg personlig bryder mig om. Den bedste definition på forskellen mellem en amatør og en professionel er for mig stadig den, som amatørteatermanden Arne Aabenhus sammen med den professionelle fløjtenist Johan Bentzon udformede: En amatør er et menneske, der uden kommerciel hensigt bevidst stræber efter at være skabende eller genskabende på et af kunstens områder, mens en professionel har det skabende og genskabende som erhverv. Begge kan arbejde idealistisk og con amore og have samme holdning til kunst, individ og samfund. Uddannelse, skoling og kvalitetskrav giver ingen klar afgrænsning. Der findes alle former for overgange. Der findes betydelige autodidakter, og man træffer gode og dårlige udøvere hos amatører som hos de professionelle. (Citat fra Musikkens amatører skal behandles professionelt. Statens Musikråd 2002). Enhver professionel har ud fra denne definition en fortid som amatør. Det gælder også denne artikels forfatter, der trådte sine musikalske barnesko dels på Københavns kommunale Sangskole, også kaldet Københavns Drengekor, dels på de navnkundige amatørsymfoniorkesterstævner om sommeren på Askov Højskole. Når jeg ser på medlemsfortegnelserne for vore professionelle orkestre, finder jeg mange gamle sangskoledrenge der, ligesom mange professionelle orkestermusikere vil huske, at de indhøstede uvurderlig erfaring i orkesterspil på Askov-stævnerne, hvor over 300 amatørmusikere hver sommer mødte for at spille under top-professionelle instruktører og dirigenter. Det var lang tid før konservatorierne etablerede deres egne fælles orkesterstævner. De store amatørsymfoniorkestre og Askov var steder, hvor man lagde grunden til sin senere karriere som professionel orkestermusiker eller dirigent. Jeg selv spillede klaver og var derfor ikke noget oplagt bud på deltagelse i en Beethoven symfoni, men til gengæld kunne jeg bruges i slagtøjsafdelingen, hvor jeg Side 15\n16 med skiftende held betjente bækkenerne i en Rossini-ouverture eller triangelen i sidste sats af Tjajkovskijs 4. symfoni. Jeg har gennem hele livet været så heldig at befinde mig i spændingsfeltet mellem professionelle og amatører. Som sangskoledreng modtog jeg i virkeligheden en professionel skoling, senere tog jeg to diplomeksaminer på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium, først som organist og siden som orkesterdirigent, og i min dirigentkarriere har jeg dirigeret både rent professionelle orkestre og kor samt rene amatørensembler. Desuden har jeg stået i spidsen for en lang række opførelser af store værker for soli, kor og orkester med amatørsangere og orkestre, der blev sammensat ud fra en stamme af professionelle musikere, suppleret med konservatorieelever og udvalgte amatører. Solisterne var selvfølgelig professionelle. Denne sidste blandingskonstruktion har altid tiltrukket mig i særlig grad. Den har været overordentlig spændende og givende at arbejde med, og jeg bilder mig ind, at både de professionelle og amatørerne har haft stor glæde af samværet. Hvad er det, der gør, at den professionelle musiker efter en lang arbejdsdag og en opslidende prøve i sit orkester pakker instrumentkassen og i sin fritid deltager i et projekt med amatører og professionelle i skøn forening? Det er næppe honoraret, når man tager størrelsen af samme i betragtning. Mon ikke det snarere er glæden ved musikalsk samvær på frivillighedens præmisser? I det daglige orkesterarbejde må man acceptere dagens menu, og vi ved også alle, at den kan være mere eller mindre velsmagende. Uanset om man har lyst, er man under alle omstændigheder forpligtet. For den professionelle er amatørerne et frivilligt tilvalg, og i deres verden møder man mennesker, der ganske vist ikke har den samme tekniske uddannelse eller rutine som én selv, men hvor til gengæld glæden og begejstringen over musikken ikke er til at tage fejl af. Det er som oftest meget givende og kan langt hen ad vejen kompensere for tekniske ufuldkommenheder. Samtidig skal man naturligvis stadig have i erindring, at det at være amatørmusiker ikke nødvendigvis betyder, at man ikke kan spille rent eller hele tiden bruger forkerte fingersætninger. For amatøren er samværet med den professionelle overordentlig inspirerende. Det er betryggende og lærerigt at sidde sammen med professionelle og blive løftet af dem. Det gælder for resten også for professionelle, at tilstedeværelsen af nogen, der er bedre end én selv, kan hæve niveauet for et helt ensemble: Selv husker jeg fra min tid som korsyngemester ved Den Kgl. Opera, at når vi havde besøg af en rigtig stor gæstesolist, sang alle, både de øvrige solister og koret, over deres normale formåen! Der er tilsvarende en kæmpe inspiration for amatøren i de professionelles tilstedeværelse. Vestjysk Symfoniorkester var, i det mindste i 1980 erne, hvor jeg kendte til det, et mønstereksempel på samarbejde mellem professionelle og amatører. Den professionelle grundstamme bestod af Vestjysk Kammerensemble med 10 topprofessionelle musikere, der samtidig underviste på Vestjysk Musikkonservatorium. Ved siden af sig havde de deres egne konservatorieelever, og den tredje ingrediens i orkestret var lokale amatørmusikere. Endelig engagerede man ad hoc professionelle og semi-professionelle musikere til at assistere. Resultatet Side 16\n17 var en som oftest velfungerende helhed, til glæde for alle medvirkende og publikum. I den foreliggende undersøgelse er det glædeligt at konstatere, at et overvældende flertal af musikere giver udtryk for, at de kan tænke sig at arbejde med amatører. Amatørerne har nemlig brug for den professionelle bistand, både i form af instruktører og som spillende assistance i orkestrene: Skal kvaliteten hos amatørerne højnes, er forbindelsen til de professionelle afgørende. Omvendt har de professionelle også brug for amatørerne: ud over at være væksthus for kommende erhvervsmusikere leverer amatørerne en væsentlig del af de professionelles eksistensgrundlag i form af den interesse, der blandt amatører er for seriøs musik, eller som en betragtelig del af det engagerede publikum, der befinder sig i vore koncertsale. Foto: Joan Mikkelsen Side 17\n18 Bilag 1 Projekt Veje til en professionel karriere revideret Projektansvarlig: DAM s hovedbestyrelse Projektleder: Poul Svanberg (formand for DAM) Samlet tilskudsbehov: ,- Projektets baggrund Alle professionelle musikere har været amatører lige fra den første undervisning f.eks. på en musikskole til deltagelse som musikstuderende på et konservatorium. Undervejs har alle gennemløbet en udvikling via medlemskab af amatørverdenens kor/orkestre og deltagelse i de ad hoc kursustilbud, som disse organisationer har formidlet. De bidrag, som amatørmusikken kan yde i skabelsen af professionelle musikere er givet af afgørende betydning, men desværre ikke belyst og dokumenteret. Projektets formål En undersøgelse kan derfor bidrage til at belyse, hvorledes yngre professionelle musikere vurderer de mange elementer, der tilsammen har skabt vedkommendes kompetence. Formålet vil være - dels at få inspiration til valg af de bedst mulige kursustilbud for amatørområdet - dels at skabe grundlag for at indgå i et kursussamarbejde med den professionelle verdens organisationer, herunder musikskoler - dels at bidrage til, at den nuværende skarpe skelnen mellem musikverdenens amatører og professionelle blødes op i respekt for hinandens arbejde og til et samarbejde, der ikke skader, men netop styrker alle de udøvende til gavn for samfundets kulturliv. - og endelig at inspirere andre kunstneriske genrer til at indlede en tilsvarende produktudvikling, der kun kan forbedre kvaliteten af kompetenceniveauet og styrke interessen for de kunstneriske udfoldelser. Projektets gennemførelse Undersøgelsen tænkes gennemført dels ved spørgeskemaundersøgelse, evt. fulgt op af en række interviews af de adspurgte. Målgruppen er de musikere, der indenfor de seneste 5 år er udgået fra landets konservatorier med bestået afgangseksamen. Side 18\n19 Det forudsættes, at konservatorierne vil stille navnene til rådighed til brug for henvendelsen. Alternativt forventes, at de respektive musikfagforbund afgiver sådanne kilder. Besvarelserne anonymiseres og opsamles i en rapport, der gøres tilgængelige for alle involverede. Projektet vil omfatte følgende etaper: 1. en etape, hvor der indhentes navne og adresser 2. en etape, hvor spørgeskemaet udarbejdes 3. en etape, hvor skema og introduktion af formålet og spilleregler udsendes 4. en etape, hvor besvarelserne sammenfattes 5. en etape, hvor evt. opfølgende interviews foretages til supplering af besvarelserne 6. en etape, hvor der opstilles forslag og anbefalinger til brugen af materialet 7. en etape, hvor rapporten underkastes høring i styregruppen, fagorganisationerne, respondenterne og bevillingsmyndigheden 8. en etape, hvor rapporten kommunikeres ud til involverede amatørorganisationer og bevilling Projektet forventes at kunne gennemføres på en periode over 4-6 måneder. Projektets organisering Projektet forankres under DAM s hovedbestyrelse, som altså vil være hovedansvarlig overfor bevillingsmyndigheden. Der udpeges en projektleder, der kan forestå udarbejdelsen af spørgeskema, interviews, sammenfatning og rapportering af resultatet. Projektlederen er ansvarlig overfor DAM s hovedbestyrelse. Budgetoverslag For at få et realistisk billede af projektomkostningerne, er der frembragt et uforbindende overslag fra et mindre privat konsulentfirma, der fortrinsvis arbejder for universiteter. Overslaget er vedhæftet ansøgningen og omfatter kr ,- inkl. moms. Det, der kan påvirke omkostningerne i nedadgående retning vil være antallet af respondenter, brugen af konsulenter kontra frivillig arbejdskraft samt omfanget af nødvendige interviews o.lign. DAM/Poul Svanberg Side 19\n20 Bilag 2 Afgivne kommentarer i slutningen af spørgeskemaet 1. Med hensyn til de pædagogiske fag på konservatoriet blev de i min konservatorietid gjort til en straf man fik, hvis man ikke spillede godt nok til en årsprøve, og det i sig selv var med til at devaluere pædagogikken, således at det ikke blev noget man overvejede at vælge, men noget man var heldig at slippe for. Jeg håber der er ryddet op her, for de fleste musikere jeg kender står også i én eller anden undervisningssituation med jævne mellemrum, og mange savner de pædagogiske værktøjer, vi burde have fået med fra konservatoriet. 2. I relation til min alder, er jeg nok udenfor den gruppe, I vil i forbindelse med 3. Har selv undervist amatører, børn såvel som voksne, siden Generelt har danske strygerstuderende svært ved at prøvespille, specielt disciplinen orkesterstudier. Et fag, der åbenbart stadig er undervurderet af deres lærere. 5. Min allerførste musikundervisning var ikke, som jeg ellers skrev, i en musikskole. De fandtes ikke i den form endnu. Jeg modtog undervisning i noget, som hed folkeskolernes frivillige musikundervisning i Esbjerg kommune. Jeg fik violinundervisning, og deltog også i noget sammenspil i et blandet orkester (violin og blokfløjter). Da jeg nogle år senere modtog privatundervisning på violinen, blev jeg koblet på Esbjerg Musikhøjskoles orkestre kammerorkester og symfoniorkester. Jeg har en lidt speciel tilknytning til amatørmusiklivet i DK nemlig som komponist og arrangør af værker til amatørorkestre og musikskoler (navnlig i det sydjyske område). 6. Deltagelsen i amatørmusikken har for mig været altafgørende for at jeg blev musiker! Havde så meget at spille i orkestrene, at jeg det tredje år efter at jeg begyndte at spille obo, havde ikke mindre end 60 koncerter som amatør. Har i en årrække fungeret som instruktør for blæserne ved SASO, men det ligger ca. 10 år tilbage. Det var meget givende. En organiseret efteruddannelse/opfølgning efter ansættelse ville være vigtigt. 7. Jeg er uddannet på Rytmisk Musikkonservatorium. 8. Jeg har dyb respekt for amatørernes entusiasme. Og kan godt komme med bidrag i fremtiden. Efter denne her sæson, bliver jeg pensionist, så er da tid til at spille andre steder. 9. Arbejdet med amatørorkestre er inspirerende og spændende. At få alle til at yde deres bedste kræver ikke blot musikalsk indsigt, men også psykologisk indsigt i hvert enkelt individ. Deres spontane musikglæde (om end det ikke altid lyder kønt) er en utrolig drivkraft, der sommetider i professionel sammenhæng kan være mindre udtalt. Jeg har i over 10 år instrueret og dirigeret masser af amatørorkestre (fortrinsvis blæsere) og det er virkelig et spændende arbejde, der fint supplerer arbejdet i et professionelt orkester. Side 20\n21 10. Tvungen pædagogisk undervisning er en absurditet, som er nedværdigende for faget. Pædagogik bør derimod være en selvstændig efteruddannelse, som burde kunne tages sideløbende med arbejde, sådan som den pædagogiske meriteksamen, som findes for lærere og pædagoger. Hvis der fandtes en sådan uddannelse, som samarbejdede med andre institutioner såsom ESTA og Suzuki Societies for strygere, så modne musikere med interesse for pædagogik kunne få mulighed for at fordybe sig i en pædagogisk retning efter eget valg, med støtte i konservatoriet, ville man virkelig kunne højne niveauet af undervisningen. De studerende bør være så modne, at de selv kan være med til at definere uddannelsens indhold, da traditionen inden for fag som metodik og pædagogik (i hvert fald hvad strygere angår) er nærmest ikke-eksisterende i DK. Derfor er et pædagogik studium for strygere totalt uattraktivt i DK som ordningen er nu. Der er simpelt hen ingen tradition eller skole man stoler på, hvorfor private institutioner som Suzuki instituttet og enkeltpersoner ofte med udenlandsk baggrund eller skoling udgør eliten af pædagogikken på??? 11. Jeg synes alle, der studerer et orkesterinstrument, skal have et minimum af viden og kunnen om direktion, da vi resten af livet skal arbejde sammen med dirigenter, også for at kunne håndplukke de mennesker, der måske har talenter i den retning. Gode danske dirigenter kan vi ikke få for mange af. 12. Mit indtryk af de pædagogiske undervisere er, at der er meget langt fra livet på konservatorierne til virkeligheden på musikskolerne. Suzuki er desværre næsten det eneste brugbare værktøj. 13. Min generelle holdning til konservatorieuddannelsen er, at den bør være ret individuel og dermed fleksibel. Der er næppe to musikere, der får ens arbejdsopgaver senere i livet. Talent, interesse og tilfældigheder afgør ofte, hvad vi beskæftiger os med, men det er efter min mening væsentligt, at konservatoriet udbyder en bred vifte af fag, evt. i kursusform udover de naturligt obligatoriske (hovedfag, hørelære, kammermusik mm). 14. Arbejder MEGET OFTE som instruktør ved diverse amatørorkestre rundt om i landet. Måske ca. 10 weekends går med dette arbejde, som jeg sætter meget højt. Er desuden instruktør på det årlige Vesterlund - kursus, som er et kursustilbud til unge mellem den første uge af skolernes sommerferie. Underviser ikke fast nogle steder, da det binder mig for meget i min freelance-tilværelse. Er dog fast tilknyttet konservatorierne i Shenyang (Kina) samt Santiago (Chile). 15. Igennem hele min karriere har jeg arbejdet med amatører og med stor glæde. 16. Er strygerinstruktør for Fyns Amatørsymfoniorkester. Har i mange år været instruktør og dirigent for Næsby Kammerorkester. Plus diverse instruktørjobs for amatører! Er uddannet statsprøvet musikpædagogik i violin, bratsch samt kammermusik. 17. Jeg kunne ønske, at musikuddannelserne blev opprioriteret ved bl. a., at alle klassiske orkesterstudenter spiller i orkester i flere perioder i året, at studenterne får akkompagnement i en ½ time hver!! Vi mister gode studenter til udlandet fordi de har bedre forhold og større klasser. Amatør- Side 21\n22 musikken er byggestenen i det professionelle musikliv. Jeg har selv nydt godt af at komme fra Norge, hvor vi har skolekorps og orkestre i utrolige mængder. Niveauet er derfor højt på de proffe, og på amatørerne... fordi de har en enorm bredde at tage af konkurrencen er derfor højere. Jeg underviser selv både på musikskolen i Odense, konservatorierne i Odense og Århus og ved sommerkurset på Vesterlund. Der er desværre ikke mange studerende og nybegynderelever i forhold til i Norge, men der er dog nogle..som også er rigtig gode. Mit hjertesuk er bare, at vi skulle være flere! 18. Det er for mig vigtigt, at dem, der vil uddanne sig til pædagoger skal have de mest optimale forhold til dette, ligesom at dem, der vil uddanne sig mere smalt på deres instrument, ligeledes skal have de mest optimale forhold. Jeg mener overhovedet ikke, at tvang i form af obligatorisk pædagogik hører hjemme på en videregående uddannelsesinstitution, hvis tilbuddet og lærerkræfterne er på et tilstrækkeligt højt niveau, skal de interesserede elever nok finde ud af at vælge selv. Resultatet af det modsatte er, at de rene instrumentalister spilder tid på pædagogik til stor gene for de øvrige elever, der måske rent faktisk interesserer sig for pædagogikken og arbejdet med amatører. Dette vil uvægerligt føre til, at niveauet for begge uddannelser forringes. 19. De pædagogiske færdigheder er vigtige at få med under uddannelsen. Men under min uddannelse på DKDM i 1996 oplevede jeg, at bifagene tog for meget tid bort fra hovedfagsundervisningen. Jeg valgte at skifte uddannelsessted til Edsbergs Musikinstitut bl.a. på grund af dette. Her var der fokus på hovedfag og kammermusik, en satsning jeg ikke fortryder. Jeg tror, at det er vigtigt at pædagogiske fag introduceres sent i uddannelsesforløbet, da de instrumentale færdigheder på dette tidspunkt forhåbentligt er kommet på et niveau, som tåler konkurrence fra andre fag. Desuden mener jeg, at pædagogiske fag kræver en vis forståelse og interesse for basal psykologi. 20. Jeg synes, at den konservatoriestuderende tidligt i uddannelsen gør sig klart, hvordan arbejdsmarkedet / mulighederne til arbejde ser ud, og at man tidligt er bevidst om det givne arbejdes betingelser. 21. Mine år i diverse amatørorkestre har givet mig både lysten og i særlig høj grad udviklet de færdigheder og det repertoirekendskab, der gjorde mig kvalificeret til at starte mit professionelle virke i en meget tidlig alder. Ikke mindst takket været gode og inspirerende dirigenter. 22. Med mulighed for at fravælge efter en standpunktsprøve, hvis man ønsker at fokusere mere på sit eget spil fremover. 23. Der burde være flere valgfrie fag på kons. På DKDM har jeg kun modtaget 3 valgfag. Dertil burde der også være mulighed for fordybelse i valgfag. 24. Pædagogik skal hen imod slutningen af éns uddannelse, da man er begyndt at se på éns muligheder efter endt uddannelse. 25. Jeg underviser en trompetelev på konservatoriet i Ålborg og oplever den pædagogiske indsats som meget ustruktureret undervisning. Side 22\n23 26. Jeg ville ønske at man gjorde meget mere ud af i starten af amatørens virke, at orkesterspil kom mere i fokus, det betyder rigtig meget med samspil. Har arbejdet med amatører i 30 år og nyder det stadig. Side 23\n24 Bilag 3 Uddybning af spørgsmål 12: I dag er der på konservatorierne et valgkatalog med valgfrie fag. Hvilke øvrige fag kunne du have ønsket dig under din uddannelse? Der blev angivet følgende forslag: 1. En række fag af mere akademisk karakter 2. Improvisation 3. Orkesterskole 4. Psykologi 5. Psykologi og pædagogik 6. Dirigentundervisning 7. Direktion, PR- sælg dig selv 8. Psykologi / mentaltræning 9. Pædagogik er nok en af de ting, jeg oftest savner 10. Øvekultur, clinics med fr. trompetister, alm. Dannelse, jazzfrasering, instrumentkendskab 11. Improvisation 12. Markedsføring 13. Jazz 14. Rytmisk musik 15. Arrangement 16. Pleje af violin/strygeinstrumenter 17. Kammermusik 18. Rytmisk kursus 19. Brugsklaver-minded undervisning for pædagogikstuderende med henblik på akkompagnement af elever i stedet for eget skønspil 20. Direktion 21. Direktion 22. Komposition, instrumentation og orkestrering 23. Vejledning i SKAT 24. Jeg har studeret på flere tyske højskoler, men jeg ville have ønsket mig mere om kropsarbejde, mental træning og optrædelsestræning 25. Kender ikke den nuv. uddannelse (måske kurser i folkemusik på violinen/improvisation). Kropsbevidsthed/afspænding under spillet) Side 24\n25 26. Ny musik, direktion, mere pædagogik og praktik indenfor undervisning 27. Musikmedicin/musikersundhed 28. Lydoptagelser, Studio 29. Mere klaver, mere kammermusik, mere nutidig musik 30. Improvisation 31. Direktion 32. Komposition 33. Brugsklaver 34. Sceneoptræden, mentaltræning m. h. p. konkurrence- og koncertsituationer 35. Direktion 36. Mental træning 37. Improvisation 38. Pædagogisk efteruddannelse med metodik (gerne efter eget valg) 39. Markedsføring, pædagogik 40. Becifrings-klaver 41. Praktik i et professionelt orkester 42. Rytmisk musik 43. El - bas 44. Rytmiske fag 45. Nogle pædagogiske fag (havde ingen selv) 46. Improvisation 47. Rytmisk klaver 48. Meget mere hørelære 49. Klaver rettet mod at kunne undervise og ikke al den kunstspil kurser i rytmisk musik og rytmik 50. Da jeg gik, var der ikke valgfag, men pædagogik for violin børn og orkesterdirektion kunne jeg godt have brugt 51. Direktion 52. Rytmisk musik, sceneoptræden, mental træning 53. Rytmiske fag 54. Psykologi m.h.t. tackling af scenestress 55. Drama 56. PR / Marketing 57. Arrangement 58. Mere arrangement og kammermusik Side 25\n26 59. Direktion og arrangement 60. Ingen, men absolut mere hovedfagsundervisning, da det er det eneste, der betyder noget ved konkurrencer om ledige stillinger 61. Sang 62. Direktion, Drama på solistklasse i lighed med sangere 63. Jeg synes, der burde være orkester ved alle konservatorier. Orkesterrepertoire- timer under hele uddannelsen ½ times akkompagnement hver uge (det tilbyder de ved de andre højskoler i bl. a. i Sverige og i Norge) 64. Mere hovedfag 65. Maskinskrivning, sprog, psykisk beredskab til erhvervet, ergonomi, vejledning vedr. skattemæssige situation 66. PR, fundraising, coaching, trad. klaverundervisning kunne med fordel erstattes af brugsklaver- undervisning, så man ikke spilder både elevers og læreres tid 67. Arrangement, direktion, pædagogik 68. Improvisation 69. Barok 70. Orkesterrepertoire 71. Et fag om at samarbejde og værktøjer til at løse problemer på arbejdspladsen 72. Komposition 73. Direktion 74. Markedsføring, hvordan man sælger sig selv, elementær partiturlæsning, improvisation 75. Orkesterstemmespil, improvisering 76. Improvisation 77. Mere vejledning til den enkelte studerende/mere individuel behandling 78. Barokmusik 79. Pædagogik, markedsføring 80. Smilekursus 81. Direktion 82. Pædagogisk metode på mit instrument 83. Bifagsklaver skulle indeholde mere brugsklaver 84. Brugsklaver 85. Becifringslære og spil. Side 26\nLANDSDELSKONSERVATORIERNE I ESBJERG, ODENSE OG ÅLBORG\nBETÆNKNING om LANDSDELSKONSERVATORIERNE I ESBJERG, ODENSE OG ÅLBORG BETÆNKNING NR. 627 KØBENHAVN 1971 ISBN 87 503 1211 1 Statens trykningskontor Un 00-578-bet. 3 Ved skrivelse af 29. oktober 1970 nedsatte


Smider du penge ud i skraldespanden? Her deler danmarksmesteren i overskudsmad sine tricks | Mad | DR\nHvor meget mad smider du ud?\nSmider du penge ud i skraldespanden? Her deler danmarksmesteren i overskudsmad sine tricks\n24-årige Frederikke Grove Knutsen er ekspert i at lave gourmetmad ud af råvarer, der ofte bliver kasseret.\nBananer, æg, kartofler, brød. Der ryger alt for meget spiseligt mad i skraldespanden. Men det er faktisk ikke så svært at begrænse det, fortæller danmarkmesteren i overskudsretter. (Foto: Illustration: Nicolai Bruun © DR)\n13. okt kl. 13:28\nKartofler fra i går, en sjat fløde og en håndfuld smårynkede tomater.\nDe fleste vil måske se det som rester, der er dømt til at ende deres liv i skraldespanden.\nMen for den 24-årige amatørkok Frederikke Grove Knutsen er det råvarer, der bare venter på at blive til et lækkert måltid.\n- Jeg har så sent som for en halv time siden lavet kartoffelfoccacia med yoghurt og kogte kartofler, der skulle bruges, fortæller Frederikke, der arbejder som kostfaglig eneansvarlig ved Københavns Kommune. Hun er uddannet i fødevarer og ledelse og deltog i 2017 i tv-programmet 'Masterchef'. (Foto: Lene Samsø © Lene Samsø)\nHun har nemlig besluttet sig for at gå imod den kedelige statistik, der viser, at cirka 20 procent af vores årlige madindkøb ryger i skraldespanden.\n- Jeg har altid været vant til at bruge det, jeg lige har haft ved hånden, fortæller Frederikke Grove Knutsen, der startede med at fokusere på madspild tilbage i gymnasiet.\nHer stod hun for aftensmaden derhjemme det meste af ugen, og da familien boede seks kilometer fra det nærmeste supermarked, var det ofte et krav at være kreativ.\nDet har gjort, at Frederikke Grove Knutsen i dag udnytter stort set alt det, hun køber ind.\nDer smides årligt 247.000 tons spiselige fødevarer i skraldespanden i de danske hjem. Det svarer til, at cirka hver femte fyldte indkøbsvogn ryger i skraldespanden.\nEn familie på to voksne og to børn smider mad ud for op mod 10.000 kr. om året – det vil sige cirka 20 procent af deres årlige madindkøb.\nBrød, bananer, løg, kartofler, fløde, pålæg og aftensmadsrester er noget af det, vi oftest smider oftest ud.\nKilder: Fødevarestyrelsen, Karolines Køkken og Too Good To Go.\nNetop evnen til at se lækre retter, hvor vi andre ser skraldeposer og miljøspande, blev for nyligt bekræftet, da hun deltog i konkurrencen DM i overskudsretter, der er arrangeret af Lidl og Too Good To Go.\nKonkurrencen gik ud på at lave en ret ud af et udvalg af de varer, vi danskere oftest smider i skraldespanden.\nFrederikke Grove Knutsen valgte kartofler, æg, løg og tomater og overbeviste dommerne med hjemmelavet gnocchi i sådan en grad, at hun vandt konkurrencen (opskriften deler Frederikke længere nede i artiklen).\nMen hvordan vinder man selv over madspild, så det bliver til lækre retter derhjemme?\nHer giver Frederikke Grove Knutsen en række gode råd til, hvordan man kan få brugt så meget som muligt i køkkenet derhjemme - det gør godt for både klima og pengepung.\nBrug den samme råvare i flere måltider\nFrederikke Grove Knutsen ses her under konkurrencen DM i overskudsretter 2021, hvor dommer Jasmin Gabay holder godt øje. (Foto: René Mehlsen © Too Good To Go og Lidl)\nGulerødder, kartofler og mange andre varer sælges i så store mængder i supermarkedet, at det kan være en udfordring at få brugt det hele i en lille husstand.\nDet kan i madspildets tjeneste resultere i, at man må tygge sig igennem den samme ret flere dage i streg.\n- Da jeg boede selv, åd jeg på et tidspunkt lasagne i halvanden uge, fordi jeg måtte lave en kæmpe portion for at få brugt hele posen med gulerødder, griner Frederikke Grove Knutsen.\nMen Frederikke Grove Knutsen har efterhånden fundet ud af, hvordan hun kan udnytte det hele uden at køre død i kartoffelmos eller lasagne.\n- Det er godt at planlægge, hvordan man har tænkt sig at få brugt posen med kartofler for eksempel. Hvis du har lyst til at lave stegte kartofler én dag, så kan du måske koge dem alle sammen på en gang, så du dagen efter kan bruge dem til kartoffelmos eller pomfritter.\n- Du kan også nærmest sylte alt, hvis du ikke når at få det brugt. Syltede gulerødder smager jo meganice, siger hun.\nUdnyt din fryser\nSådan så Frederikke Grove Knutsens vinderret ud til DM i overskudsmad. - Gnocchi er ikke det mest smagsfulde i sig selv, men der var både kæmpe ramsløgskapers og almindelige kapers, løg og brunet smør og nogle meget intense tomater, der var helt tørrede. Det var meget intenst på smag, siger hun om sin ret, der også bød på friterede kartoffelskræller. (Foto: Frederikke Grove Knutsen © PRIVATFOTO)\nFår du alligevel købt mere, end du kan nå at spise, før maden bliver dårlig, har Frederikke Grove Knutsen også et råd.\nFrys det ned.\n- Jeg har købt en ekstra fryser, som står midt i det hele, for at smide så lidt ud som muligt. Jeg er ikke så pernitten med, hvad der kan fryses ned, siger hun.\nFrederikke Grove Knutsen fryser alt fra løgskræller, rodfrugter og porretoppe ned i en frysepose for senere at koge det ind til en grøntsagsfond. De fleste rester bliver faktisk gemt i det holdbarhedsudsættende vidunderskab.\n- Hvis der er noget, vi ikke lige får spist inden for eksempel en weekendtur eller ferie, så fryser vi det ned og tager det op igen, når vi kommer hjem. Det kan være alt fra en halv pakke pålæg, leverpostej eller ost, bare man undgår at fryse og tø den samme ting flere gange.\nDet samme gælder datovarer, som ofte er billige og gode at købe for også at mindske butikkernes madspild. Bliver de for gamle, før du når at spise dem, så frys dem og hav dem til gode senere, lyder rådet.\nLøsriv dig fra opskriften\nIfølge FAO går en tredjedel af alle verdens fødevarer tabt hvert år. Men du kan selv gøre noget for, at der ikke er for mange af dine madvarer, der ender sådan her. (Foto: Peter Dazeley © Dazeley/Getty Images)\n- Man behøver ikke nødvendigvis at bruge alt, der står i en opskrift. Jeg synes, man skal løsrive sig lidt og bruge det, man har, siger Frederikke Grove Knutsen.\nHun henviser til, at rigtig mange ingredienser kan undlades eller skiftes ud med andre, som er i samme kategori.\n- Nødder kan skiftes ud med andre nødder, rodfrugter med andre rodfrugter. Så hvis der i opskriften står peanuts, og du har mandler, jamen så brug mandler i stedet for, siger hun.\nDet samme gælder, hvis du har en opskrift med squash, aubergine, gulerødder og kartofler, og du kun har kartofler og aubergine i køleskabet.\n- Man kan sagtens bare tage lidt mere af det, man har, og undlade det, man ikke har, siger vinderen af DM i overskudsretter.\nBrug få råvarer og smag til\n- Vi overfører 3000 til vores madkonto hver måned, men så har vi tit 1000 kroner tilbage at kunne tage ud at spise for, fortæller Frederikke Grove Knutsen om hendes og kærestens madbudget. (Foto: Jason Tuinstra © Unsplash)\n- Det behøver ikke være fancy for at smage godt, og der behøver ikke være en ingrediensliste på halvanden side, for at det bliver et intenst måltid, fastslår Frederikke Grove Knutsen.\nDerfor er mange af hendes retter lavet på få ingredienser, så der er større sandsynlighed for, at alt bliver brugt op.\n- Jeg synes ikke, vi går på kompromis med smagen, selvom vi laver retter med meget få ingredienser som for eksempel pastaretten cacio e pepe.\nDet vigtigste er, at man giver sig tid til at smage maden til.\n- En ret med få ingredienser og salt og peber kan være vanvittigt kedelig, hvis ikke man får doseret det på den rigtige måde. Men hvis man giver sig god tid til at smage tingene til, og der er salt, syre og fedme, så behøver man ikke nødvendigvis en masse ingredienser eller krydderier, forklarer hun.\nTænker man lidt ekstra over mængden af de råvarer, man køber ind, kan det ikke bare være med til at reducere CO2-aftrykket eller mindske det store spild af mad - du får måske også flere penge på kontoen i sidste ende.\n- Penge kan være en stor motivationsfaktor for at komme i gang med at mindske madspild, men især i forhold til bæredygtighed og klima er det bare super vigtigt, at vi tænker over det, siger Frederikke Grove Knutsen.\nHar du lyst til at prøve Frederikkes vinderret, så er opskriften her:\nFødevarestyrelsen: 5 råd til at mindske madspild\nGem madrester og brug dem senere.\nVær opmærksom på holdbarhedsmærkningen – ikke alle varer skal i skraldespanden efter udløb.


De fleste ejendomme skal på et eller andet tidspunkt i gang med et større vedligeholdelses- eller forbedringsprojekt. En byggesag kan være meget omfattende og medføre mange spørgsmål fra udlejer og lejere. Nedenfor er forslag til at lette projektets gang.\nSkal vi administrere byggesagen?\nAdministration af en byggesag er ikke inkluderet i det faste administrationshonorar. Ønsker du at vi skal bistå, herunder med gennemgang af aftale med teknisk rådgiver og entreprenør samt meget andet, skal der derfor indgås en særskilt administrationsaftale. Vores byggeadministrationsaftale vil selvfølgelig indeholde en specifikation af, hvilke administrationsopgaver, der er indeholdt i den aftalte pris. Kontakt os, hvis du er interesseret i et tilbud.\nEr det nødvendigt med en teknisk rådgiver?\nVed større projekter, anbefaler vi som udgangspunkt, at du benytter dig af et rådgivende ingeniørfirma. Teknisk rådgiver står blandt andet for udarbejdelse af udbudsmateriale samt opfølgning under og efter projektets udførelse. Rådgiverens primære opgave er at sikre, at du får det du ønsker og betaler for, og at entreprenøren udfører arbejderne på bedst mulige og aftalte måde.\nØnsker du at vide mere, er du naturligvis meget velkommen til at kontakte os for yderligere oplysninger.


2012 august — Livet, friheden og…\nLivet, friheden og… » 2012 » august - blogs.berlingske.dk\nVol(d)smose - mens vi taler om støj i biografen...\n344 kommentarer\tHvorfor vandt VK-partierne valget i 2001? Bl.a. fordi Socialdemokratiet havde mistet jordforbindelsen, og helt glemt, at det var Danmark, man var sat til at forvalte - ikke et tilfældigt sted på jorden, hvor hele menneskeheden kunne hvile og se lammet og løven drikke af kilden side om side.\nI går eksploderede ... Læs resten Skrevet 21.08.12 8:51 under integration, Socialdemokraterne\n228 kommentarer\tStedet var Bornholm, nærmere betegnet Åkirkeby. To unge VUere – jeg selv og den senere studievært og blogger Jarl Cordua – stod håbefuldt og delte pjecer ud under folketingsvalget. Det må have været i 1988. Endelig var der en mand, der gad lytte til os, og vi ivrede for vores ... Læs resten Skrevet 08.08.12 13:03 under Udlændingepolitik\n49 kommentarer\tDet er de færreste forundt at have Lykke Friis som guide rundt i Berlin på cykel. Synet af et sådant kuglelyn, og den lille charmerende Bichon Havanais, Winston, i cykelkurven, der drønede rundt i spidsen for vores cykelkaravane - den otteårige på cykel selv, dernæst den femårige bag på min, ... Læs resten Skrevet 01.08.12 10:19 under frihed, kultur, Københavns Kommune


Swinger Club Denmark Dildo Sex / Pigesex\nDk Frække erotiske fortællinger Døren åbner ind til swinger klubben og vi går ind i det første lokale. I baren falder vi hurtigt i snak med folk, der bliver snakket om sex fantasier. Du mærker en tunge på dit ene bryst, mens dildoen kører ind i dig, du skriger, knep mig nu hårdt din luder, hvorefter du kommer i en kæmpe. Men også en klub, der handler om meget mere end sex. Lokalavisen. dk: Regionale nyheder & lokale nyheder fra Politikens Lokalaviser Se billedgalleriet fra swingerklubben øverst til højre her på siden. Derudover en galge, en enorm dildo og flere uidentificerbare ting for en, der ikke er indviet i S/M -verdenen. Ejeren af swingerklubben viser rundt på 2. sal. Han nærmer sig indgangen til Hvad med piske, dildoer og andet sexlegetøj? Spørger Mange kører langvejs fra, ja, gæsterne kommer fra hele Danmark. Håndværkere er et hænge-ud-sted. Det er en swingerklub for gæster, der vil dyrke sex med andre.\nMedium røven vinder Den kvindelige røv har aldrig fået så kæmpe stor opmærksom i medierne, som den gør i netop disse år. Det samme gør sig gældende hvis en gæst møder op fuld ved swingerklubbens indgang. Mere fra JoanB Mere erotik til mænd, tak!! Vi har lavet en liste over indretningen af en typisk swingerklub. En gabestok forbinder mange med middelalderens afstraffelse af kriminelle. Jeg mødte en pige derinde, og vi fandt så sammen. Forsker: Danskerne er helt specielle på dette ene punkt - udlændinge forstår det slet ikke.\nEt ja til leg i aften, er derfor ikke er en fribillet til leg næste gang man mødes i swingerklubben. Da de går videre fortæller Torben om reglerne for at opsøge fysisk kontakt i klubben. Det var en rigtig god oplevelse, mødtes med et andet swinger par; Svar. Knalder alle ikke bare med alle, og mændene især, hvis nu ikke der lige er en kvinde?! Bedste beskyttelse imod sygdommen sker ved brug af kondom.\nPosted on 20-02-2017 20-02-2017 Author Karri Carrara


Linux på din Raspberry Pi - Raspberry.dk\nEn Raspberry Pi kan bruges til rigtigt mange ting, men i og med at det er en meget billig måde at få en lille maskine til at køre der hjemme, så er det at installere et Linux operativsystem på den et af de oplagte valg. Det vægter selvfølgelig også posivt, at en Raspberry Pi hverken larmer eller bruger specielt meget strøm – til gengæld går man lidt på kompromis med computerkraften i forhold til eksempelvis en Intel NUC, som dog også koster væsentligt mere.\nDer er flere muligheder at vælge imellem, hvis man ikke har lyst til at bruge det officielle image fra Raspberry Pi selv. Næsten alle de populære Linux distributioner har en arm udgave, som er nødvendig for at det kan afvikles på en Pi. Listen er lang og inkluderer blandt andet Debian, Ubuntu, Manjaro, Kali Linux, Kano OS, Gentoo og Fedora. Er man mere til BSD, så har FreeBSD og OpenBSD også understøttet Raspberry Pi i mange år efterhånden. Det kan være en god ide lige at undersøge, om lige præcis den Raspberry Pi-model som du har er understøttet, men fra Raspberry 3 og frem, er det som regel ganske lige til.\nDe forskellige distributioner har som regel ganske gode guides til hvordan man installere Linux på sin Raspberry Pi, men et godt udgangspunkt kan også være at gøre brug af Raspberry Pis officielle software Rasberry Pi Imager, til at installere på dit valgte medie. Præcis hvor nemt det er, kan du se i videoen herunder.


Smaragdgrøn Monday Morning af Slagt en hellig ko\nSmaragdgrøn Monday Morning\nDen nougatfarvede Monday Morning Cardigan viste sig altså at være ALT for stor. Fandens! Der var kun én ting at gøre og det var at lade være med at ærgres og i stedet glæde mig over, at garnet kan forvandles til noget andet på et senere tidspunkt. Måske Viften…\nMonday Morning Cardigan var jeg til gengæld ikke færdig med og jeg havde originalgarnet liggende i en smuk, smaragdgrøn farve, så der var ikke langt fra tanke til handling. Nu er jeg godt i gang… for anden gang.\nFarven synes jeg stadig er smuk, men jeg er i tvivl om, hvor vild jeg er med den til mig selv. Det må komme an på en prøve og så er der stadig kun ét at sige til Cascaden; den er en kæmpestor fornøjelse at arbejde med. Den glider glat og nemt på mine stålpinde og resultatet af anstrengelserne er et jævnt, smukt stykke strik. Man bliver glad i maven af det garn.\nSofaen kalder og med den lidt strik. Der er lang vej endnu.\n16. juni 2009 at 16:31\nPia, den er strikket i uld. Opskriften kan købes inde på http://www.ravelry.com og er engelsk. Jeg tror desværre ikke, at opskriften findes på dansk :-(\n16. juni 2009 at 10:49\nFin trøje og pasformen passer lige mig. Er det uldgarn den strikkes af?\nJeg har været inde på linket, men ikke fundet ud af hvor opskriften befinder sig. Nu er jeg heller ikke en ørn til det, og de engelske udtryk kender jeg heller ikke godt nok. Findes opskriften på dansk?\n11. juni 2009 at 07:08\nDet håber jeg, Hilde :-)\nNydeleg farge, denne blir fin!\n10. juni 2009 at 16:50\nPernille, jeg håber, at du får samme gode oplevelse, som jeg :-)\nAnette, tusinde tak for linket :-)\nMona, jeg anser mig selv for absolut at være amatør udi engelske strikkeopskrifter, så ja, jeg vil mene, at den er til at forstå, men naturligvis ikke uden en indsats for lige at lære de forskellige udtryk at kende :-)\n10. juni 2009 at 15:10\nMonday morning cardigan, wau hvor er den lækker, den ønsker jeg mig også. Er den engelske opskrift også til at forstå for amatører i “engelsk strik”? Er det bomuldsgarn du strikker i?\n10. juni 2009 at 10:41\nHej Liselotte og alle andre Cascade fans\nJeg har købt Cascade i england hos http://www.paviyarns.com. Det koster £4.95 = ca 43 kr. pr. bundt. Fragtprisen er ikke specielt dyr og betales efter vægt. De har også mange andre lækre ting!!\n10. juni 2009 at 08:06\nHvor er den bare smuk den farve. Det ser så lækkert ud – cascaden, jeg har noget på vej i posten og glæder mig helt vildt til at få fingre i det :)\n10. juni 2009 at 07:21\nEt stykke strik, Peter… og ikke nogen kalender, der er begyndt at gå baglæns, selvom det ind imellem kunne være praktisk :-)\n9. juni 2009 at 23:21\nNåå strik tøj — Jeg troede lige at min kalender gik forkert ;-)\n9. juni 2009 at 22:34\nJanne, den skal nok ende smukt… engang ;-)\nSus, den så jeg ikke. Den må være gledet forbi mine øjne og det er jeg da ked af. Jeg siger tak og noterer straks, for jo, jeg bruger såmænd også biblioteket :-)\n9. juni 2009 at 21:39\nLiselotte, jeg skrev i kommentar forleden dag. Jeg ved ikke, om du så det. Jeg var på biblioteket og så en bog, jeg er sikker på lige er dig:\nBeyond the square crochet motifs . Palcering 64.65\nEn bog med 144 hæklede firkanter, femkanter, sekskanter, cirkler mm i fantastisk flotte farver.\nJeg ved ikke, om du bruger biblioteket?\n9. juni 2009 at 21:13\nUh, det bliver spændende at se.. Jeg tror nemlig den bliver rigtig flot når du er færdig. Halvvejs billeder er vi også glade for :D Bare sådan hvis du synes du vil dele ;-)\nEllers god fornøjelse med strikkeriet :-)\n9. juni 2009 at 21:10\nJanne, det var da ærgerligt, men ikke mere, end jeg er startet forfra :-)\nPlissé tager hårdt på arme og skuldre, så den skrider langsomt fremad med gode pauser mellem pindene :-)\n9. juni 2009 at 21:02\nÆrgeligt når man nu er så langt med en trøje. Håber den næste passer bedre!\nHvordan går det forøvrigt med den Plissé du havde gang i? Den er jeg så spændt på :-)\n9. juni 2009 at 20:34\nSolveig, jeg vil foreslå Oline, at hun skal trævle mit garn op så – og henvise til dine døtre, som godt gider ;-)\nKaren, Cascaden er vidunderlig og holder sig pænt selv ved intens brug. Jeg slider mine trøjer konstant og de er stadig pæne :-)\nVita, jeg er konstant i gang med piskefløden ;-)\n9. juni 2009 at 20:11\nKom nu bare i gang med det piskefløde, bettefis!\n9. juni 2009 at 20:02\nOK glem hvad jeg sagde – har lige googlet forhandlere og fundet flere i EU! Gad vide hvorfor jeg ikke fandt dem sidst? :)\n9. juni 2009 at 20:00\nUhh jeg synes den farve er sååå lækker, det er en af mine yndlingsfarver :)\nKom faktisk ind for at se om du fik strikkefastheden til at passe..jeg må give dig ret i at Cascade er superlækkert – det ville være dejligt med en europæisk garnpusher (kan du høre at jeg fik smæk af tolden sidst?)\nDet blir meir strikkeglede;.) når du brukar garnet om att…… Eg brukar å få eldste jenta til å rekke opp att, så kan eg strikke på nytt;.)


LEDER: Masser af succes..og dét, der skal til - Fynsk Erhverv\nLeder • 23/10/2013\nVi har dedikeret resten af efteråret til at sætte spot på succes – og hvordan vi opnår den.\nLEDER: Her på Fyn er vi ofte lidt for gode til at tale om, hvad der ikke fungerer, hvad der ikke lykkes – og at andre må gøre noget ved det. Hos Fynsk Erhverv synger vi ikke med på den sang.\nVi ønsker derimod at være konstruktive og skabe positive synergier blandt vores medlemmer: De fynske virksomheder. For når vores medlemmer har succes – så har vi det også.\nVi har derfor dedikeret resten af efteråret til at sætte spot på netop succes – og hvordan vi opnår den.\nAllerede nu på torsdag kan du møde fire succesfulde virksomhedsledere, som på inspirerende vis fortæller om, hvorfor og hvordan de er lykkedes med deres virksomheder. Det sker til årets Blærerøvsaften.\nMen forretningssucces kommer som bekendt ikke ud af ingenting – det kræver ikke mindst en klar strategi, hårdt arbejde og en god portion viljestyrke. For slet ikke at tale om en god bestyrelse! Derfor har Fynsk Erhverv indgået en samarbejdsaftale med BoardInnovators og tilbyder nu et helt bestyrelsesunivers, der giver de fynske virksomhedsledere og bestyrelsesmedlemmer adgang til unik viden, der styrker såvel de personlige som faglige kompetencer og giver rum for såvel netværk, videndeling som bestyrelsessimulering. Vi lægger ud med en bestyrelsesuddannelse i særklasse, hvor modul 1 tages i Fynsk Erhverv og modul 2 på University of Cambridge i England i foråret 2014.\nForretningssucces er også afhængig af nogle fornuftige rammevilkår. Tirsdag d. 22. oktober kigger Odenses borgmester, Anker Boye forbi til en uformel dialog med Fynsk Erhvervs medlemmer om budgetforlig, rammevilkår – og en øremærket erhvervs- og vækstpulje på 100 mia.kr. Benyt dig af lejligheden og giv din mening til kende. Det får du også mulighed for, når vi den 11. november sætter spidskandidaterne til Odense Byråd stævne, og med politisk redaktør Elisabet Svane som moderator stiller skarpt på erhvervslivets forhold i Odense Kommune.\nVi runder efteråret af med en ny version af det traditionelle Agerhønsegilde, hvor du bl.a. kan glæde dig til at møde erhvervsmanden Morten Albæk (Vestas), som giver sit kvalificerede bud på, hvordan du som erhvervsleder opnår succes. Og ved samme lejlighed overrækker vi den ypperste erhvervspris på Fyn, nemlig Tietgenprisen, til en visionær, fynsk erhvervsleder m/k, som har gjort sig særligt bemærket inden for fornyelse, innovation og nytænkning.\nVelmødt til efterårets inspirerende arrangementer, hvor networking som sædvanligt er i højsæde.\nDirektør, Fynsk Erhverv\nDebat: Tilbagerulning af arveafgift vil bremse omstilling og vækst\nRegeringen har bebudet, at den vil tilbagerulle bo- og arveafgiften for virksomhedsarvinger, så den stiger fra de nuværende 6 procent til 15 procent. Bo- og arveafgiften er en særskat på ejerskifter mellem familiemedlemmer, og den tidligere regering vedtog at sænke...\nDirektørens tale ved translokation, Tietgen Business 2019\nAf direktør Jytte Reinholdt Til lykke – stort tillykke med veloverstået eksamen – den eksamen, der åbner døren til en karriere i erhvervslivet - i første omgang for at færdiggøre jeres erhvervsuddannelser, men også den eksamen, som giver jer et...


Man skal ikke have tilbragt mange minutter i det nye seniorbofællesskab på Hjørnegårdsstræde i Albertslund for at fornemme, at her skønt at være.\nSelvom det er placeret ikke langt fra alle storbyens tilbud, så ligger det nyopførte seniorbofællesskab i et roligt område omkranset af træer, andre grønne beplantninger, cykelstier og langt fra alt det, der larmer.\n69-årige Jens Jakobsen er en af de nye beboere, og han glæder sig over at bo blandt andre seniorer over 55 år. Foruden mulighederne for at dyrke fællesskabet er det netop roen i området, der tiltaler ham.\n”Det er rart at bo sammen med nogle i samme alder, fordi der er fred og ro. Vi er trætte på nogenlunde samme tid, så der er fuldstændig ro her,” siger han med et smil.\nSeniorbofællesskabet Hjørnegårdsstræde er nyopført, og beboerne i de 82 boliger fordelt i to forskellige udstykninger er stort set lige flyttet ind.\nEjendommene består af 2- og 3 værelseslejligheder eller rækkehuse og er opført i både moderne og praktisk stil, hvor der er taget højde for de udfordringer, som kan knytte sig til de forskellige perioder af seniorlivet.\n”Boligerne er fantastiske. Der er alt, hvad man har brug for,” siger Jens Jakobsen.\nBefolkningsfremskrivninger fra Danmarks Statistik viser, at der bliver flere og flere seniorer i Danmark. Frem mod 2040 ventes antallet af seniorer over 55 år at vokse med knap 18 pct., og ser man isoleret på borgere over 80 år, vil der allerede i 2030 være 59 pct. flere end i dag.\nDet vil uden tvivl skabe et endnu større pres for seniorvenlige boliger. Allerede i dag er der lange ventelister til landets seniorbofællesskaber, hvilket Koncenton og vores udlejningsafdeling, Go’Bolig, har mærket tydeligt.\n”Vi oplevede en enorm efterspørgsel efter seniorboligerne. Allerede før ejendommene stod færdige, var alt udlejet, og med mere end 400 på venteliste må vi bare sige, at vi har ramt et hul i markedet,” fortæller partner og investeringsdirektør i Koncenton John Sloth.\nAt der generelt er et behov for flere seniorboliger, er Jens Jakobsen enig i.\n”Der mangler seniorboliger. Vi er den store årgang fra 1952 og frem. En tsunami af gamle. Der mangler steder at bo,” siger Jens Jakobsen.\nSeniorbofællesskabet i Albertslund er ejet af de investorer, der har investeret i ejendomsfonden Koncenton Seniorboliger A/S, hvor der er blevet investeret for samlet mere end en halv mia. kr. Det er bare et af foreløbig fire seniorboligfonde hver med investeringssummer på mere end en halv mia. kr.\n”Responsen fra lejerne viser, at vi har set rigtigt med seniorboligprojekterne. For en investor, der sætter pris på solide afkast og lav risiko, er det bare uhyre interessant at udbyde noget, der efterspørges i så høj en grad,” siger John Sloth.\n>Vil du gerne bo i vores seniorboliger? Så kontakt vores udlejningsafdeling Go'Bolig\nEfter færdiggørelsen af seniorbofællesskabet i Albertslund har Koncenton en række nye fællesskaber på vej. Det gælder eksempelvis Bendixminde ved Odder syd for Aarhus og Pulsen i Musicon-bydelen i Roskilde, der begge er en del af ejendomsfonden Seniorboliger A/S.\n”Vi ved fra undersøgelser, at ensomhed er en bekymring for rigtig mange seniorer. En af årsagerne til seniorbofællesskabernes store succes er, at de er indrettet med fællesskabet for øje, så man har alle mulighederne for samvær med andre seniorer,” siger John Sloth.\nDet betyder, at de nye seniorbofællesskaber indrettes med eksempelvis fællesrum, orangeri, fælleshaver, hobbyrum og andet, der indbyder til at dyrke det sociale.\nDet gælder også i seniorbofællesskabet Hjørnegårdsstrædet, og selvom Jens Jakobsen kun har nået at bo kort tid i sin nye bolig, så er han meget begejstret.\n”Alt i alt er det begge tommelfingre op. Det må man sige,” lyder det fra Jens Jakobsen.\nKoncenton udbyder lige nu seniorboligprojekt Koncenton Seniorboliger IV, hvor man som investor får en forventet årlig forrentning af den investerede kapital på gennemsnitligt 8-9 pct. over en periode på 10 år.\nAfkastforventningen er baseret på de løbende lejeindtægter, hvor eventuelle værdistigninger på ejendommene vil være at betragte som en økonomisk upside.\n>Læs mere om Seniorboliger IV her


Tag Heuer, Intel og Google klar med smartwatch i titanium - Computerworld\nTag Heuer, Intel og Google klar med smartwatch i titanium\nDet er ikke kun it-firmaer som arbejder med smartwatches. Det klassiske ur-firma Tag Heuer er sammen med Intel og Google klar med et ur i et mere klassisk design. Mød det her.\n10. november 2015 kl. 15.05\nSynes du de eksisterende smartwatches er grimme dimser med mere fokus på teknologi end design? Så er løsningen måske her: Uret, som er resultatet af et samarbejde mellem Google, Intel og urfirmaet Tag Heuer.\nTag Heuer Connected er bygget af letvægtsmetallet titanium og leveres med en urrem af sort gummi.\nUret kommer ved lanceringen til at koster 1.500 dollar eller cirka 10.500 kroner.\nTil sammenligning kan du købe det billigste Apple Watch for 3.100 kroner, mens andre Android Wear ure koster fra cirka 2.000 kroner. Til den pris får du til gengæld tre unikke urskiver designet af Tag Heuer og en række dedikerede apps rettet mod golf og racerløb, som tilsyneladende er de typiske weekendaktiviteter for ejere af Tag Heuer-ure.\nUret har fire gigabyte hukommelse og er udstyret med Intel Atom processor Z34XX og kan forbindes til omverdenen via Bluetooth og Wifi.\nUret er netop blevet lanceret i USA og skulle kunne købes i Europa i den kommende uge.\nLæs også: Efter 6 uger med Apple Watch - her er vores endelige dom


Kommunikationsforum | ”Danmark har fået en grå regering” skrev Politikens mangeårige redaktør for lederkollegiet Lars Trier Mogensen i 2011. ”Regeringen mangler ikke alene en ny fortælling om forandring, men virker helt i lommen på gamle embedsmænd”. Pressen og særligt Politiken har længe sukket efter politikere, der turde sætte sig i spidsen for deres bureaukratier. Nu har piben fået en anden lyd; nu er det embedsværkets interesser, Politiken varetager. | | Kasper Fogh Hansen\nRegeringen i lommen på pressen\n”Danmark har fået en grå regering” skrev Politikens mangeårige redaktør for lederkollegiet Lars Trier Mogensen i 2011. ”Regeringen mangler ikke alene en ny fortælling om forandring, men virker helt i lommen på gamle embedsmænd”. Pressen og særligt Politiken har længe sukket efter politikere, der turde sætte sig i spidsen for deres bureaukratier. Nu har piben fået en anden lyd; nu er det embedsværkets interesser, Politiken varetager.\nJustitsministeriet er en hadegave. Tillykke. Polfoto.\nDen sidste tid har den socialdemokratiske kronprinsesse måttet igennem en større pressestorm. Hun beskyldes for at have været en bisse over for sine embedsmænd først i Beskæftigelsesministeriet og nu i det justitsministerium, som ligner en decideret hadegave. En sump af nødløgne, uanvendelig ministerbetjening – og det, som Henrik Dahl engang beskrev som det mest problematiske karaktertræk i nutidens børn: Ubegrundet selvtillid (og oppustet selvfølelse).\nJustitsministeriet har udover den håbløst argumenterede offentlighedslov, løgnen til Folketinget og sin snagen i Pia Kjærsgaards kalender et decideret tillidsproblem over for Folketinget bredt, hvor man mener, at ministeriet er for langsomt, ikke prioriterer Folketingets processer og generelt ved bedre. DF’s retsordfører Peter Skaarup hilser det velkomment, at Mette Frederiksen vil rydde op og påpeger mangeårige problemer med Justitsministeriet, der beskyldes for at have en syg kultur. ”Jeg er overbevist om, at Mette Frederiksen gør det af det bedste hjerte, når hun prøver at rydde op i Justitsministeriet, og hun har min fulde opbakning. Det kan nemt give noget knas i en periode mellem politikerne og embedsmændene. Men så må vi tage det med”, siger SF's retsordfører Karina Lorentzen Dehnhardt. Taler man med ansatte fra andre ministerier, har man kunnet observere en vis skadefryd over, at der nu endeligt var nogen, der gik til justitsen. Alle andre end samfundets nyeste offersopran, fagforeningen DJØF, mener, det er meget tiltrængt.\nParagrafskuffen er trukket ud. Nu skal der ryddes op i Justitsministeriets embedsværk. Getty Images.\nDet er på denne baggrund, at Politiken i den forgangne uge har viderekolporteret embedsværkets anonyme kritik af deres nye minister. Uden på nogen måde at udøve en kildekritik af de mennesker, der helt åbenlyst har en interesse i at få svækket og stækket den minister, der også i sit tidligere ministerium ruskede godt og grundigt op i embedsværket. For den oprydning, der skal til i Justitsministeriet, bliver større end bare den indledende dekapitering: Forflyttelsen af departementschefen. Der er en række forhold, som gør, at pressen – og særligt Politiken – må spørge sig selv, om ikke man med den kampagne er blevet DJØFokratiets tjener i stedet for demokratiets vagthund.\nDJØFokratiets tjener i stedet for demokratiets vagthund?\nFor det første: Hvad er det egentlig, Mette Frederiksen har gjort eller sagt og til hvem? Hun karakteriseres som hysterisk – men på hvilken baggrund? Ikke anden end anonym kritik. I skrivende stund er det eneste, vi ved, at en gruppe embedsmænd har fået en offentlig skideballe for helt utilstrækkelig ministerbetjening op til et særligt giftigt samråd. Ingen, som har hørt, hvad det drejede sig om, er i tvivl om, at ministeren havde en god sag.\nOg ingen er vist i tvivl om, at Justitsministeriet har meget store problemer med professionalismen, Folketingets ordførere bakker som sagt, fra højre til venstre, op om en reform af et ministerium, som Rigsrevisionen (!) gud hjælpe os alle sammen lige har beskyldt for at være direkte ”ligeglade med mennesker”. Tak for kaffe.\nI den kontekst skal vi huske på, at vi har haft mange politikere, som har været berømte eller berygtede for at have konfrontationer med deres embedsværk: Vi så Anders Fogh Rasmussen gå til Pui Ling Lau i Guldbrandsens film ”Fogh Bag Facaden”. Der går mange rygter om Bertel Haarder (Bertel Bims kaldte hans embedsmænd ham vist), om Lars Løkke Rasmussen, Lykketoft skulle have været hidsig engang – der er rygter om masser af politikere: Men er der noget som helst rimeligt belæg for at lave en kampagne om Mette Frederiksens ledelsesstil og temperament, langt ud over hvad nogen anden politiker har måttet bære? Og så tilmed baseret udelukkende på anonyme kilder i ministerier, som hun med folketing og regering i ryggen har vendt bunden i vejret på? Fraværet af konkretheder i kritikken af Mette Frederiksen får artiklerne om hende til at minde om malign sladderjournalistik.\nKun dårlige politikere lader apparatet stå uberørt. For så gør apparatet, hvad det plejer. Getty Images.\nI sin tid i Beskæftigelsesministeriet stod Mette Frederiksen for det, som man i business-lingo ville kalde en komplet 'turn-around': Styrelseschefer, departementschefen og sikkert andre medarbejdere er rokeret. Naturligt nok: Regeringens politik var en anden end den foregåendes, og danskerne havde peget på en regering, der ville gøre op med blandt andet det beskæftigelsescirkus, Venstres Claus Hjort Frederiksen havde stået fadder til. Og en minister skal jo sætte sit hold for at levere resultater.\nDer findes en våd drøm i DJØF-Danmark om, at man kan køre organisationen selv og lade ministeren om talerne. Men kun dårlige politikere lader apparatet stå uberørt. For så gør apparatet, hvad det plejer. Når embedsmænd, der har indrettet sig på et helt liv i det ministerielle spor, tilsidesættes, skubbes ud eller fjernes, har de det mærkeligt nok med at være utilfredse.\nMette Frederiksen stod netop for udrensning, oprydning og forandring i Beskæftigelsesministeriet. Herfra er der også anonyme kritikere. Hvordan kan Politiken eller andre medier give de mennesker, hun har skuffet og tilsidesat, lov til at skrive et karaktermord af hende som anonyme anklagere? Uden at vi ved, hvem det kommer fra, eller hvilket horn i siden de eventuelt har på en minister, der har omdirigeret ikke så få? For det er jo, hvad der er tilfældet i den sidste uges kritik af justitsministeren; man lader bureaukrater anonymt tilsvine den politiker, som mange af dem har oplevet som en sten på deres karrieresti. Det er risikofrit – og det er svag journalistik. Hvis der var et stort problem, mon så ikke man kunne finde bare ét eneste menneske, der vil lægge navn til sine beskyldninger? Det er fint nok at bruge anonyme kilder i et mix med 'rigtige' kilder. Men uden 'rigtige kilder bliver det til én stor insinuation.\nHvor er det menneske, der vil lægge navn til sine beskyldninger? Getty Images.\nDet er blevet udlagt som noget usædvanligt, at embedsmænd taler anonymt om deres politikere. Det passer ikke. Hver gang, der skal lukkes en ambassade, er der anonyme kilder i Udenrigsministeriet, der mener, at nu er der skåret helt ind i benet, og at det bliver en katastrofe for Danmark. Bare se, hvad Nick Hækkerup måtte igennem i et forsvarsministerium, der mente, det var SÅ forfærdeligt, de skulle rette ind efter en folkevalgt. Når et ministeriums (eller anden offentlig myndigheds) hierarki, magtstruktur eller økonomi bliver udfordret, så spiller bureaukraterne OGSÅ deres kort i offentligheden.\nModerne, offentlige topledere har også en kontakt med pressen; der spinnes, lækkes, produceres dokumenter, der viser, hvad de ønsker og så videre. Nogle gange mere subtilt end andre; men apropos Justitsministeriet er det ikke længe siden, medarbejderne i PET fyrede deres egen chef ved systematiske læk til Ekstra Bladet. Embedsmænd er mere end noget andet magtmennesker, der lever i en verden, hvor man bliver målt på indflydelse, og i det her tilfælde ser det ud, som om Politiken agerer nyttig idiot for et justitsministerium, der er i granatchok over at have fået en minister og ikke længere bare en talsmand. Sagen er, at den forestående oprydning i Justitsministeriet som ALLE er enige om, er nødvendig, vil gå ud over en del jurister i elfenbenstårnet. Det er et journalistisk svigt at give dem anonymitet og åben mikrofon.\nFaktum er, at den danske embedsstand har landets største job- og lønsikkerhed, de er særdeles godt lønnet, laver de fejl, er det ministeren, der tager kuglen (bare spørg Christian Friis Bach). De skal ikke også have fuld anonymitet, blind tillid og retten til at karaktermyrde de politikere, der udfordrer deres magt og karrierer.\nPressen – og særligt Politiken – har i hvert fald tidligere efterlyst politikere, der ikke gik i et med deres embedsværk .Når de så endelig får det, in casu Frederiksen, lader de embedsværket karaktersnigmyrde politikeren. Politiken er da virkelig kommet på DJØFokratiets side. Det er lose-lose at være politiker; enten er de for inkompetente til at kunne lede deres bureaukratier, og skulle det modsatte være tilfældet, lader vi utilfredse bureaukrater karaktermyrde dem anonymt og risikofrit i spalterne. Undskyld: Men det er simpelthen en gratis omgang for både avisen og for det permanente embedsværk. Det ligner en sladderkampagne fra tilsidesatte DJØF’ere, som Politiken og andre danske medier lige har hevet Mette Frederiksen igennem.\nLæs også Mads Kastrups analyse i Berlingske\nDen tredje mand - Meget tyder på, at det nuværende arbejdsbegreb ikke er tilstrækkeligt vidtfavnende til at ru...\nMinistre må godt reklamere - Videnskabsminister Helge Sander (V) må gerne reklamere for navngivne firmaer. Det mener man i IT-Brancheforeningen, som ...\nMediemøllens onde spiral - I øjeblikket har alle noget kritisk at sige om den nye offentlighedslov. Men i virkeligheden er det tillidskløften melle...


Bus forulykket på Laugøvej: Jord, græs og sten røg ind i bussen · Netavisen Gribskov\nBus forulykket på Laugøvej: Jord, græs og sten røg ind i bussen\nJord og græs dækkede både sæder og gulv efter ulykken. (Foto/Video/Tekst: Allan Andersen)\nVed uheldet ramte bussen overkørslen ud til marken, og dette sendte en stor mængde jord ind i bussen med stor kraft, da bussens hjørne pløjede gennem overkørslen. Utroligt nok kom ingen mennesker noget alvorligt til ved ulykken. (Foto: Allan Andersen)\nJord og græs dækker både sæder og gulv, og det har næppe været en behagelig oplevelse for passagererne eller buschaufføren. (Foto: Allan Andersen)\nDet har tydeligvis været en voldsom oplevelse for chauføren, denne slap dog helt uskadt fra ulykken oplyser Nordsjællands Politi. (Foto: Allan Andersen)\nBussen var i mindre god stand efter den uheldige tur i grøften. (Foto: Allan Andersen)


Installation og service på specialmaskiner foregår virtuelt fra Slagelse til resten af verden | Odin Engineering\n16.12.2020 08:53:18 CET | Odin Engineering\nMaskinarbejder Bjarne Andersen, servicechef Simon Friis og direktør Mads S Rasmussen gør en leverance klar. Billede kan benyttes ved omtale af ODIN Engineering\nODIN Engineering nøjes ikke med at bygge de mest utrolige forretningskritiske specialmaskiner til store internationale produktionsvirksomheder. Når maskinerne er testet og godkendt af kunderne på maskinfabrikken i Slagelse, bliver de pillet fra hinanden og udskibet til destinationen.\n”Indimellem sender vi et helt anhængertræk, en række togvogne eller en stor skibscontainer om på den anden side af jorden. Og nu har vi lært, at vi ikke hver gang behøver at sende serviceteknikere med. Både montage og en del service kan klares online. Ringer en kunde for eksempel fra Asien, kan vores serviceteam guide kundens egne teknikere og servicemedarbejdere via videokonference,” fortæller Service & Installation Manager hos ODIN Engineering, Simon Friis.\n”Rejserestriktionerne gør, at vi nu har væsentlig mindre bemanding af montører til installations- og serviceopgaver på site i udlandet. Med fjernsupport kan vi være i gang, så snart vi har de rigtige reservedele og en god internetforbindelse derude, hvor der er behov for vores assistance. Uanset om det er planlagt service eller akut support. Jeg kan kun forestille mig, at fjernsupporten er kommet for at blive,” fortæller Simon Friis.\n”Vi holder virtuelle mødesessioner med kamera og instrukser, så kunderne bliver vejledt i at udføre installations- og servicearbejde på deres egne produktionsanlæg. Det fungerer rigtig godt med vores kunder i eksempelvis USA, som giver os meget positive tilbagemeldinger,” siger Simon Friis.\n”Vi bruger en app i serviceafdelingen, hvorigennem vi registrerer alle opgaverne og koordinere vagtordninger internt i teamet. Det gør det lettere for os at koordinere internt, og vi skiftes til at passe fjernovervågningen og distancetelefonen for akutsager, så vi lynhurtigt kan oprette servicesager, når kunderne får behov for det,” siger Simon Friis. Han peger også på online videomøder, som en effektiv virtuel løsning, der gavner serviceafdelingen:\n”Teams er nærmest blevet vores primære kommunikationsmiddel. Det er særligt brugbart til ugentlige møder og til at koordinere med andre afdelinger eller lave aftale internt i serviceafdelingen. Men vi bruger det også, når vi taler med leverandører og vores udenlandske kunder.”\n”Lige da jeg blev ansat, var mit førstehåndsindtryk af ODIN, at vi er nørdede, innovative og meget specialiserede i det, vi laver,” lyder det fra Simon Friis, som fortsætter:\n”Vi designer og opfinder maskiner og tager altid imod nye udfordringer fra kunderne. Står der ODIN på maskinen, kan man altid regne med holdbarheden, da mange af vores specialmaskiner kan køre uden problemer i årtier.”\nSpecialiseringen er dybt forankret i kulturen hos ODIN Engineering, som ifølge Simon Friis også gør virksomheden bomstærk på serviceområdet:\n”Flere af mine kollegaer har været her i mange år og kan derfor trække på en stor specialistviden om maskinerne. Samtidig har vi en flad struktur i virksomheden, hvor der er kort vej fra medarbejderne til ledelsen. Det betyder, at vi kan træffe hurtige og kompetente beslutninger i arbejdet med service på kundernes specialmaskiner.”\nEngineeringIndustriel serviceODIN EngineeringSpecialmaskiner\nSimon Friis. Billede kan benyttes ved omtale af ODIN Engineering


Sommerhus Hardbakke| Lej nemt og billigt sommerhus og hytte i Hardbakke\nHvis du lejer dit sommerhus i Hardbakke med Campaya Sommerhusudlejning er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler sommerhuse og hytter i Hardbakke på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som udlejerne selv udlejer dem for. Hele formålet er at gøre det så nemt som muligt for dig at finde den perfekte indkvarteringsløsning til ferien i Hardbakke.\nFind den helt rigtige hytte i Hardbakke\nI kan hurtigt og nemt danne jer overblik over hytterne i Hardbakke fra de mange forskellige udlejere herunder, hvor alle indkvarteringsmuligheder er oplistet. Hvis I finder en hytte Hardbakke, som I gerne vil kigge nærmere på, klikker I bare på den, hvorefter I bliver sendt videre til en side med al information om huset. Her kan I blandt meget andet blive klogere på, hvor langt der er til vandet, hvad det koster i jeres ønskede lejeperiode, hvor mange senge og værelser der er og meget, meget mere.\nHvis I får brug for gode råd eller andet, når I er på jeres ferie i hytte Hardbakke, er I også meget velkomne til at kontakte os, så guider vi jer i den rigtige retning og finder en løsning. Vi står selvfølgelig også til jeres rådighed efter jeres ferie i sommerhus Hardbakke, hvis I måtte have spørgsmål. Vi gør kort sagt alt, hvad vi kan for at give jer en god oplevelse i sommerhus Hardbakke.\nHos Campaya Sommerhusudlejning har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores sommerhussøgemaskine og finder det perfekte sommerhus i Hardbakke, og når I snakker med os i telefonen.\nCampaya Sommerhusudlejning er en digital virksomhed med lokal tilstedeværelse. Når I lejer et feriehus eller en ødegård Hardbakke gennem os, lejer I det fra en af vores mange partnere, som er forankret i det lokale. Det betyder, at I har en sparringspartner i lokalområdet, og I henter og afleverer fx nemt jeres nøgle ved en af vores lokale samarbejdspartnere. Det fremgår mere præcis af de rejsedokumenter, I modtager, når I har booket. På den måde får I både det fulde overblik over udvalget, ligesom I får den lokalforankrede service og imødekommenhed hos vores mange lokale samarbejdspartnere.\nDer findes feriehuse og hytte i Hardbakke og omegn for enhver smag. Vi har ødegård Hardbakke leje billig, særligt hvis I er tidligt ud. Oftest har I nemlig et meget større udvalg, hvis I lejer tidligt, og så bliver det lettere at finde et billigt sommerhus Hardbakke. Vi har luksus sommerhus Hardbakke. Vi har fx flere sommerhus med spa i Hardbakke, ligesom vi har gode muligheder for at finde et hus til et weekendophold Hardbakke til jer. Hvis I har brug for råd og vejledning i processen, er I meget velkomne til at kontakte vores kundeservice, som meget gerne hjælper jer videre. Et sommerhus, eller en stuga som det kaldes i vores broderland, er ideel til et weekendophold Hardbakke i de skønne omgivelser. Hvis I har lyst til en romantisk ferie er en hytte med spa i Hardbakke helt oplagt. Findes der noget bedre end at hygge i hytten med lidt champagne og så ellers en tur i spabadet, hvor I fodrer hinanden med chokoladeovertrukne jordbær? Hvis I tager i sommerhus med spa i Hardbakke kan spabadet selvfølgelig også “bare” bruges som et afslapningssted, hvor I kan læne jer tilbage i boblerne og måske hygge med en god bog. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Hardbakke.\nHvis der ikke er et sommerhus Hardbakke, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved. På den måde vil I i mange tilfælde kunne finde et feriehus, som lever op til jeres ønsker.


Hvis du har ansatte i din bedrift, er det et lovmæssigt krav, at I har en ansættelseskontrakt, der som minimum regulerer de forhold, der er angivet i Ansættelsesbevisloven. Vi kan hjælpe med at få ansættelseskontrakterne på plads i din virksomhed, herunder tjenesteboliger og skattemæssige forhold. Det er også vigtigt, at aftaler om afvikling af overarbejde og overholdelse af arbejdstidsregler er beskrevet i kontrakten, for at forhindre at den ansatte arbejder mere, end det er lovligt i henhold til Arbejdstidsdirektivet.\nHvis du har udenlandsk arbejdskraft, er der også flere lovmæssige krav, som skal opfyldes af dig som arbejdsgiver overfor det offentlige.\nOverarbejde kan være kilde til konflikt med en afskediget tidligere medarbejder, hvor du kan risikere at blive mødt med at krav om udbetaling for overarbejde mange år tilbage. Hvis du ikke er enig i kravet, bør du ikke betale noget krav, uden at den ansatte præcist kan dokumentere og bevise overarbejdet.\nOvertrædelse af ansættelsesretlige krav medfører ofte større økonomiske godtgørelser til en tidligere medarbejder (som ikke er fradragsberettiget for dig som arbejdsgiver), så det er ofte en god ide at koncentrere sig om at få forholdene på plads fra start.\nVælger en afskediget medarbejder at gå til sin fagforening, fremsætter fagforeningen ofte urealistiske krav mod dig som arbejdsgiver, og vi anbefaler, at du tager kontakt til os, før du indgår i en dialog med fagforeningen eller den tidligere medarbejder. Vi er ofte med i forhandlingerne, hvorefter kravene enten frafaldes, eller reduceres meget.\nChef for Jura


DeLonghi KG79 kaffekværn - En robust men utraditionel udseendet kværn\nHome » Bolig » Kaffekværne » DeLonghi KG79 kaffekværn\nDeLonghi KG79 er en robust men noget anderledes i udseendet kaffekværn. Den har en firkantet klodes udseende. Tag dog ikke fejl denne kværn kan klare jobbet for dig. Den har 2 forskellige justeringsmuligheder:\nFor enhver kaffeentusiast er der mulighed for at justerer finheden af formalingen med 12 forskellige niveauer.\nKværnen indeholder desuden indstillingen til en specifik antal kopper. Det eneste du skal gøre er at indstille den mellem 2-12 kopper. Derved formaler den præcis den mænge bønner der skal til. Det eneste du skal sørge for er, at der er nok bønner i beholderen. Selve beholderen kan rumme op til 120 gram bønner.\nDeLonghi KG79 består af en rustfri stålkværn, der sikrer at du hver eneste gang få hurtigt og effektiv malet dine bønner. Med den transparente låg, har du altid mulighed for at følge med i hvor mange og meget dine bønner bliver malet.\nKværnen her er udviklet til at male bønner til espressomaskinen, kaffemaskinen eller stempelkanden. Med en nem og aftagelig kaffebeholder har du altid den formalet kaffe et sted.\nMaskinen står desuden solid og balanceret med sine skridsikre fødder.\nEffektiv kaffekværn fra Delonghi i høj kvalitet.\nEn flot kaffekværn, der er nem at betjene.\nModelnavn DeLonghi KG79\nKapacitet 120 g kaffebønder\nHøjde (cm) 26,0\nBredde (cm) 13,0\nDybde (cm) 16,0\nDerfor anbefaler vi DeLonghi KG79 kaffekværn\nItalienske virksomhed DeLonghi’s svar på en kaffekværn er modellen KG79. Den er behagelig og nem at bruge og egner sig utrolig godt til enhver nybegynder på området. Prisen er i den lave ende derved behøver man ikke til de dybe lommer.\nKaffekværnen er blevet testet ved flere forskellige lejligheder og resultat er ensartet. Den klarer sig rigtig godt i Helsingborg Dagblad, Råd & Rön samt det danske test magasinet Tænk.\nBrugerne er ligeledes glade for denne kværn. Dette kan ses hos KitchenOne hvor den har fået 4.33 stjerner ud af 5 og hos Amazon har den høstet 4.1 stjerne ud af 5 fra i alt 725 forbrugere i skrivende stund.\nKværnen er en af de mere populære af slagsen da den både er brugervenlig, nem at anvende og meget robust.\nEn god og nem kaffekværn at starte med hvis man en god kop stempelkaffe, filterkaffe eller espresso.\nSe en video om kaffekværnen DeLonghi KG79.\nEn lille men robust kaffekværn. Der er 2 muligheder for justering af kværnen. På siden hvor du kan vælge hvor fint bønnerne skal males og i fronten hvor der kan vælges antal kopper. Alt i alt en kaffekværn der klare jobbet.\n12 indstillinger fra grov til fin\nOp til 12 kopper ad gangen\nKlodset at se på