Forslag til kommuneplantillæg 05 brk temaplan for vindmøller by PlanEnergi - issuu\nMiljørapport, temaplan for vindmøller – 2016. Tillæg nr. 05 til Kommuneplan 2013 for Bornholms Regionskommune\nMiljørapport Temaplan for vindmøller - 2016 Tillæg nr 05 til Kommuneplan 2013 for Bornholms Regionskommune\nMiljørapport, temaplan for vindmøller\nFørste udkast af denne miljørapport inklusive beskrivelser og vurderinger er udarbejdet af Planenergi, Benedicte Voltelen, Anders Lou Bendtsen og Susan Jessien i juni 2015, og den endelige reviderede udgave er udarbejdet af Bornholms Regionskommune med bistand fra Orbicon A/S i april 2016. Revisionen har primært bestået i fjernelse af krydsreferencer til endeligt fravalgte områder, ændringer i områdeafgrænsninger for især Skarpeskade og tilføjelse af Sæderegård, samt kvalitetssikring.\nReferencer • Bornholms Regionskommune (2013): Kommuneplan 2013. • Trap, J.P. (1955): Danmark, Bornholms Amt. • Miljøministeriet et al (2015): Danmarks Miljøportal • Miljøministeriet et al (2015): SagsGIS, Vindmøller • Smed, P. (1981): Landskabskort over Danmark • EUB-sekretariatet (2015). Strategisk Energiplan Bornholm\nIndledning ............................................................................................................................................................................... 4 Baggrund ................................................................................................................................................................................. 4 Metode ................................................................................................................................................................................... 5 0- alternativet ......................................................................................................................................................................... 8 Potentiel fremtidig produktion ............................................................................................................................................... 8 Generel vurdering ................................................................................................................................................................. 11 Vurdering af enkeltområder ................................................................................................................................................. 30 Afværgeforanstaltninger ...................................................................................................................................................... 53 Alternativer ........................................................................................................................................................................... 54 Sammenfattende vurdering.................................................................................................................................................. 54 Overvågning .......................................................................................................................................................................... 56 Referencer ............................................................................................................................................................................ 56\nIndledning Formål Formålet med denne miljørapport er at vurdere såvel de positive som de negative miljøkonsekvenser, hvis temaplan for vindmøller i Bornholms Regionskommune gennemføres. Formålet med temaplanen er, at udlægge rammeområder til opstilling af store nye vindmøller, med totalhøjder mellem 125 og 150 meter og udstikke rammerne for planlægning og retningslinjer for opstilling af nye vindmøller i kommunen.\nBaggrund og resumé Bornholms Regionskommune har i Energistrategi 2008 formuleret en vision om at øen er CO2-neutral i år 2025. Reference/1/. Mere strøm fra vindmøller er ét af handlingsforslagene i energistrategien. Landvindmøller er nødvendige for at realisere visionen, som i 2008 blev anslået til at være opfyldt ved en samlet bornholmsk mølleeffekt på 90 MW. Da det fortsat er betydeligt billigere at producere strøm fra landbaserede møller end fra møller på havet, og potentialet for at opstille kystnære havvindmøller har vist sig ikke at kunne udnyttes, er kommunalbestyrelsen indstillet på, at opgaven skal løftes ved at planlægge for landbaserede vindmøller. Planlægning for vindmøller på havet er en statslig opgave, da kommunerne ikke har beføjelser på søterritoriet. Yderligere information kan hentes på Energi-, Forsynings- og Klimaministeriets hjemmeside www.efkm.dk. Det er Regionskommunens målsætning gennem sin planlægning at støtte en udbygning af den bornholmske vindkraft. Temaplanen udpeger seks områder til opstilling af vindmøller med tilhørende retningslinjer. De seks områder kan rumme op til 19 vindmøller i alt med en totalhøjde på under 150 meter, en samlet kapacitet på knap 60 MW installeret effekt, og en årlig produktion på ml. 106 – 185 GWh, afhængig af vindudnyttelsen på den enkelte placering, se tabel 1. Herved øges den samlede installerede effekt inklusive de eksisterende vindmøllers bidrag til ca. 93 MW i 2025. Område\nV.14 Buskebro V.15 Egeby V.16 Elleby Gårde V.17 Ved Svartingedal V.18 Sæderegård V.19 Skarpeskade I alt\n3 2 rækker á 3 3 2 3 3 19\nSamlet effekt, MW*\n3,45 2,0 og 3,45 3,45 3,45 2,0 3,45\n10,35 16,35 10,35 6,9 6,0 10,35 59,1\nÅrlig produktion, GWh**\n18 – 32 29 – 50 18 – 32 12 – 21 11 – 18 18 – 32 106 – 185 GWh\n* Ved fuld udnyttelse af områdets kapacitet ** Årlig produktion ved 20 – 35 % udnyttelse af vindressourcen\nTabel 1: Områdernes kapacitet ved fuld udnyttelse\nFor at opfylde Bornholms Energistrategi 2008 om, at øen er CO2-neutral i år 2025, anslås det at der på Bornholm er behov for en samlet installeret vindmølleeffekt på 90 MW. Vindmøller vil i den samlede energistrategi være et nødvendigt supplement i kombination med andre energikilder, fx solenergi og flis. Der er senest beskrevet en række scenarier for omstillingen til vedvarende energi i Strategisk Energiplan Bornholm (2015). Vindmøllernes bidrag og andel afhænger af, hvilket energiscenarie man vælger at satse på, men i alle scenarierne udgør vindmøller et væsentligt og højt bidrag med en samlet installeret effekt på ml. 86 og 121 MW. Vindmøller udgør således et\nOpstillet kapacitet, installeret MW\n120 100 90 MW – Energistrategiens målsætning for installeret kapacitet fra vindenergi i 2025\nMax udnyttelse, 6 omr\nMin udnyttelse, 6 omr\nFigur 1, Samlet installeret MW for vindmøller på Bornholm i hhv. 0-alternativet og ved min og max udnyttelse af de 6 nye vindmølleområder\nnødvendigt supplement i omstillingen til vedvarende energi, og lader sig meget vanskeligt erstatte af andre energikilder. Ved at udpege nye vindmølleområder, er det midlertidigt muligt at nå Energistrategiens mål fra 2008 på de i alt 90 MW i 2025. Det vurderes at kapaciteten i de nye vindmølleområder vil kunne fastholdes, idet vindmøllerne her vil kunne udskiftes og genopstilles. De eksisterende vindmøller er dog for de flestes vedkommende af ældre dato, og kan derfor forventes nedtaget inden for en kortere årrække, hvorved op til 30 MW installeret effekt atter vil forsvinde inden for 10 – 15 år. Selv hvis temaplanens vindmølleområder udnyttes fuldt ud, vil målsætningen på 90 MW i 2025 derfor kun kunne nås midlertidigt, og vil allerede i 2031 være faldet til ca. 67 MW. Hvis der ikke planlægges for opstilling af nye vindmøller, vil de fleste eksisterende vindmøller kunne forventes udtjente inden for de næste 10 – 15 år, og den samlede bornholmske mølleeffekt forventes at blive reduceret til hhv. 18 MW i 2027 og knapt 7 MW i 2031 mod 36 MW i dag. Det vurderes, at eksisterende vindmøller ikke vil kunne udskiftes på deres nuværende placeringer, da vindmøller af den størrelse ikke længere produceres, og fordi der ikke vil være plads til udskiftning med større vindmøller på samme placering. Hvis denne plans forslag til nye vindmølleområder vedtages og udnyttes, vil den samlede mølleeffekt kunne øges med knapt 60 MW, hvilket i 2025 vil betyde en samlet kapacitet på forventet ca. 93 MW. Efter 2025 vil kapaciteten dog reduceres igen, i takt med at de ældre vindmøller nedtages, se figur 1. Planlægningen skal ske under størst mulig hensyntagen til natur- og miljøinteresser.\nMetode Miljøvurderingsloven Denne miljørapport er udarbejdet på baggrund af lov om miljøvurdering af planer og programmer (miljøvurderingsloven), Lovbekendtgørelse nr. 1533 af 10. december 2015 om miljøvurdering af planer og programmer. Ifølge loven skal planer omhandlende fysisk planlægning vurderes i forhold til miljøet. Lovens formål er at fremme en bæredygtig udvikling ved at sikre, at der foretages en vurdering af miljøkonsekvenser og en belysning af alternativer, mens planen er under udarbejdelse og politisk behandling. Loven indebærer, at offentlige myndigheder har pligt til at foretage en vurdering af planer, som kan få væsentlig indvirkning på miljøet.\nMiljøscreening I forbindelse med udarbejdelsen af Temaplan for vindmøller, Kommuneplantillæg nr. 05 til Kommuneplan 2013 for Bornholms Regionskommune, er der udarbejdet en screening i henhold til Lovbekendtgørelse om miljøvurdering af planer og programmer (LBK nr. 1533 af 10/12/2015). Screeningen giver anledning til, at der skal udarbejdes en egentlig miljøvurdering inklusiv Miljørapport.\nScoping - indhold af miljørapport Miljøvurderingens indhold er afgrænset gennem en intern proces, idéfasen for kommuneplantillægget og en høring af berørte myndigheder. Ud over den lovpligtige høring er udvalgte organisationer hørt, som dermed har haft lejlighed til at give input til miljøvurderingens indhold. Lov om miljøvurdering arbejder med et bredt miljøbegreb, der inkluderer miljøparametrene: den biologiske mangfoldighed, befolkningen, menneskers sundhed, fauna, flora, jordbund, vand, luft, klimatiske faktorer, materielle goder, landskab, kulturarv, herunder kirker og deres omgivelser samt arkitektonisk og arkæologisk arv, jf. lovens bilag 1. Grundlaget for vurderingen er en scoping, der fastlægger, hvilke af ovennævnte miljøparametre, der skal vurderes og analyseres i miljøvurderingen. For overskuelighedens skyld er de ovenstående miljøparametre i miljøvurderingen samlet under overskrifterne:       \nLandskab og kulturmiljø Naturtyper og -arter Vandmiljø Menneskers sundhed Klima og luftforurening Tekniske anlæg og trafik Socioøkonomiske forhold\nTemaplanen for vindmøller fastsætter på overordnet niveau retningslinjer og rammer for vindmølleområderne. Planforslaget er derfor også miljøvurderet på overordnet niveau og giver inputs til, hvad der særligt skal undersøges i VVM-fasen for konkrete vindmølleprojekter i de udpegede områder. I forbindelse med screeningen af vindmølleområderne er det konstateret, at der i den videre planlægning for vindmølleprojekter skal være særligt fokus på forhold som:        \nLandskabelig påvirkning Den visuelle påvirkning af kystlandskabet Påvirkning af turistområder og rekreative interesser. Visuelt samspil mellem eksisterende og planlagte vindmøller. Den visuelle påvirkning af kirker og kulturmiljøer Sikring af øens mange arkæologiske interesser Risiko for, at flagermus kolliderer med vindmøllers rotor Højdebegrænsninger og radarzone omkring Bornholms Lufthavn\nHøring af berørte myndigheder Med henblik på den endelige fastlæggelse af miljørapportens indhold og detaljeringsniveau har kort over undersøgelsesområder samt udkast til Bornholms Regionskommunes resultat af scopingen på baggrund af forhøringen og lovkrav været sendt i høring hos en række myndigheder og organisationer. Det drejer sig om:        \nTrafikstyrelsen / Bornholms Lufthavn Erhvervsstyrelsen Forsvarsministeriet Københavns Stift Bornholms Museum Bornholms Landbrug Danmarks Naturfredningsforening, Bornholm Dansk Ornitologisk Forening\nDer er modtaget høringssvar fra tre af de hørte. Det drejer sig om Københavns Stift, Erhvervsstyrelsen og Danmarks Naturfredningsforening. Bemærkningerne er gengivet nedenfor. Københavns Stift Stiftet oplyser, at det i forbindelse med miljøvurderingen bør belyses, i hvilket omfang forslaget påvirker kirker og deres omgivelser. Her tænkes på indblik såvel som udsyn i tillæg til øvrige eventuelle fysiske påvirkninger så som rystelser, støj eller øget trafik. Erhvervsstyrelsen Vindmøller kan, hvis de er placeret i en radiokædes sigtelinie, forringe signalet væsentligt, og de bør derfor placeres mindst 200 m fra en radiokædes sigtelinie. Ud over Erhvervs- og Vækstministeriet har de enkelte operatører af radiokæder, i relation til lokalplaner, selvstændig indsigelsesret over for planmyndighederne, hvorfor materiale angående planlægning og opstilling af vindmøller og vindmølleparker i sådanne sager bør sendes direkte til de relevante operatører. En liste med radiokædeoperatører er tilgængelig på hjemmesiden www.erst.dk - på dette link: http://erhvervsstyrelsen.dk/radiokede. På dette link er der vejledning i at undersøge, om der skulle være en radiokæde i det pågældende område samt generel information om radiokæder: http://erhvervsstyrelsen.dk/radiokaeder-og-vindmoeller. Danmarks Naturfredningsforening DN- Bornholm udtaler, at de er imod en evt. vindmølleplacering ved Myregård, da området har et stort potentiale for naturgenopretning.\nHensyntagen til høringssvar i miljørapport De indkomne høringssvar har ikke ført til udtagning af vindmølleområder eller ændringer af deres afgrænsning. De indkomne emner er overordnet vurderet på temaplanens niveau og indgår som en del af de emner, der skal nærmere undersøges og vurderes i den konkrete planlægning og VVM-redegørelsen for de enkelte vindmølleområder.\nAfgrænsning af vindmølleområder De nye vindmølleområder er udlagt som større områder, hvor mulighederne for at skabe plads til opstilling af vindmøller, skal undersøges nærmere. Rammerne er dermed ikke udtryk for, at der kan opstilles vindmøller alle steder inden for rammerne, da en af forudsætningerne for opstilling af vindmøller er afstanden til beboelse. Der skal som minimum være fire gange møllens totalhøjde til nærmeste beboelse. Afstandskravet bortfalder for boliger, som ejes af en andelshaver med betydende ejerandel i projektet, men boligen må ikke lejes ud eller sælges videre som beboelse, hvis støj og afstandsregler ikke overholdes. Nedlæggelse af fritliggende boliger i det åbne land vil kunne give flere muligheder for opstilling af vindmøller, end tilfældet er i dag. Derfor er rammeområdernes afgrænsning ikke tilpasset den eksisterende beboelsesstruktur, men derimod naturlige begrænsninger i landskabet samt begrænsninger fra veje, lufthavnens højdebegrænsende zoner og el-ledninger. Nedlæggelse af boliger sker på frivillig basis efter aftaler mellem projektudvikler og ejendommens ejer. Kommunalbestyrelsen vil på baggrund af konkrete ansøgninger se på, om eventuel nedlæggelse af beboelse i det åbne land kan skaffe plads til flere vindmøller. Rammerne er udlagt med en sådan udstrækning, at det forventes, at alle tilkørselsveje vil kunne rummes inden for afgrænsningen. Desuden vil vindmølleområderne kunne rumme projekter som udelukkende kan realiseres ved nedlæggelser af naboboliger. Dermed forventes det, at kommuneplanrammerne ikke senere skal udvides for at rumme konkrete vindmølleprojekter i de udpegede områder. Vindmølleprojekter skal overholde den til enhver tid gældende lovgivning om afstandskrav og grænseværdier for støj, samt respektere byggelinjer eller andre arealinteresser, der skal tages hensyn til i forbindelse med udarbejdelse af opstillingsmønster for vindmøllerne i området.\n0- alternativet Eksisterende vindmøller og vindmølleområder I dag står der i alt 32 store vindmøller på Bornholm (husstandsvindmøller ikke medregnet), fordelt på 12 lokaliteter, se tabel 2. Senest er rejst tre vindmøller ved Tornbygård i sommeren 2015. De eksisterende store vindmøller er primært lokaliseret syd og vest på øen, se kort 1. Samlet set har øens vindmøller i øjeblikket en installeret effekt på cirka 36 MW. Møllerne producerer årligt cirka 108 GWh (2015), hvilket er en forøgelse på ca. 30 GWh/år efter Tornbygårdmøllerne er kommet til, og samlet svarer til cirka 42 % af Bornholms årlige elforbrug. En betydelig del af de eksisterende møller er imidlertid mere end 10 år gamle og vil blive nedtaget inden for de næste 10-15 år. Således kan ca. halvdelen af den installerede effekt på 18 MW forventes nedtaget i 2027, og efter 2031 vil det kun være Tårnbygårdmøllerne med en installeret effekt på knapt 7 MW, som vil være tilbage, se figur 1. Ingen af de eksisterende vindmøller forventes at kunne udskiftes med nye vindmøller, med mindre man udvider områderne ved at nedlægge boliger.\nPotentiel fremtidig produktion Vindressourcer En stor del af Bornholm er kystnærhedszone. De bedste vindressourcer på øen findes i kysternes nærhed, og omkring halvdelen af de eksisterende vindmøller ligger i kystnærhedszonen. Se kort 1, der viser, hvorledes vindhastigheden falder fra godt 8 m/s til godt 7 m/s fra kysten ind til midten af øen. 8\nProduktion Som redegjort tidligere, behandler temaplanen 6 områder, hvor der potentielt kan opstilles vindmøller med totalhøjde på op til 150 meter.\nVindmøller ved Sose 00-34 2002 Vindmøller ved Kalby 013 2006 Vindmøller ved 00-41 1996 Stenseby V.04 Vindmøller ved 00-41 2002 Gadebyvejen V.05 Vindmølleområde vest 00-41 for Nexø V.06 Vindmølleområde vest 09-06 for Svaneke V.07 Vindmøller på 00-97 2002 Snorrebakken V.08 Vindmøller nord for 07-07 2002 Hasle V.09 Vindmølleområde ved 014 2006 Sandemandsgård V.10 Vindmølle ved 07-06 1999 Knarregård V.11 Vindmølle ved St. 05-12 2002 Vedbygård V.12 Vindmøller ved 00-48 2015 Tornbygård V.13 Vindmøller ved 00-49 Krashave Vindmøller opstillet uden for udpegede vindmølleområder Ypperne Uden 1988 lokalplan Møllebjerg, Rutsker Uden 1992 lokalplan Tabel 2: Eksisterende vindmøller på Bornholm\nAntal og effekt (kW)\nÅrlig produktion i MWh (2015) 14.200 17.400 1.600\n5 x 1.300 3 x 2.000 3 x 225\n3 x 1.300\n3 x 1.750\n3 x 2.300\nKort 1, eksisterende vindmøller på Bornholm og vindenergi\nDen samlede installerede effekt er groft anslået 34 – 60 MW afhængig af de valgte vindmøller. Produktionspotentialet for de nye vindmølleområder er dermed groft anslået ml 106 - 185 GWh/år ved en udnyttelsesgrad på ml 20 – 35 % af vindenergien. Det vil svare til ml 31 - 54 % af Bornholms årlige elforbrug. Den endelige kapacitet og placering af møller i de nye områder er ikke lagt fast. Dette vil ske ved den detaljerede lokalplanlægning. Nedlæggelse af flere boliger vil desuden kunne øge udnyttelsesgraden i områderne. Dertil kommer de eksisterende vindmøllers produktion på ca. 103 GWh/år i 2025. I alt rummer temaplanen således mulighed for en total produktion på ml 209 – 288 GWh/år i 2025, svarende til ml 61 – 84 % af el-forbruget i Bornholms Regionskommune. De eksisterende vindmøllers bidrag til produktionen vil dog falde til kun ca. 30 GWh fra 2031.\nGenerel vurdering Indledning Den væsentligste miljøpåvirkning ved opstilling af store vindmøller på land vurderes at være positiv i form af en stor reduktion af CO2-udledningen fra konventionelle kraftværker. Effekten er dog i denne sammenhæng ikke lokal men nærmere af global karakter. Herudover er der de lokale negative miljøeffekter, som vindmøllerne kan påføre deres nærmeste omgivelser. Det drejer sig primært om støj og skyggekast ved de nærmeste beboelser, påvirkningen af den lokale natur både i anlægs- og driftfasen, samt den visuelle påvirkning af det omgivende landskab. Herunder gennemgås og vurderes de væsentligste områder, som vil blive påvirket på et overordnet niveau. Efterfølgende gennemgås påvirkningen af de enkelte rammeområder og miljøpåvirkningerne vurderes.\nLandskab Bornholms Regionskommune udgør sammen med 29 andre kommuner Region Hovedstaden. Kommunen er cirka 588 km2 stor med cirka 41.000 indbyggere. Kommunens største by, som også er Regionskommunens hovedby, er Rønne med ca. 14.000 indbyggere. Andre større bysamfund er Nexø (3.700), Aakirkeby (2.100) og Hasle (1.700). Gårdene ligger spredt i landskabet og ikke samlet i traditionelle landsbyer, og herregårdslandskaber er helt fraværende på øen. Byerne på øen er vokset frem ved købstæderne og fiskerlejerne og senere som stationsbyer. Klippeøen rummer et bredt udbud af kulturelle attraktioner, og huser mange turister i sommerhalvåret. Endelig er det storslåede landskab en attraktion i sig selv. Kommunen rummer hav, morænelandskaber, grundfjeld, sprækkedale, klitlandskaber m.v. Det landskab, vi ser i dag, er i store træk et resultat af isens gnavende og slibende virke i seneste istid. Efter isens bortsmeltning, er det primært menneskelige aktiviteter som har bearbejdet det Bornholmske landskab. Det meste af øen er dækket af moræneaflejringer fra sidste istid, den nordøstlige del dog i et tyndt lag. Et større område ved Almindingen er primært sandjord, men resten er overvejende lerbund. Bornholm er geologisk set opdelt af grundfjeldets afgrænsninger. Hvor grundfjeldet rejser sig, er der opstået forrevne klippekyster og højdepunkter i landskabet over 100 meter over havets overflade. Sprækkedalene trækker deres tydelige spor gennem fjeldet, vinkelret på kysten fra nordøst, hvorfra gletsjerisen gled over øen. Morænelaget\ner tyndt, og granitten kigger ofte frem over jorden og præger landskaberne på den nordlige del af øen. Man taler om ”moutoneret” landskab - inspireret af klippeblokke som kan ligne ryggen på moutonfår, som er spredt mellem lyngen. Klippeblokkene er nemlig afrundet af isens skurren i retning fra nordøst. At der er tale om en klippeø, er meget tydeligt langs kysterne særligt mod nordøst. Der brydes stadig granit på øen, og brydningen har sat nogle spektakulære spor i landskabet. Eksempelvis som Opalsøen ved Hammeren. Mod syd og vest er landskabet i højere grad præget af moræneaflejringerne, som her i et tykkere lag dækker undergrunden. Landskabernes bakkeformationer er storbølgede og knapt så dramatiske som ved israndlinjerne og overgangene fra fjeldhorsten. Her findes de store opdyrkede markenheder. Flere steder findes klitlandskaber og hedeslettelignende landskaber. En større del af den sydvestlige kyst omkring Arnager er præget af kystklint. Åer og vandløb på øen er for den nordøstlige del af øens vedkommende retningsbestemt af sprækkedalene, og udløber således nærmest vinkelret på kysten. I den sydvestlige del af øen tegner åerne et mere sædvanligt mønster i landskabet med deres bugtede forløb. Der er på øen få søer, som oftest er ganske små. Den største bevoksning på Bornholm er Almindingen midt på øen. Sammen med plantagerne og Paradisbakkerne er det et af Danmarks største sammenhængende skovområder. Flere steder langs kysterne findes sammenhængende bevoksning, blandt andet mellem Rønne og Hasle og langs kysten ved Dueodde. I den sydvestlige del dominerer det agrare landskab, selvom landbrugsdriften er fordelt over hele øen og dækker mere end halvdelen af Bornholms samlede areal.\nSkala og sårbarhed Størstedelen af Bornholms landskab har en mellemstor eller lille skala, opdelt af hegn og småskove og bakker. Langs kysterne tilfører havet imidlertid flere steder landskabet en stor skala.\nStore og let bølgede opdyrkede flader på den sydlige del af øen.\nLandskabets relativt lille skala, gør det sårbart overfor meget høje elementer. Samtidig har øen meget store landskabelige værdier langs kysterne - specielt fra nord for Hasle ved Helligpeder via Hammerknuden til Dueodde. De mest robuste landskaber i forhold til høje elementer findes inde på øen nordvest og syd for Almindingen. Derfor er der kun fundet et mindre område nord for Almindingen/Plantegerne til vindmøller. Tæt på Rønne er landskabet også mere robust, men indflyvningen til Bornholms Lufthavn sætter store begrænsninger for højden på anlæg inden for en afstand på cirka seks kilometer fra landingsbanerne. Den sydlige og vestlige del af øen præges i særlig grad af store marker og store flader, hvis skala er mere egnet til opstilling af store vindmøller end småskalalandskaber.\nLandskabsinteresser Der er i Bornholms Regionskommune flere udpegninger og byggelinjer, som har til formål at beskytte landskabet Reference/2/. Herunder følger en beskrivelse af disse. Kystnærhedszonen Bornholm er ikke særlig stor, og en stor del af øen er kystnærhedszone. De bedste vindressourcer på øen findes i kysternes nærhed, og omkring halvdelen af de eksisterende vindmølleområder ligger i kystnærhedszonen. Planlægning for vindmøller i kystnærhedszonen kræver en særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse. Gode vindforhold er en funktionel begrundelse, men forudsætter en nærmere afvejning af natur- og landskabsinteresserne i kystnærhedszonen. Fire af vindmølleområderne ligger helt eller delvist inden for kystnærhedszonen. På baggrund af kortstudier er det vurderet, at det kun er fra området Buskebro, at der er visuel kontakt til kysten, og hvor den visuelle påvirkning af kysten kan blive markant. Værdifulde kystlandskaber I kommuneplan for Bornholms Regionskommune er der inden for kystnærhedszonen udpeget værdifulde kystlandskaber. Retningslinjerne for de værdifulde kystlandskaber er følgende:  I de værdifulde kystlandskaber/kystnære landskabskiler og i de kystnære kulturmiljøer kan der ikke placeres ny bebyggelse eller anlæg som vil forringe områdets særlige landskabelige værdi, de kulturmæssige kvaliteter, de rekreative oplevelsesmuligheder samt offentlighedens adgang til kysten.  Offentlighedens adgang til kysten og oplevelsesmuligheder skal sikres og udbygges inden for de værdifulde kystlandskaber. Dele af vindmølleområderne Buskebro og ved Svartingedalen er omfattet af udpegningen. Udpegningen er primært udlagt, hvor der er fredskov, sprækkedale, vandløb og lignende. Det drejer sig derfor hovedsagligt om områder, hvor der ikke vil blive opstillet vindmøller. Det vurderes, at vindmøller vil kunne placeres i områderne uden at stride mod udpegningen. Geologiske interesser I kommuneplan for Bornholms Regionskommune er der udpeget geologiske interesseområder, inden for hvilke det skal sikres:  At større geologiske formationer bevares synlige uden skæmmende eller tilslørende bebyggelse, beplantning eller opfyldning.  At eksisterende profiler i råstofgrave og kyster mm. bevares og friholdes for tilgroning. Således bør der ved råstofindvinding tages hensyn til geologiske værdier, således at særlige profiler med mere sikres ved en hensigtsmæssig brydning/ gravning og efterbehandling.\n At der ikke kystsikres på en sådan måde at vigtige geologiske profiler/dannelser går tabt/sløres, da der typisk geologisk set er en interesse i en jævn kysterosion. At et udvalg af lokaliteter plejes, således at geologien er synlig. Vindmølleområdet Egeby overlapper et geologisk interesseområde, som er udlagt på baggrund af en forkastning, hvor terrænet hæver sig mod nord. Forkastningen er tydeligt synlig i terrænet. Forkastningen er primært sårbar over for tilplantning eller bebyggelse, som vil sløre terrænet. Det vurderes dog at skiftet i terrænet kan opleves mindre markant sammenholdt med store vindmøller.\nKort 2 - landskabsinteresser.\nFredskov Skovloven, Bekendtgørelse af lov om skove, LBK nr. 678 af 14. juni 2013, har som formål at bevare og værne om landets skove og forøge skovarealet. Desuden har den til formål at fremme bæredygtig drift, hvor bæredygtighed skal forstås både økonomisk, økologisk og socialt. Skovloven omhandler fredskove og bestemmelser for brug af fredskove. På fredskovsarealer må der ikke opføres bygninger, etableres anlæg, gennemføres terrænændringer eller anbringes affald. Det skal for fredskove tilstræbes at fremme opbygningen af robuste skove, sikre skovens produktion samt bevare og øge skovenes biologiske mangfoldighed. Desuden ønsker man at sikre, at hensynet til landskab, naturhistorie, kulturhistorie, miljøbeskyttelse og friluftsliv kan tilgodeses. I offentligt ejede skove vil man særligt sikre den biologiske mangfoldighed og hensynet til landskab med videre. Ifølge § 6 i Skovloven kan miljøministeren ophæve fredskovspligten på et areal, som ønskes anvendt til andet formål, eller ministeren kan dispensere fra kravet om, at der ikke må opføres bygninger med videre i fredskov. Miljøministeren kan endvidere give dispensation under betingelse af for eksempel dispenserende skovplantning. Det har i praksis drejet sig om tilplantning af op til det dobbelte areal af det fredede areal, som udtages. Fredskovspligten administreres dog meget restriktivt. Med undtagelse af V.18 Sæderegård er der mindre partier af fredskov inden for de fleste af vindmølleområderne. I alle tilfælde vil det være muligt at placere møllerne uden at beskadige fredskov. Skovbyggelinje Naturbeskyttelsesloven fastsætter i § 17 bestemmelser for skovbyggelinjer. Skovbyggelinjen ligger fra skovbrynet og 300 meter ud for alle offentligt ejede skove og for private skove på mindst 20 hektar. Inden for linjen er der forbud mod at placere bebyggelse, campingvogne, vindmøller og lignende. Undtaget for bestemmelsen er blandt andet driftsbygninger for jordbrugs- og fiskerierhvervet, bestående forsvarsanlæg, havneanlæg og havnearealer fastlagt i en lokalplan. Formålet med skovbyggelinjen er at sikre det frie udsyn til skoven og bevare skovbrynene som værdifulde levesteder for plante- og dyrelivet. Forbuddet gælder ikke for bebyggelse, herunder vindmøller, hvortil der er meddelt landzonetilladelse eller bonusvirkning i lokalplan. Inden for fire af de udpegede vindmølleområder er der skovbyggelinjer. Da der vil skulle udarbejdes lokalplan til opstilling af vindmøller, vil der ikke samtidig skulle dispenseres fra skovbyggelinjen.\nKulturhistorie De kulturhistoriske interesser på Bornholm er tilknyttet kulturmiljøer, fredede områder og kirkerne med omgivelser. Dertil kommer fund og fortidsminder. På kort 3 er beskyttelse af kulturmiljø og kirker vist. Kulturmiljøer er generelt sårbare over for tilstandsændringer som kan ødelægge eller sløre kulturhistoriske elementer og spor i landskabet eller oplevelsen af disse. På Bornholm er de kulturhistoriske interesser rigt repræsenteret langs kysterne og i tilknytning til bydannelserne. Der er en overvægt på den sydlige del af øen.\nKulturhistoriske interesser Der er i Bornholms Regionskommune flere udpegninger og byggelinjer, som har til formål at beskytte de kulturhistoriske interesser. Herunder følger en beskrivelse af udpegningerne.\nKirker For at sikre de danske kirker og deres nærmeste omgivelser er der i Naturbeskyttelsesloven fastsat en kirkebeskyttelseszone omkring alle kirker i Danmark. Beskyttelseszonen skal forhindre, at den visuelle oplevelse af kirkerne bliver forstyrret af nye indgreb - såsom nyt byggeri og tekniske anlæg. Der er flere kirker, som ligger inden for en afstand af 4,2 kilometer fra temaplanens nye vindmølleområder. I denne Miljøvurdering er der i beskrivelsen af de enkelte mølleområder foretaget en vurdering af synligheden af møllerne fra de enkelte kirker i det åbne land. Der er set bort fra kirker, som ligger i bymidter, idet det er vurderet at indsyn til og udsyn fra kirkerne vil være meget begrænset.\nKort 3 – Kulturhistoriske interesser.\nI VVM-fasen for konkrete vindmølleprojekter i de udlagte områder, skal den visuelle påvirkning af kirker, der ligger inden for en afstand af 4,2 kilometer fra vindmølleområdet, vurderes. Det skal vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirkerne som kulturhistoriske elementer set fra det omgivne landskab. I forhold til behovet for en vurdering af den visuelle påvirkning af øvrige kirker på større afstand vil det bero på en konkret vurdering i VVMredegørelsen for et ansøgt projekt.\nSærlige Kulturmiljøer I kommuneplanen er der udlagt særlige kulturmiljøer udpeget i samarbejde med Kulturstyrelsen. Det er områder hvor der er sandsynlighed for, at der gemmer sig værdifulde fund af national betydning i det åbne land. Kortlægningen er sket i samarbejde med landets arkæologiske museer. Udpegningen er blandt andet tænkt som en hjælp til bygherrer og myndigheder, så de i en tidlig fase kan se, om et areal har særlig arkæologisk bevågenhed. Inden for de særlige kulturmiljøer skal nybyggeri og nye anlæg i øvrigt lokaliseres ud fra en særlig hensyntagen til arkæologiske levn fra forhistorisk tid og middelalder. Regionskommunen revurderer løbende grundlaget for udpegning af kulturmiljøer, herunder præcisering af afgrænsning og bevaringshensyn. Halvdelen af vindmølleområderne overlapper særlige kulturmiljøer. Ved opstart af konkret planlægning for opstilling af vindmøller i områderne skal Bornholms Museum kontaktes, så de arkæologiske levn sikres bedst muligt.\nFortidsminder Der er fredede fortidsminder inden for de fleste af vindmølleområderne, som er beskyttede i henhold til Naturbeskyttelsesloven. Naturbeskyttelseslovens § 18 fastlægger en beskyttelseslinje på 100 meter omkring de fleste fredede fortidsminder. Bestemmelsen skal beskytte forskellige forhold for fortidsminderne, herunder: fortidsmindernes betydning som monumenter, fortidsmindernes landskabelige fremtræden, indsynet til og udsynet fra fortidsminderne. Beskyttelse af arkæologiske anlæg under jordoverfladen, som meget ofte ligger i nærheden af fortidsminderne. Naturbeskyttelseslovens § 18 hører under Naturstyrelsen og forvaltes af kommunerne. Kommunerne har mulighed for at dispensere fra bestemmelserne i naturbeskyttelseslovens § 18. Kulturstyrelsen er klageberettiget i forhold til kommunernes afgørelser. Fortidsmindebeskyttelseslinjen administreres restriktivt. Inden for hovedparten af vindmølleområderne er der beskyttede fortidsminder. Inden for beskyttelseslinjerne omkring fortidsminderne skal der som udgangspunkt ikke placeres vindmøller eller tilhørende anlæg.\nBeskyttede diger Paragraf 29 i Museumsloven omfatter bestemmelser vedrørende sten- og jorddiger. Der må ikke foretages ændring i tilstanden af registrerede sten- og jorddiger. I de fleste af vindmølleområderne er der diger, som er beskyttet efter Museumsloven. Opstillingen af vindmøllerne og etableringen af tilkørselsveje og arbejdsarealer skal drage omsorg for, at digerne ikke bliver beskadiget.\nFredede områder Fredninger kan gennemføres for at varetage en lang række formål, for eksempel beskyttelse af dyr og planter og deres levesteder, landskab og kulturhistorie. En fredning kan også fastsætte bestemmelser om forbedring og genopretning af naturen, ligesom man også kan regulere folks adgang til at færdes i naturen. Der er ikke fredede områder inden for vindmølleområderne, men den fredede sprækkedal Svartingedalen ligger tæt op til vindmølleområdet Ved Svartingedalen. Området er præget af en tæt bevoksning, som fra størstedelen af\nområdet vurderes at ville skærme helt eller delvist for udsyn til vindmøllerne, selvom de opstilles få hundrede meter fra fredningen.\nVisuel påvirkning Vindmøller med totalhøjder på 125-150 meter er synlige over store afstande. På baggrund af erfaringer inddeler man den visuelle påvirkning fra store vindmøller på land i tre zoner: Nærzonen, mellemzonen og fjernzonen. For vindmøller på 150 meters højde defineres nærzonen som 0-4,5 kilometer fra vindmøllerne. Mellemzonen går fra 4,5 til 10 kilometer og fjernzonen er området over 10 kilometer fra vindmøllerne. Zonernes udstrækning varierer med vindmøllernes størrelse. I nærzonen er vindmøllerne dominerende eller markante, enkeltheder i vindmøllens design er tydelig, og vindmøllernes størrelse i forhold til de andre elementer i landskabet fremgår klart. I mellemzonen syner vindmøllerne generelt mindre end i nærzonen og de virker generelt ikke dominerende, men kan dog være det fra enkelte punkter. Beskueren oplever samspillet med andre vindmøller og opfatter større forskelle i vindmøllens design. Vindmøllernes størrelse kan være svær at opfatte, idet afstanden til dem kan være svær at vurdere. Bevoksning og terræn er afgørende for, om vindmøllerne er synlige. Sigtbarheden spiller en stor rolle. I fjernzonen spiller terræn og sigtbarhed en afgørende rolle. Vindmøllerne vil især være synlige fra kyster, fra enkelte højdepunkter og henover meget store åbne flader. I fjernzonen oplever man især samspillet med andre vindmøller. Ud over afstanden til møllerne og synligheden af dem i landskabet er der en række andre punkter, som har betydning for oplevelsen af vindmøller.\nAfstand mellem møller Af hensyn til den optimale udnyttelse af vindenergien placeres møller med en vis indbyrdes afstand, så de ikke skaber læ og turbulens for hinanden. På tværs af den fremherskende vindretning anbefales afstanden som ca. 3 gange rotordiameteren, mens den langs vindretningen anbefales som minimum 5 gange rotordiameteren. I praksis betyder afstanden til naboer og lodsejerforhold dog oftest, at man accepterer mindre indbyrdes afstande. Afstanden er nødvendig for at undgå påvirkningen af bagvedstående vindmøller pga. turbulens, hvilket kan nedsætte vindmøllens forventede levetid. Ved mindre afstande standser man i stedet de foranstående vindmøller ved uheldige vindretninger på langs af rækken. Det visuelle udtryk af afstanden mellem vindmøllerne og opstillingsmønstret skal vurderes i VVM-fasen for konkrete projekter i de udpegede områder.\nAfstand mellem møllegrupper Efter § 2, stk. 5 i bekendtgørelse om planlægning for vindmøller skal den landskabelige påvirkning af et vindmølleprojekt belyses særligt, hvis den indbyrdes afstand mellem nye vindmøller og eksisterende eller planlagte vindmøller er mindre end 28 gange totalhøjden. For at kunne acceptere en placering af en ny vindmøllegruppe inden for denne afstand fra andre vindmøller, skal det godtgøres, at den landskabelige påvirkning af anlæggene under ét anses for ubetænkelig. De eksisterende vindmøller kan ikke kræves nedtaget, før de er udtjente, men hvis det visuelle samspil mellem eksisterende og planlagte vindmøller i en VVM-undersøgelse findes betænkeligt, kan der i lokalplanen stilles betingelse om, at de planlagte møller ikke kan opstilles, før de eksisterende nedtages. Af de i temaplanen udlagte vindmølleområder ligger flere med kortere indbyrdes afstand end de 28 gange totalhøjden til både eksisterende vindmøller og de øvrige planlagte vindmølleområder. Det skal derfor i flere tilfælde særligt undersøges, om vindmøllerne kan realiseres uden at det visuelt bliver betænkeligt. På baggrund af\nundersøgelserne, som vil blive udført i en VVM-redegørelse for det enkelte projekt, kan det konkluderes, om det er acceptabelt at rejse vindmøllerne trods nærhed til andre vindmølleområder. Eksisterende vindmøller, som forventes nedtaget inden for en kortere årrække, kan man dog se bort fra. En kortere årrække vil som regel være maksimum 5 år.\nHarmoniforholdet Harmoniforholdet er forholdet mellem navhøjde og rotordiameter. Der er ikke lovkrav på området, men traditionelt har man vurderet et forhold, hvor vingediameteren er 10 til 35 % større end navhøjden til at være mest harmonisk. Udviklingen af moderne vindmøller går dog i retning af større rotordiameter i forhold til navhøjde. Harmoniforholdet skal vurderes i VVM-fasen, når der foreligger et konkret projekt i et udpeget vindmølleområde.\nLysafmærkning Store vindmøller skal lysafmærkes, så de er synlige for lufttrafikken. Trafikstyrelsen, Luftfartshuset, har i følge BL 3-11, Bestemmelser om luftfartsafmærkning af vindmøller, med gyldighed fra 15. april 2013, følgende krav til lysmarkering på vindmøller mellem 100 og 150 meter:  Hvid farve (RAL 7035) på vinger, nacelle (møllehat) og øverste 2/3 dele af mølletårnet.  To lavintensive faste, røde hindringslys (type A med en intensitet på 10 cd) tændt 24 timer i døgnet og placeret på overdelen af nacellen (møllehatten), således, at der er uhindret synlighed fra enhver retning 360 grader i vandret plan uanset møllevingernes position.  Ved anvendelse af LED-lys skal disse være inden for bølgelængdespektret 645 nm til 905 nm.  Trafikstyrelsen kan i særlige tilfælde kræve supplerende afmærkning, såfremt placering og højde skønnes at kunne påvirke flyvesikkerheden inden for indflyvningsplanen. Reference/3/. Den gængse lysafmærkning beskrevet ovenfor vil være rødt og lyse konstant 360 grader horisonten rundt med en styrke, der svarer til styrken i lyset fra ti stearinlys, eller en 9 W glødepære. Lyset er afskærmet nedad og vurderes ikke at medføre visuelle gener. I enkelte tilfælde kan det, særligt for vindmøller der opstilles tæt på indflyvningszonen til lufthavne, være nødvendigt med en yderligere lysafmærkning. Det kan for eksempel være mellemintensivt rødt blinkende lys, som man kender det fra høje skorstene og lignende. De konkrete krav til lysafmærkning kan dog først afklares, når der foreligger et konkret projekt med præcise mølleplaceringer og møllestørrelser.\nBiologisk mangfoldighed - Naturtyper og arter § 3 beskyttet natur Paragraf 3 i Naturbeskyttelsesloven omfatter generelle beskyttelsesbestemmelser for beskyttede naturtyper, herunder søer, vandløb, heder, moser, strandenge, strandsumpe, ferske enge, overdrev med videre. Jævnfør Naturbeskyttelsesloven må der ikke foretages ændringer i tilstanden af ovenstående naturtyper. Bortset fra et enkelt lidt større engområde i Sæderegård findes der kun få og små beskyttede naturområder inden for vindmølleområderne. I alle tilfælde vil det være muligt at placere møllerne uden at beskadige de nærliggende naturområder. Det kan dog ikke udelukkes, at man for at udnytte et område effektivt kan komme ud for, at der kan være behov for at placere en vindmølle i et beskyttet naturområde. Hvis det er tilfældet, vil der skulle dispenseres fra beskyttelsen, hvilket kan kræve, at der etableres et erstatningsområde, samt at området har en sådan karakter, at det er muligt, herunder at området ikke er for sårbart.\nØkologiske forbindelser I kommuneplanen er der udlagt interesseområder for natur, landskab og økologiske forbindelser. Kun i få tilfælde er der markante og vigtige økologiske forbindelser (spredningskorridorer eller ledelinjer), i landskabet som potentielle møllerækker eventuelt vil bryde. Dette vil ikke have nogen negativ effekt på korridorernes økologiske funktionalitet i forhold til de fleste dyr og planter, men kan dog i mindre grad eventuelt have det i forhold til flagermus og i endnu mindre grad fugle i forbindelse med fourageringstræk mellem områdets småskove\nKort 4 – Naturbeskyttelsesinteresser 1.\nSkovrejsning Kommuneplanen udpeger mulige skovrejsningsområder, hvor der må plantes ny skov. Dette er ikke ensbetydende med, at der vil blive plantet skov, da lodsejerne i de udpegede områder ikke nødvendigvis har interesse for at udnytte denne mulighed. Dele af vindmølleområderne V.14 Buskebro, V.15 Egeby, V.16 Ellebygårde og V.17 Ved Svartingedal er udpegede som skovrejsningsområder. Vindmøller kan opstilles i skov, og der kan plantes skov omkring vindmøller. Skoven kan, hvis den bliver høj nok, skabe en læ effekt og reducere energiproduktionen fra vindmøller. Moderne vindmøller er dog så høje, at vindforholdende i rotorhøjde ikke påvirkes ret meget af underliggende skov. Hvis der plantes skov nogenlunde samtidig med at vindmøllerne opstilles, vil skoven typisk først have nået en højde der påvirker\nKort 5 – Naturbeskyttelsesinteresser 2.\nproduktionen, samtidig med at vindmøllerne er udtjente efter omkring 25 år. Beslutter man at opstille nye møller i udvokset skov, kan der påregnes cirka 10 % ekstraudgifter til ekstra tårnhøjde på møllen og yderligere 10 % meromkostninger på slid af møllen fra den ekstra turbulens, som skoven skaber omkring møllen. Skovrejsning kan endvidere have den konsekvens, at det ikke vil være rentabelt at genopstille vindmøllerne, når de engang er udtjente.\nNatura 2000 Natura 2000 er betegnelsen for et netværk af beskyttede naturområder i EU, og udpegningen og beskyttelsen af områderne har til formål at bevare og beskytte naturtyper og dyre- og plantearter, som er sjældne, truede eller karakteristiske for EU-landene. Fuglebeskyttelses- og Ramsarområder er udpegede for at beskytte fuglelivet. I intet tilfælde ligger vindmølleområderne inde i et Natura 2000-område. Beskyttede habitater og naturtyper påvirkes derfor ikke. Afstanden vurderes i alle tilfælde at være så stor, at heller ikke beskyttede arter, som for eksempel fugle, påvirkes væsentligt. Forholdet bør dog vurderes nærmere i flere tilfælde i forhold til konkrete arter på udpegningsgrundlaget.\nHabitatdirektivets bilag IV-arter - flagermus Medlemslandene i EU skal i henhold til habitatdirektivets artikel 12 indføre en streng beskyttelse af en række dyreog plantearter, uanset om de forekommer inden for et af de udpegede habitatområder eller udenfor. Disse arter fremgår af direktivets bilag IV. For dyrearter, som fremgår af direktivets bilag IV, forbydes blandt andet beskadigelse eller ødelæggelse af yngle- eller rasteområder. Generelt findes der mange bilag IV-arter på Bornholm. Heraf er flagermus særligt relevante i sammenhæng med vindmøller. Mange arter, såvel almindelige som mere sjældne, findes på Bornholm. Flagermus kan træffes overalt, men tæt på større skove eller mosaik-landskab med mange småskove er problematikken mest aktuel. Generelt er tabet af flagermus på grund af vindmøller begrænset. Men der er stor forskel på risikoen i skovrige områder og åbent land. I åbent landskab er risikoen minimal. Ved risiko for en væsentlig påvirkning af bestanden kan der etableres afværgeforanstaltninger med standsning af møllen i de mest kritiske perioder med svag vind. I de fleste tilfælde vil der derfor kunne placeres møller på de pågældende lokaliteter uden væsentlig risiko for flagermus. Flagermusundersøgelser anbefales generelt i planlægningen på Bornholm, da der er mange arter på øen.\nFugle Generelt påvirkes fugle kun lidt af vindmøller og den største effekt er en fortrængning, det vil sige, at mange arter holder afstand og eventuelt mister et potentielt fourageringsområde. Mortalitetsraten er generelt så lille, at man ikke behøver at frygte negative konsekvenser for nogen arter på populationsniveau. Som for flagermus gælder det, at opstilling bør ske med størst mulig afstand til potentielle levesteder og i videst muligt omfang i åbent land og på afstand af tydelige ledelinjer i landskabet\nAndre dyr Pattedyr og andre dyr er ikke følsomme over for forstyrrelser fra vindmøller ud over etableringsfasen. Ødelægges levesteder ikke, har møllerne ingen negative effekter på for eksempel hjortevildt eller padder.\nMennesker og sundhed Vindmøller påvirker menneskers sundhed direkte og indirekte af en række grunde. Blandt de umiddelbart indlysende finder man reduktion af emissioner fra kulkraftværker. Udledningerne fra kulkraftværkerne belaster både klima, natur, bygninger og folkesundhed. Elektricitet fra vindkraft sparer befolkningen for denne påvirkning i den grad, som el fra vindkraft erstatter el fra kulkraftværker. Herudover er der de lokale negative påvirkninger i form af\nstøjpåvirkning og skyggekast ved naboboliger og påvirkningen af rekreative interesser. Herunder er disse forhold nærmere beskrevet og vurderet.\nTurisme, sommerhuse og anden rekreativ interesse Bornholm er velbesøgt af turister, primært i sommerhalvåret. De mange turister vidner om øens store rigdom på attraktive landskaber, rekreative områder og anlæg. Klippelandskabet med de forrevne og barske kyster, sprækkedalene, de historiske steder og byer, kunsthåndsværk, skove og badestrande giver mange muligheder for at dyrke rekreative interesser. Gode badestrande findes primært langs syd- og vestkysten, mens de forrevne klippekyster mod nord og øst gør en tur i vandet mere udfordrende. Der er et finmasket net af cykel og vandrestier på øen, og mulighederne for overnatning på telt- og campingpladser er rigelige. V.14 Buskebro ligger tæt på kysten og et sommerhusområde, hvor der er stor koncentration af rekreative og turistmæssige interesser. Sommerhusområdet og øvrige rekreative interesser ligger overvejende helt ud til kysten og hovedudsigten er over havet væk fra vindmølleområdet. I retning af vindmølleområdet er der mange steder bevoksning, som helt eller delvist skærmer for den visuelle påvirkning. De øvrige vindmølleområder vurderes at være på god afstand af væsentlige rekreative interesser.\nEksterne omkostninger Forskellige undersøgelser værdisætter de samfundsøkonomiske omkostninger ved forskellige energiproduktioner, de såkaldte ”eksterne omkostninger”. Reference/4/. Det drejer sig om udgifter forbundet med for eksempel drivhuseffekt, eksempelvis tørke, oversvømmelser og stormskader, og med syreregn, smog, arbejds- og sundhedsskader. I Danmark er de eksterne udgifter ved elektricitet produceret på kulkraft beregnet til 30 – 52 øre pr. kWh, mens den ved vindkraft er beregnet til 0,75 øre pr. kWh. Vindenergien kan således spare samfundet for store udgifter til sygdom. For det enkelte menneske kan det betyde bedre sundhed og renere miljø og dermed en behageligere tilværelse.\nAfstande til boliger I Bekendtgørelsen om planlægning for vindmøller er det fastlagt, at afstanden mellem vindmøller og nærmeste nabobolig skal være minimum fire gange vindmøllens totalhøjde. Vejledning om planlægning for og tilladelse til opstilling af vindmøller (Naturstyrelsen, Miljøministeriet 2015) præciserer, at afstanden mellem vindmøller og nabobeboelse måles efter byggelovgivningens regler, det vil sige vandret fra mølletårnets yderste begrænsning til nabobeboelsens nærmeste bygningsdel uden hensyn til terrænforskelle. Det betyder, at afstanden til naboboliger for en vindmølle med en totalhøjde på 125 meter skal være 500 meter og 600 meter for en vindmølle på 150 meters totalhøjde. Ved vindmøllers totalhøjde forstås højden målt til vingespids, når spidsen er højst over terræn. Der måles til terrænhøjden ved foden af mølletårnet svarende til den ansøgte terrænkote i naturligt terræn. Naturligt terræn fastsættes af kommunalbestyrelsen i forbindelse med anmeldelse/tilladelse til at opføre den konkrete mølle. Inden for temaplanens rammeområder ligger der flere boliger. Vindmøllerne skal opstilles i områderne, så de overholder de gældende afstandskrav til naboboligerne. En optimal udnyttelse af områderne forudsætter derfor opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger i hvert område, som kan ske ved frivillige aftaler.\nStøj Støjbelastningen fra vindmøller er reguleret i Bekendtgørelse om støj fra vindmøller - Bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011. Bekendtgørelsen er en revideret udgave, som også omfatter lavfrekvent støj. Til denne bekendtgørelse knytter sig vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 1, 2012, Støj fra vindmøller.\nIfølge Bekendtgørelsen om støj fra vindmøller må støjbelastningen fra vindmøller i det mest støjbelastede punkt ved udendørs opholdsareal ved nabobeboelse i det åbne land ikke overstige 44 dB(A) ved en vindstyrke på 8 m/s og 42 dB(A) ved en vindstyrke på 6 m/s. Ved støjfølsomme arealer må der i det mest støjbelastede punkt maksimalt være en støjbelastning fra vindmøller på 39 dB(A) ved vindhastigheden 8 m/s og 37 dB(A) ved 6 m/s. Bekendtgørelsen forstår støjfølsom arealanvendelse som områder, der anvendes til eller i lokalplan eller byplanvedtægt er udlagt til bolig-, institutions-, sommerhus- camping- eller kolonihaveformål, eller områder, som er udlagt i lokalplan eller byplanvedtægt til støjfølsom rekreativ aktivitet. Til sammenligning med støjgrænserne for vindmøllestøj vil den naturlige baggrundsstøj, der er forårsaget af vindstøj i bevoksning og bygninger, normalt ligge på 45 – 50 dB(A) ved vindstyrker på 8 m/s, der svarer til jævn til frisk vind. Lavfrekvent støj Kravet til vindmøllerne er hele døgnet ved vindhastighederne 6 m/s og 8 m/s på niveau med det skrappeste krav til industrien, natniveauet på 20 dB. Lavfrekvent støj er støj i frekvensområdet fra 10 til 160 Hz. Til sammenligning er kravet for anden lavfrekvent støj 25 dB i boliger og 30 dB i særligt støjfølsomme områder som for eksempel undervisningsinstitutioner. Støjberegning før vindmøllerne bliver opført I forbindelse med denne miljøvurdering er der ikke foretaget støjberegninger for vindmøller i de udpegede områder. Præcise støjberegninger kan kun udføres, når vindmøllernes endelige placering og størrelse er kendt i forbindelse med et konkret projekt. Støjberegninger vil blive udført i forbindelse med planlægningsprocessen for konkrete projekter i de udpegede områder. Vindmøllerne kan kun opstilles i vindmølleområderne, hvis de overholder de gældende støjkrav til samtlige naboboliger. Støjkravene bortfalder for boliger, som ejes af en andelshaver med betydende ejerandel i projektet, men boligen må ikke lejes ud eller sælges videre som beboelse, hvis støjreglerne ikke er overholdt. Når man efter kommunalbestyrelsens endelige godkendelse af lokalplaner for vindmøller ønsker at opføre nye vindmøller eller ændre eksisterende vindmøller, skal man indsende en anmeldelse til den pågældende kommune. Anmeldelsen skal blandt andet indeholde en rapport med godkendte målinger af støjudsendelsen fra et eller flere eksemplarer af den anmeldte vindmølletype. På baggrund af de godkendte målinger skal der foreligge en beregning af støjen ved nabobeboelser til det ansøgte projekt. Kommunen kan kræve, at der bliver foretaget en støjmåling efter idriftsættelse af vindmøllerne for at sikre, at lovens krav bliver overholdt. Målingen vil skulle foretages ved vindhastighederne 5,5 – 6,5 m/s og 7,5 – 8,5 m/s. Eksisterende støjkonsekvensområder Der er i kommuneplanen udlagt støjbeskyttelsesområder omkring flere støjende anlæg. Inden for disse områder må der kun planlægges for ny støjfølsom arealanvendelse, såfremt det kan påvises, at Miljøstyrelsens vejledende retningslinjer for støj af den pågældende type ikke overskrides. De udpegede vindmølleområder ligger alle på relativ stor afstand af andre støjende anlæg. De nabobeboelser, der ligger mellem vindmølleområderne og de støjende anlæg vil periodevis blive udsat for et støjbidrag fra flere kilder. Det er ikke lovpligtigt at lægge støj fra flere støjkilder sammen. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det samlede støjbillede dog nærmere beskrives og vurderes.\nSkyggekast ved naboer Skyggekast er genevirkningen af skyggen fra vindmøllevingerne, når vingerne drejer ind mellem solen og opholdsarealet. For at der kan opstå skyggekast, skal solen skinne, og møllevingerne skal samtidig rotere. Genen vil typisk være størst inde i boligen, men kan også være stor ved ophold udendørs, hvor skyggen fejer hen over jorden. Skyggekastets omfang afhænger af, hvor solen står på himlen, vindretning, om det blæser, antallet af vindmøller i en gruppe og deres placering i forhold til naboboligerne, samt af de topografiske forhold og vindmøllens rotordiameter. Skyggekastet kan virke generende, hvis skyggekastet falder på tidspunkter, hvor man er til stede. For at begrænse skyggekastet kan man stoppe vindmøllen i det tidsrum, skyggekastet foregår. Det er vejledende anbefalet, at naboer ikke udsættes for mere end gennemsnitligt 10 timer skyggekast årligt, og Bornholms Regionskommune vil kræve, at naboer ikke udsættes for mere end 10 timer skyggekast årligt beregnet som reel eller gennemsnitlig tid.\nVandmiljø Drikkevandsinteresser Fire af de fem vindmølleområder findes i områder med særlige drikkevandsinteresser, OSD. Etablering og drift af vindmøller kan dog ske uden at påvirke drikkevandsressourcen negativt.\nVandløb og søer Vindmøller konflikter ikke med vandløb og søer med mindre de placeres i vandløbet. Det kan i alle tilfælde let undgås i de udvalgte områder og god afstand kan holdes til såvel små som lidt større søer og vandløb. En god afstand til overfladevand er mere af hensyn til dyrelivet, og måske det visuelle, end det er hensyn til selve vandløbet/søen, idet der i denne sammenhæng ikke er nogen direkte påvirkninger i driftsfasen og etablering ligeledes kan ske uden negative langtidskonsekvenser.\nGrundvand og grundvandssænkning I alle de konkrete mølleområder er den øverste muldjord underlejret af glaciale lerlag af varierende tykkelse oven på et grundfjeld af f.eks. granit, gnejs, skifer eller sandsten. Grundvandsspejlet kan stå i dybder fra meget højt til meget dybt. I nogle tilfælde kan der derfor blive behov for at sænke grundvandspejlet midlertidigt (3-4 uger), mens fundamentet støbes. Sandsynligheden for dette vurderes at være størst i vindmølleområderne: V.14 Buskebro og V.17 Ved Svartingedalen. Som nævnt består de øverste lag oftest af ler, i enkelte tilfælde af silt og tilstrømningen af vand til en udgravning vil derfor være begrænset. De vandmængder, der må bortpumpes vil derfor også være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning. I de enkelte tilfælde bør det sikres, at vandet ikke løber af direkte på overfladen og forårsager erosion. Fundamenter vurderes i alle tilfælde at kunne etableres uden risiko for grundvandet, idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m’s dybde), forstyrrelsen kun er af begrænset varighed og vandet nedsives lokalt.\nKlima og luftforurening Temaplanens største effekt på miljøet vurderes at være positiv i form af en stor reduktion af CO -udledningen fra konventionelle kraftværker. Temaplanens rammer for lokalplanlægning fast lægger ikke hvor mange vindmøller, der kan opstilles. Antallet er i høj grad afhængigt af i hvor høj grad de udpegede områder udnyttes. Det er derfor meget usikkert, hvor mange vindmøller og hvor stor effekt, der vil blive opstillet. Derfor er også de sparede emissioner behæftet med stor usikkerhed.\nGroft anslået vil opstilling af ca. 50 MW vindmøller resultere i en reduceret emission på ca. 100.000 tons CO2pr. år. Det svarer til cirka 7 ‰ af den mængde, Danmark ifølge Kyotoaftalen havde forpligtet sig til at spare inden udgangen af 2012. Effekten er dog i denne sammenhæng ikke lokal, men nærmere af global karakter. Lokalt svarer reduktionen til cirka 30 % af Bornholms Regionskommune emission målt på indbyggertal. Den energimæssige tilbagebetalingstid for en moderne vindmølle er 6 – 8 måneder, og energibalancen er dermed bedre end næsten alle andre energiteknologier.\nKort 6 – Zoner og veje.\nTekniske anlæg og trafik Afstandskrav til veje Øen har et tæt netværk af veje. Den store landevej mellem Rønne og Nexø, Hovedvej 38 er den eneste overordnede statsvej på øen. Se kort 6. Vindmøllerne skal som udgangspunkt holde en afstand på minimum 1 gange vindmøllens totalhøjde til de overordnede statsveje. Placeres der vindmøller i en afstand af 1,0 – 1,7 x totalhøjden til en overordnet statsvej skal det i VVM-redegørelsen undersøges, om det har betydning for trafiksikkerheden i form af forstyrrelse for trafikanterne. For de øvrige veje gælder det, at der ikke må være vingeoverslag over vejene. Hvis der opstilles vindmøller i en afstand af mindre end 1 x totalhøjden, skal der redegøres for sikkerheden i forhold til havari og isafkast. Undtaget fra dette er mindre grus- og markveje.\nRadiokæder (telekommunikation) Vindmøller kan, hvis de er placeret i en radiokædes sigtelinje, forringe signalet væsentligt. Ud over Erhvervs- og Vækstministeriet har de enkelte operatører af radiokæder, i relation til lokalplaner, selvstændig indsigelsesret over for planmyndighederne, hvorfor materiale angående planlægning og opstilling af vindmøller og vindmølleparker i sådanne sager bør sendes direkte til de relevante operatører, så der kan findes en løsning, hvis der er konflikter mellem vindmølleprojekter og radiokæder.\nAndre meget høje anlæg og tekniske anlæg generelt. Høje telemaster præger horisonten flere steder på øen, blandt andet øens højeste, Rø-senderen, som med sine 315 meter kan ses på lang afstand (højeste punkt i Danmark idet Z =115,5 m). Ved Blykobbe er en mast på 106,1 m, Rønne Forbrænding har en skorsten på 75,3 m, og Dueoddetårnet er 70 m.\nLufthavn Omkring Bornholm Lufthavn ved Rønne har Trafikstyrelsen udlagt horisontale og koniske indflyvningszoner. Indflyvningszonerne består af en række hindringsbegrænsende flader i op til 8,5 kilometer fra landingsbanen, se kort 7. Fladerne starter fra terræn og er stigende op til 160 meter, hvor begrænsningerne ender, alle med reference til flyvepladsniveau, som ligger 15 meter over havet. Den sydvestligste del af vindmølleområdet V.16 Elleby Gårde overlappes lidt af højdebegrænsningen. I en afstand af cirka 15 kilometer fra Bornholm Lufthavn er der en radarnavigeringszone. Konsekvensen ved opstilling af vindmøller inden for denne zone kan være forstyrrelse af signaler, som vil kræve investering i nyt udstyr. Vindmølleområderne: V.15 Egeby, V.16 Elleby Gårde, V.17 Ved Svartingedal og V.19 Skarpeskade. Ved opstart af konkret planlægning for opstilling af vindmøller i samtlige udlagte vindmølleområderne skal Trafikstyrelsen kontaktes, så forhold omkring luftfartssikkerhed afklares.\nByudvikling og øvrig kommuneplanlægning Der er i kommuneplanramme 203.B.05 udlagt et boligområde i den østlige udkant af Hasle, godt 1,2 kilometer fra vindmølleområdet ved Svartingedalen, hvorfra de planlagte vindmøller vil kunne blive synlige. Området betragtes i temaplanen som støjfølsom arealanvendelse, selvom det ikke er bebygget endnu. Støjfølsom arealanvendelse, der ligger tæt på vindmølleområderne, kan have betydning for hvor i områderne møllerne kan placeres og for omfanget af energiproduktionen fra møllerne, idet der stilles skærpede krav til, hvor meget vindmøllerne må støje. Det kan medføre et mindre produktionstab. Herudover er der ikke registreret anden planlægning i nærheden af vindmølleområderne, som kan komme i konflikt med vindmøllerne.\nSocioøkonomiske forhold Temaplanen udlægger rammer til opstilling af et betydeligt antal vindmøller. Realiseres planen vil det medføre et ikke ubetydeligt antal arbejdspladser. Produktion og installation af 50 MW vindmøller vil kræve cirka 900 - 1.300 årsværk, hvoraf cirka 80 % vil være at finde i produktionen og cirka 20 % i installationen inklusiv etablering af fundamenter, serviceveje m.m. For de vindmølletyper, som typisk opstilles i Danmark, gælder det, at størstedelen af produktionen foregår inden for landets grænser. Desuden vil jord- og betonarbejde, installation m.v. givetvis blive udført af lokale entreprenører og virksomheder. Opstilling af ca. 50 MW vindmøller vil skabe omkring 30 - 45 fuldtidsjobs til service og drift af\nKort 7 – Hindringsbegrænsninger og radarnavigationszone omkring Bornholms Lufthavn.\nvindmøllerne, når alle afledte effekter medregnes, for eksempel også regnskabsfører, revisorer og banker m.m. Reference/5/.\nLokalt medejerskab Mindst 20 % af anparterne i vindmølleprojekter skal udbydes til lokale borgere, og salg af vindmølleanparter vil give lokalsamfundet en ekstra-indtjening fra el-salget, som vil have en positiv effekt på den lokale økonomi. På baggrund af beregninger foretaget af AAU for en 2 MW mølle og under forudsætning af et lokalt ejerskab på 20 %, kan der påregnes et lokalt udbytte på i alt cirka 225.000 kr./år fra anparterne. Det giver en øget skatteindtægt for kommunen på cirka 85.000 kr./år plus afledte effekter af øget lokal omsætning. Er det lokale ejerskab større, øges udbyttet og skatteindtægten ligeledes. Opstilling af cirka 50 MW ny effekt på Bornholm giver således et lokalt udbytte på 11.250.000 kr./år og dermed en øget skatteindtægt på 4.250.000 kr/år.\nGrøn ordning Med ’Grøn ordning’ afsættes 88.000 kr. pr. installeret MW til en projektpulje i Bornholms Regionskommune, som et direkte engangstilskud, som kan bruges på miljøprojekter. Puljen administreres af Energinet.dk. Midlerne kan bruges til styrkelse af landskabelige eller rekreative værdier i Regionskommunen og kulturelle og informative aktiviteter med henblik på at fremme accepten af udnyttelsen af vedvarende energi. Ved opstilling af 60 MW vil der blive indsat 5.280.000 kr.\nVærditabsordningen Vindmølleopstilleren skal betale for et eventuelt værditab på lokale boliger forårsaget af opførelse af vindmøllerne. Værditabet vurderes af en taksationskommission nedsat af Energinet.dk. Eventuelle værditab på ejendomme vedrører privatøkonomi og ikke VVM-redegørelsen og Miljørapport, men er en efterfølgende separat proces, der administreres af Energinet.dk.\nØvrige forhold Kun et meget lille areal til adgangsveje og arbejdsarealer udtages af landbrugsdrift i forbindelse med realiseringen af vindmølleprojekter. Det vil typisk være omkring 2.500 m2 arbejdsareal per mølle samt anlæggelse af 5,5 meter brede adgangsveje. Dette er uden betydning i landbrugsmæssig sammenhæng. I øvrigt skønnes vindmølleprojekterne ikke at få negative konsekvenser for arealanvendelsen, herunder mulighederne for at dyrke rekreative aktiviteter som f.eks. jagt. Sluttelig kan nævnes at produktionen af vedvarende energi har en positiv virkning i forhold til folkesundheden. Gevinsten for hele landet er anslået til et sted mellem 5 og 80 milliarder kr. årligt. Reference/6/ og /7/.\nVurdering af enkeltområder På baggrund af de registrerede arealinteresser og deres betydning for den videre planlægning er de enkelte nye vindmølleområder V14 til V18 miljøvurderet på de kommende sider. Kort over væsentlige arealinteresser er hentet fra Miljøministeriets hjemmeside: Miljøgis – vindmøllekort, samt kommuneplanen og er gengivet for de enkelte områder. Kort 8 viser de behandlede områder i miljøvurderingen.\nKort 8 – Fremtidige vindmølleområder på Bornholm\nV.14 Buskebro Landskab og kulturhistorie Vindmølleområdet ligger øst for Staggehuse, nordøst for Østermarie. Området ligger højt fra 90 til 55 meter over havet på grundfjeldplateauet, og terrænet falder dramatisk mod øst mod Buskebro og Sølyst Bæk. Der er mulighed for at opstille vindmøller på langs af højdekurverne, der har retning fra syd til nord. Området er omkranset af fredskov på tre sider. Området er præget af opdyrkede marker, de fragmenterede skovparceller og bevoksningen omkring sprækkedalen og Sølyst Bæk. Der er en del større landbrugsejendomme i området, og nærmeste bebyggelse er Kirkeby og Staggehuse vest for området. Der er udlagt skovbyggelinje omkring fredskoven i den østlige del af området. Hele vindmølleområdet ligger inden for kystnærhedszonen, og dele af området er udpeget som særligt værdifuldt kystlandskab og fra den nordlige del af området er der visuel kontakt til kysten. Af kulturhistoriske interesser inden for området er der i den nordlige del af området en gravhøj, Egeshøj, med tilhørende beskyttelseszone. Ved Kofodgård står Herolds Eg, som har været fredet siden 1935. I området er også et beskyttet dige, der omkranser et af skovstykkerne og et beskyttet dige ved Duegård. Det skal sikres, at anlægsarbejderne i forbindelse med opstilling af vindmøller ikke beskadiger disse beskyttede kulturhistoriske spor.\nKort 9 – Beskyttelsesinteresser, Buskebro\nUden for området ligger flere i kommuneplanen udpegede kulturmiljøer, som kan blive visuelt påvirket ved opstilling af vindmøller ved Buskebro. Godt 700 meter mod øst er der udpeget et kulturmiljø ved Maglegård og Skt. Magrethe Kapel. Syd herfor er der udpeget et større kulturmiljø, Gyldenså, Louisenlund, Lyrsby, som omfatter høje, bautasten og agersystemer. Godt 700 meter sydvest for vindmølleområdet er der udlagt et kulturmiljø omkring stationsbymiljøet i Østermarie. I VVM-fasen for et konkret vindmølleprojekt bør sårbarheden af de nærliggende kulturmiljøer vurderes nærmere. Kirken i Østermarie ligger 1,2 kilometer sydvest for vindmølleområdet. Vindmøllerne vil formentlig blive synlige i sammenhæng med kirken fra landskabet sydvest for Østermarie. Der er bevoksning, som delvis vil skærme for udsynet i retning af vindmølleområdet fra kirkegården, men det kan ikke udelukkes at vindmøllerne vil blive delvist synlige bag bevoksningen. I VVM-redegørelsen skal det visualiseres og vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirken som kulturhistorisk element i landskabet.\nNaturtyper og arter Inden for området ligger der et par mindre vandhuller ved Kofodgård, som er beskyttede i henhold til Naturbeskyttelseslovens § 3. Sølyst Bæk, der er et beskyttet vandløb gennemskærer vindmølleområdets sydvestlige hjørne. Det vurderes, at der kan opstilles vindmøller i området uden at berøre den beskyttede natur. Området byder med sine skovpartier og skovbryn på gode levesteder for flagermus og der bør i forbindelse med VVM-fasen gennemføres flagermusundersøgelser. Det nærmeste Natura 2000-område er et EF-Fuglebeskyttelsesområde, Randkløve Skår, som ligger cirka 600 meter nord for vindmølleområdet og strækker sig langs kysten. 1,7 kilometer mod øst er der ligeledes udpeget et EFfuglebeskyttelsesområde i sprækkedalen ved Gyldenå. Afstanden vurderes at være så stor, at beskyttede arter, f.eks. fugle, ikke påvirkes væsentligt. Forholdet bør dog vurderes lidt nærmere i forhold til konkrete dyrearter på udpegningsgrundlaget i VVM-fasen for et konkret projekt.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 7 boliger. En optimal udnyttelse af området kræver opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger. De nærmeste områder med støjfølsom arealanvendelse er Østermarie 950 meter vest for rammeområdet og Bølshavn 1,1 kilometer øst for rammeområdet. Ved beregning af støj fra vindmøller skal det sikres, at grænseværdierne for støj ved støjfølsom bebyggelse på 39 dB(A) ved vindhastigheden 8 m/s og 37 dB(A) ved 6 m/s. kan overholdes.\nFoto mod området set fra Staggevej ved Duegård mod nordøst. Skalaen i området er middel og de mange skovbryn sætter deres præg på området\nDet nærmeste rekreative område er en vandresti til Randkløve, der ligger 450 meter nordvest for vindmølleområdet og løber mod nord til kyststien. Det vurderes, at vindmøllerne, på størstedelen af ruten, vil være visuelt afskærmet, da stien løber gennem skovbevoksningen ved Randkløve.\nVandmiljø I den sydvestlige del af vindmølleområdet løber det beskyttede vandløb Sølyst Bæk. Der er ikke drikkevandsinteresser i vindmølleområdet. Det vurderes, at det er sandsynligt, at der i anlægsfasen bliver behov for grundvandssænkning i forbindelse med etablering af fundamenter. På baggrund af jordbundsforholdene i området vurderes det, at de vandmængder, som skal bortpumpes vil være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløb og vandhuller ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre mulige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Randkløvevej afgrænser vindmølleområdet mod nord. Der må ikke være vingeoverslag på vejen, og hvis vindmøllen opstilles nærmere end 1 gange vindmøllens totalhøjde, skal der redegøres for sikkerheden i forhold til havari og isafkast. Den anden større vejforbindelse Svanekevej passerer cirka 350 meter syd om vindmølleområdet. Den visuelle påvirkning af Randkløvevej bør visualiseres i forbindelse med udarbejdelse af VVM-redegørelse for et konkret projekt og de trafiksikkerhedsmæssige aspekter vurderes, hvis vindmøllerne opstilles inden for en afstand svarende til deres totalhøjde fra vejen.\nVurdering Landskabets skala er middel og vurderes på den baggrund at kunne rumme store vindmøller. Det vurderes dog, at vindmøllerne vil påvirke oplevelsen af terrænformerne, de markante skovbryn og oplevelsen af kystlandskabet og de tilknyttede rekreative interesser. Dette bør være et fokusområde i VVM-redegørelsen for et konkret projekt. Ligeledes bør der være fokus på nærhed til Østermarie og den visuelle påvirkning af bebyggelsen og kirken samt støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set er det vurderet, at området er egnet til opstilling af vindmøller, men lidt kompliceret i forhold til terræn, fredskov og flagermus, der har gode betingelser i området.\nV.15 Egeby Landskab og Kulturhistorie Vindmølleområdet ligger mellem Åkirkeby og Nexø, syd for de store plantager. Den sydlige del af området er et stort åbent, fladt og veldefineret opdyrket landskabsrum, med spredte bevoksningsparceller som danner bagvæg mod nord. Skalaen i denne del af landskabet er middel. Det nordøstlige del er mindre og ligger som en lomme mellem Rønnevej og Hallegård Skov. Skalaen er i denne del af landskabet lille. Der er udlagt skovbyggelinje omkring fredskoven i den østlige og nordlige del af området. Ved udarbejdelsen af VVM-redegørelsen for et konkret projekt bør vindmøllernes visuelle påvirkning af skovbrynene i området vurderes. Rammeområdet overlappes af et geologisk interesseområder, som er udlagt på baggrund af en forkastning, hvor terrænet hæver sig mod nord. Forkastningen er primært sårbar over for tilplantning eller bebyggelse, som vil sløre terrænet. Terrænet vurderes ikke at være fremtrædende i oplevelsen af landskabet, men det vurderes at skiftet i terrænet kan opleves mindre markant sammenholdt med store vindmøller. Af kulturhistoriske interesser inden for området er der i den østlige del af området tre beskyttede fortidsminder, som ligger inde i et stykke fredskov. Fredskoven skal som udgangspunkt friholdes for anlæg og fortidsminderne vil\nKort 10 – Beskyttelsesinteresser, Egeby\ndermed ikke blive berørt. Spredt i området er der flere beskyttede diger. Det vurderes, at vindmøllerne kan opstilles i området uden at beskadige disse. Vindmølleområdet overlappes af to kulturmiljøer med koncentrationer af fortidsminder i henholdsvis det nordvestlige og det nordøstlige hjørne. Der er ved anlægsarbejder stor risiko for at støde på skjulte jordfaste fortidsminder. Ved opstart af konkret planlægning for opstilling af vindmøller i området skal Born- holms Museum kontaktes, så omfanget af eventuelle udgravninger og konflikter med de arkæologiske interesser afklares. Kirkerne i Pedersker, Bodilsker og Povlsker ligger inden for en afstand af 4,2 kilometer fra vindmølleområdet. Fra kirkegården ved Skt. Peders Kirke er der åbent udsyn mod nord i retning af vindmølleområdet. Landskabet syd for kirken er lukket af bevoksning og det forventes på den baggrund ikke, at kirken vil ses i sammenhæng med vindmøllerne. Fra kirkegården ved Skt. Bodils Kirke forventes vindmøllerne ikke at blive synlige, da der er skærmende bevoksning vest for kirkegården. Vindmøllerne vil eventuelt ses i sammenhæng med vindmøllerne fra landskabet øst for kirken. Nord og vest for Skt. Povls Kirke er der tæt bevoksning, som skærmer for udsyn i retning af vindmølleområdet. Kirken er synlig i landskabet umiddelbart øst og sydøst for denne. Der er stor afstand til vindmølleområdet og det forventes derfor, at vindmøllerne vil være helt eller delvist skjult af bevoksningen. I VVM-fasen for et konkret projekt skal den visuelle påvirkning visualiseres og det skal vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirkerne som kulturhistoriske elementer i landskabet.\nNaturtyper og arter Inden for området ligger der mange partier af fredskov og en enkelt sø, som er beskyttet i henhold til Naturbeskyttelseslovens § 3. I vindmølleområdets sydøstlige kant løber det beskyttede vandløb Øle Å. Den beskyttede natur udgør så lille en del af det samlede rammeområde, at det vurderes, at der kan opstilles vindmøller og udføres tilhørende vejanlæg uden at berøre disse. Området byder med sine skovpartier og skovbryn på gode levesteder for flagermus og der bør i forbindelse med VVM-fasen gennemføres flagermusundersøgelser. Det nærmeste Natura 2000-område er Almindingen, som er udpeget som EF-fuglebeskyttelsesområde og EFhabitatsområde. Området ligger 600 meter nord for vindmølleområdet. Afstanden vurderes at være tilstrækkelig til,\nFoto fra Sprøjtevejen syd for vindmølleområdet. I horisonten hæver terrænet sig ved Paradisbakkerne\nat beskyttede arter, f.eks. fugle, ikke påvirkes væsentligt. Forholdet bør dog vurderes nærmere i forhold til konkrete arter på udpegningsgrundlaget i VVM-fasen for et konkret projekt.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 13 boliger. En optimal udnyttelse af området vil kræve opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger. Det nærmeste støjfølsomme område er Pedersker, som ligger godt 1,8 kilometer syd for vindmølleområdet. Afstanden mellem vindmøllerne og de støjfølsomme arealer vil dog blive endnu større, da det ikke er muligt at opstille vindmøllerne helt ud til kanten af rammeområdet. Af rekreative interesser er der umiddelbart uden for området ved Hjortebakke et fortidsminde i form af en gruppe Bautasten. Fortidsmindet er tilgængeligt og med infopunkt. Da fortidsmindet er inde i skoven vurderes den visuelle påvirkning fra planlagte vindmøller at være meget begrænset. Der stor afstand til større samlede rekreative interesser og turistområder.\nVandmiljø I den sydøstlige kant løber det beskyttede vandløb Øle Å og flere små grøfter og bække, som afvander til denne. Det vurderes, at vindmølleprojektet kan gennemføres uden negativ påvirkning af vandløbet. Hele vindmølleområdet er omfattet af særlige drikkevandsinteresser. Der vurderes dog ikke at være risiko for forurening af grundvandet fra oliespild fra moderne vindmøller. Moderne vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen. Det vurderes, at det er sandsynligt, at der i anlægsfasen bliver behov for grundvandssænkning i forbindelse med etablering af fundamenter. På baggrund af jordbundsforholdene i området vurderes det, at de vandmængder, som skal bortpumpes vil være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløb og vandhuller ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre betydelige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Hovedvej 38, Rønnevej afgrænser området mod nord. Rønnevej er en overordnet vej og der skal holdes en afstand på minimum 1 gange totalhøjden af vindmøllen. Opstilles der vindmøller i en afstand af 1-1,7 gange totalhøjden til vejen, skal der foretages en konkret vurdering af trafiksikkerheden. Der skal undgås vingeoverslag over de øvrige offentlige veje i rammeområdet. Den visuelle påvirkning af Hovedvej 38, Rønnevej vurderes at være begrænset af skovene i området. Der bør i forbindelse med udarbejdelse af VVM-redegørelse for et konkret projekt udføres visualisering fra Rønnevej og de trafiksikkerhedsmæssige aspekter vurderes. Der løber en højspændingslinje umiddelbart gennem området og det visuelle samspil mellem højspændingslinjen og vindmøller i området skal derfor visualiseres og vurderes i VVM-fasen for et konkret projekt. Der er seks eksisterende vindmøller inden for områdets nærzone: Tre 1,1 km mod øst på 75 meters totalhøjde ved Gadebyvejen og tre 1,8 km mod sydøst på 46 meters totalhøjde ved Stenseby. Det visuelle samspil mellem de eksisterende vindmøller skal visualiseres og vurderes ved udarbejdelse af VVMredegørelse for et konkret projekt. Det vurderes umiddelbart, at det er vanskeligt at opnå et ubetænkeligt samspil 36\nmed de eksisterende vindmøller ved Gadebyvej. Man kan dog se bort fra ældre vindmøller, såfremt møllerne forventes taget ud af drift inden for en kortere årrække, og det vurderes at de ikke vil kunne udskiftes. Vindmøllerne ved Stenseby er opstillet i 1996, og vil kunne forventes nedtaget i 2021, mens vindmøllerne ved Gadebyvej er opstillet i 2002 og vil kunne forventes nedtaget i 2027 (ved en forventet levetid på 25 år). Normalt betragter man mindre end 5 år som en kortere årrække.\nVurdering Det vurderes, at områdets skala kan bære opsætning af vindmøller og landskabeligt er det en fordel at møllegruppen vil ligge med skovbevoksning som ”ryg” set fra syd, og at samme bevoksning afskærmer området fra Rønnevej, som er den mest befærdede vej i området. De arkæologiske interesser i de overlappende kulturmiljøer skal sikres. Ved opstart af konkret planlægning for opstilling af vindmøller i området skal Bornholms Museum kontaktes, så omfanget af eventuelle udgravninger og konflikter med de arkæologiske interesser afklares. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt, bør den visuelle påvirkning af forkastningen, der er udpeget som geologisk interesseområde, oplevelsen af skovbrynene, det visuelle samspil med højspændingslinjen og eksisterende og planlagte vindmøller, påvirkningen af trafikken på Hovedvej 38, Rønnevej, samt oplevelsen af Kirkerne i Pedersker, Bodilsker og Povlsker nærmere vurderes. Ligeledes bør der være fokus på den visuelle påvirkning og støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set vurderes området, at være egnet til opstilling af vindmøller, men lidt kompliceret i forhold til fredskov og flagermus, som der er gode betingelser for i området.\nV.16 Elleby Gårde Landskab og Kulturhistorie Vindmølleområdet ligger mellem Rønne og Årsballe på et plateau, og er et større veldefineret landskabsrum, som gennemskæres af Blykobbe Å. Området afgrænses mod nord og øst af Blykobbe Å og Skelhøjvej, , mod syd af Rømeregårdsvej og Hallebakken/Vestermarievej og mod vest af Ellebyvej. Vindmølleområdet er åbne markarealer af middel skala. Markarealerne afgrænses af fredskov omkring Blykobbe Å og terrænet i området falder mod åen. Der ligger flere mindre partier af fredskov spredt i området. Den nordvestlige del af området er omfattet af skovbyggelinje. Ved udarbejdelsen af VVM-redegørelsen for et konkret projekt bør vindmøllernes visuelle påvirkning af skovbrynene i området vurderes. Der er ikke kortlagt eller udpeget kulturhistoriske interesser inden for vindmølleområdets afgrænsning. Umiddelbart vest for vindmølleområdet er der udpeget et større kulturmiljø: Almegård, Jydegård, som omfatter gravhøje og skåltegn. Godt 1,1 kilometer sydøst for vindmølleområdet er der ved Vestermarie Plantage, Ringeby ligeledes udpeget et værdifuldt kulturmiljø. Udpegningen omfatter: Agersystemer, røser, bautasten, grave, bosættelser, høje og skibssætninger. Udpegningerne har primært deres baggrund i arkæologiske interesser, som ikke berøres af vindmølleområdet. I VVM-fasen for et konkret projekt bør områdets sårbarhed over for den visuelle påvirkning fra vindmøller nærmere vurderes.\nKort 11 – Beskyttelsesinteresser, Elleby Gårde\nKirkerne i Nyker, Vestermarie og Skt. Knuds Kirke ligger inden for en afstand af 4,2 kilometer fra vindmølleområdets nærzone. Fra kirkegården ved Nyker er der åbent udsyn mod syd i retning af vindmølleområdet. Fra landskabet nord for Nyker ses kirken sammen med den øvrige bebyggelse. Det er vurderet, at fra de områder, hvor kirken er synlig vil vindmøllerne ved Elleby Gårde visuelt stå på god afstand af kirken. Fra kirkegården ved Vestermarie Kirke forventes vindmøllerne at være helt eller delvist afskærmet af bevoksning og bebyggelse i Vestermarie. Vindmøllerne vil eventuelt ses i samspil med kirken fra landskabet mellem Kirkevej og Vestermarievej syd for kirken. Fra den nordlige kant af kirkegården ved Skt. Knuds Kirke er der udsyn over landskabet mod nordøst i retning af vindmølleområdet. Det kan ikke udelukkes, at vindmøllerne vil ses i sammenhæng med kirken fra landskabet sydvest for kirken men området er en aktiv grusgrav, og der er dermed ikke offentlig adgang til området. I VVM-fasen for et konkret projekt skal den visuelle påvirkning visualiseres og det skal vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirkerne som kulturhistoriske elementer i landskabet.\nNaturtyper og arter Inden for området ligger der mindre stykker af fredskov og langs områdets afgrænsning ligger det beskyttede vandløb Blykobbe Å, mens Tingsted Å gennemskærer den sydlige del. Området byder med sine skovpartier langs vandløb og skovbryn på gode levesteder for både fugle og flagermus og der bør i forbindelse med VVM-fasen gennemføres flagermusundersøgelser og påvirkningen af fugle skal være et fokusområde. Det nærmeste Natura 2000-område er Almindingen, som er udpeget som EF-fuglebeskyttelsesområde og EFhabitatsområde. Området ligger 2,4 kilometer østsydøst for vindmølleområdet. Afstanden vurderes at være så stor, at beskyttede arter i udpegningsgrundlaget, f.eks. fugle, ikke påvirkes væsentligt. Forholdet bør dog vurderes i forhold til konkrete arter på udpegningsgrundlaget i VVM-fasen for et konkret projekt.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 3 boliger. En optimal udnyttelse af området vil kræve opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger.\nFoto mod området set fra Skelhøjvej mod sydøst. Området ligger på den anden side af bevoksningen omkring åen.\nDe nærmeste støjfølsomme områder er Nyker mod nordvest og Møllevangen mod sydøst, som begge ligger godt 2,4 kilometer fra vindmølleområdet. Afstanden mellem vindmøllerne og de støjfølsomme arealer vil dog blive endnu større, da det ikke er muligt at opstille vindmøllerne helt ud til kanten af rammeområdet. Af rekreative interesser er der cirka 140 meter sydøst for området en sten med helleristninger og en tilknyttet infotavle. Herudover er der stor afstand til områder med større koncentration af rekreative interesser.\nVandmiljø Langs/gennem vindmølleområdet kanter løber det beskyttede vandløb Blykobbe Å og Tingsted Å gennemskærer områdets sydlige del. Det vurderes, at vindmølleprojektet kan gennemføres uden negativ påvirkning af vandløbene. Hele vindmølleområdet er omfattet af særlige drikkevandsinteresser. Der vurderes dog ikke at være risiko for forurening af grundvandet fra oliespild fra moderne vindmøller. Moderne vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen (møllehatten). Det vurderes, at det er sandsynligt, at der i anlægsfasen bliver behov for grundvandssænkning i forbindelse med etablering af fundamenter. På baggrund af jordbundsforholdene i området vurderes det, at de vandmængder, som skal bortpumpes vil være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløbene ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre betydelige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Rømeregårdsvej og Hallebakken/Vestermarievej afgrænser området mod sydøst. Der må ikke være vingeoverslag på disse veje, og hvis vindmøllen opstilles nærmere end 1 gange vindmøllens totalhøjde til vejene, skal der redegøres for sikkerheden i forhold til havari og is-afkast. Ca en kilometer nordvest for vindmølleområdet forløber en højspændingslinje fra sydvest til nordøst. I landskabet syd for Nyker vil højspændingslinjen ses foran de planlagte vindmøller. De to anlæg står dog på en sådan afstand at det visuelle samspil fra de fleste områder antages at blive uproblematisk. Samspillet mellem de to anlæg bør visualiseres i VVM-redegørelsen for et konkret projekt. Den sydvestlige del af området er omfattet af højdegrænseplanet omkring Bornholms Lufthavn. Det vurderes dog, at vindmøllerne vil kunne opstilles uden for den højdebegrænsende flade. Se kort 7. Godt 2,4 kilometer østsydøst for vindmølleområdet står tre eksisterende 70 meters høje vindmøller ved Snorrebakken. 1,8 kilometer mod nord står en enkelt vindmølle med en totalhøjde på 40,5 m ved Ypperne. Ved Tårnbygård 3,7 kilometer mod nordnordvest står der tre 127 meter høje vindmøller. Af planlagte vindmølleområder ligger V.19 Skarpeskade mod nordøst inden for nærzonen. Det visuelle samspil mellem de eksisterende og planlagte vindmøllegrupper skal nærmere vurderes i en VVM-redegørelse for et konkret projekt og findes ubetænkeligt. Særligt det visuelle samspil med de eksisterende vindmøller ved Snorrebakken kan være betænkeligt. Man kan dog se bort fra ældre vindmøller, såfremt møllerne forventes taget ud af drift inden for en kortere årrække, og det vurderes at de ikke vil kunne udskiftes, og der skal ikke vurderes for det visuelle samspil til enkeltmøller. Vindmøllerne ved Snorrebakken er opstillet i 2002, og vil kunne forventes nedtaget i 2027, vindmøllen ved Ypperne er opstillet i 1988 og har for længst passeret dens forventede levetid (2013, den ene af oprindeligt to vindmøller er allerede udtaget af drift), mens vindmøllerne ved Tornbygård er opstillet i 2015, og vil kunne forventes nedtaget i 2040 (ved en forventet levetid på 25 år). Normalt betragter man mindre end 5 år som en kortere årrække. Der skal\nkun vurderes for det visuelle samspil med vindmølleområdet V.19 Skarpeskade, såfremt området til den tid er omfattet af en vedtaget lokalplan.\nVurdering Det vurderes, at områdets skala kan bære opsætning af vindmøller og landskabeligt er det en fordel at møllegruppen vil ligge med skovbevoksning som ”ryg” set fra syd. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt, bør den visuelle påvirkning af oplevelsen af skovbrynene, det visuelle samspil med eksisterende og planlagte vindmøller, oplevelsen af Kirkerne i Nyker, Vestermarie og Knudsker nærmere vurderes. Ligeledes bør der være fokus på påvirkningen af flagermus og fugleliv. Der skal i planlægningsfasen være særligt fokus på højdebegrænsninger omkring Bornholms Lufthavn og i en tidlig fase tages kontakt til Trafiksstyrelsen for afklaring af max højder på vindmøller og evt. skærpede krav til lysafmærkning. Ligeledes bør der være fokus på den visuelle påvirkning, støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set vurderes området at være egnet til opstilling af vindmøller, og relativt ukompliceret, når der tages de nødvendige hensyn til ovennævnte forhold.\nV.17 Ved Svartingedal Landskab og kulturhistorie Vindmølleområdet ligger mellem Hasle og Klemensker på en større åben flade af opdyrket mark umiddelbart øst for sprækkedalen Svartingedal. Der er få spredte og fritliggende boliger i området. Området ligger højt i terrænet, cirka 75 meter over havet, som falder mod sydvest ned mod sprækkedalen. I mølleområdets umiddelbare nærhed findes flere højdepunkter i landskabet, som når op på 100 meter over havet eller mere. Området er afgrænset af skoven omkring Svartingedalen mod nordvest og er ellers fri for bevoksning. Der er udlagt skovbyggelinje omkring skoven i Svartingedalen, som overlapper den vestlige del af vindmølleområdet. Ved udarbejdelsen af VVM-redegørelsen for et konkret projekt bør vindmøllernes visuelle påvirkning af skovbrynene i området vurderes. Den vestligste del af området ligger i kystnærhedszonen. Selvom vindmølleområdet ligger i den bagerste del af kystnærhedszonen antages det, at vindmøllerne i lighed med flere eksisterende vindmøller vil blive synlige fra kystlandskabet nord for Hasle. I forbindelse med VVM-redegørelse for et konkret projekt i området, skal den visuelle påvirkning af oplevelsen af kystlandskabet visualiseres og vurderes. Af beskyttede kulturhistoriske spor inden for vindmølleområdets afgrænsning er der enkelte beskyttede diger. Det skal sikres, at anlægsarbejderne i forbindelse med opstilling af vindmøller ikke beskadiger de beskyttede diger.\nKort 12 – Beskyttelsesinteresser, Ved Svartingedal\nHerudover er der ikke registreret kulturhistoriske interesser inden for vindmølleområdet og der er stor afstand til udpegede kulturmiljøer. Kirkerne i Klemensker og Rutsker ligger inden for 4,2 kilometer fra vindmølleområdet nærzone. Fra Ruts Kirke er der åbent udsyn mod syd i retning af vindmølleområdet og der er indsyn til kirken fra Kirkevej nord for kirken. Vindmøllerne vil formentlig ses i tæt samspil med kirken fra denne synsvinkel. Der er tæt bevoksning om kirkegården ved Klemensker Kirke, som vurderes at skærme for udsyn i retning af vindmøllerne. Det er ligeledes vurderet, at kirken ikke vil ses i sammenhæng med vindmøllerne, da bebyggelsen og bevoksningen i Klemensker by skærmer. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal der visualiseres og vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirkerne som kulturhistoriske elementer i landskabet.\nNaturtyper og arter Der er flere mindre stykker fredskov i den sydlige kant af vindmølleområdet. Der er ikke registreret natur, som er beskyttet i henhold til Naturbeskyttelseslovens § 3. Umiddelbart vest for området ligger Svartingedalen, som er fredet område. I bunden af dalen løber Svartinge Å, som er beskyttet vandløb. Området byder med sine skovpartier langs vandløb og skovbryn på gode levesteder for både fugle og flagermus og der bør i forbindelse med VVM-fasen gennemføres flagermusundersøgelser ligesom påvirkningen af fugle bør være et fokusområde. Der er stor afstand til nærmeste Natura 2000-områder, som er EF-habitatområdet Hvidodde Rev i havet ud for Bornholms Vestkyst, der ligger 3,7 kilometer mod sydsydvest og EF-fuglebeskyttelsesområdet og EF habitatområde i Almindingen, der ligger 8,9 kilometer mod sydøst. Afstanden vurderes at være så stor, at beskyttede arter, f.eks. fugle, ikke påvirkes væsentligt. Forholdet bør dog vurderes i forhold til konkrete arter på udpegningsgrundlaget i VVM-fasen for et konkret projekt.\nFoto mod området set fra Rosendalevej mod nordvest.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 2 boliger. En optimal udnyttelse af området kræver opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger. Det nærmeste støjfølsomme område er Hasle godt 1,3 kilometer sydvest for vindmølleområdet. Afstanden mellem vindmøllerne og det støjfølsomme areal vil dog blive større, da det ikke er muligt at opstille vindmøllerne helt ud til kanten af rammeområdet. Ud over Svartingedalen ligger de nærmeste rekreative interesser koncentreret ved kysten syd for Hasle i Hasle Lystskov. Den tætte bevoksning i skoven vurderes at skærme for den visuelle påvirkning fra størstedelen af området fra kysten. Den visuelle påvirkning af de nævnte områder bør vurderes i forbindelse med udarbejdelse af VVMredegørelse for et konkret projekt.\nVandmiljø Umiddelbart vest for vindmølleområdet løber det beskyttede vandløb Svartinge Å. Det vurderes, at vindmølleprojektet kan gennemføres uden negativ påvirkning af vandløbet. Hele vindmølleområdet er omfattet af særlige drikkevandsinteresser. Der vurderes dog ikke at være risiko for forurening af grundvandet fra oliespild fra moderne vindmøller. Moderne vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen (møllehatten). Hvis det bliver nødvendigt med grundvandssænkning i anlægsfasen vurderes vandmængderne, som skal bortpumpes at være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløbet ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet, idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre betydelige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Rosendalevej løber gennem vindmølleområdet. Vejen er en lokal vej. Der skal undgås vingeoverslag over vejen. Den visuelle påvirkning af de nærmeste veje vurderes at blive dominerende på de strækninger, der støder op til vindmølleområdet. Der bør i forbindelse med udarbejdelse af VVM-redegørelse for et konkret projekt udføres visualiseringer fra udvalgte punkter af de nærmeste veje, særligt fra Rosendalevej og Simblegårdsvej syd for vindmølleområdet. Godt 1,1 kilometer mod syd passerer to højspændingsforbindelser. I landskabet syd for Hovedvej 38, særligt fra Aabyvej, vil højspændingsforbindelsen ses foran de planlagte vindmøller. De to anlæg står dog på en sådan afstand, at det visuelle samspil mellem de to anlæg fra de fleste områder antages at blive uproblematisk. Samspillet mellem de to anlæg bør visualiseres i VVM-redegørelsen for et konkret projekt. Der er flere eksisterende vindmøller inden for områdets nærzone. Området ligger i nærheden af flere eksisterende vindmøllegrupper, hvoraf de mest markante er vindmøllerne ved Sandemandsgård og Tårnbygård. Vindmøllerne ved Sandemandsgård er opstillet i 2006, og vil kunne forventes nedtaget i 2031, mens vindmøllerne ved Tornbygård er opstillet i 2015 og vil kunne forventes nedtaget i 2040 (ved en forventet levetid på 25 år). Ved opstilling af vindmøller i området skal samspillet mellem eksisterende og planlagte vindmøller i nærzonen visualiseres og vurderes ubetænkeligt.\nVurdering Landskabets skala er middel og vurderes på den baggrund at kunne rumme store vindmøller. Det vurderes, at vindmøllerne vil fremstå dominerende og påvirke oplevelsen af terrænformerne og de markante skovbryn. Fra de strækninger af Simblegårdsvej og Svanekevej, som passerer henholdsvis syd for og gennem vindmølleområdet, vil de ligeledes være dominerende. Fra den fredede Svartingedal vurderes det, at bevoksningen de fleste steder vil skærme for udsyn til vindmøllerne, mens samspillet med Svartingedalen som markant landskabselement skal vurderes. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det visuelle samspil mellem eksisterende og planlagte vindmøller, samt højspændingsforbindelsen mod syd vurderes. Den visuelle påvirkning af af skovbrynene, Svartingedalen samt kirkerne i Klemensker og Rutsker skal visualiseres og vurderes. Ligeledes bør der være fokus på påvirkningen af flagermus og fugleliv samt nærheden til Hasle og den visuelle påvirkning samt støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set vurderes det, at der kan opstilles vindmøller i området, men at der skal være fokus på flagermus.\nV.18 Sæderegård Landskab og kulturhistorie Området ligger mellem Årsballe og Klemensker i et åbent landbrugslandskab med spredte gårde. Området gennemskæres nord-syd af et terrænspring vest for Blykobbe Å, der har sit udspring i en sø midt i området. Der er ikke landskabsudpegninger, som overlapper området, men området er præget og kantet af mange småbiotoper. Der ligger en gravhøj med fortidsmindebeskyttelseslinje inden for vindmølleområdet, men det vurderes, at der kan opstilles vindmøller og udføres tilhørende vejanlæg uden at berøre beskyttelseslinjen. Der er stor afstand til de nærmeste udpegede kulturmiljøer. Kirken i Klemensker ligger inden for vindmølleområdets nærzone. Der er skærmende bevoksning omkring kirken i retning af vindmølleområdet og det vurderes, at bebyggelse og bevoksning hindrer, at kirken og vindmøllerne bliver synlige i samme synsvinkel. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det visualiseres og vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirken som kulturhistorisk element i landskabet.\nNaturtyper og arter Vindmølleområdet består af en mosaik af landbrugsarealer og naturarealer. Omtrent midt i vindmølleområdet ligger en beskyttet sø delvis omkranset af et beskyttet engareal, hvorfra Blykobbe Å har sit hovedløb. Blykobbe å er ligeledes beskyttet i henhold til naturbeskyttelseslovens § 3.\nKort 13 – Beskyttelsesinteresser, Sæderegård\nVindmølleområdets nordøstlige hjørne gennemskærer et større område, der i kommuneplanen er udpeget som interesseområde for landskab, natur og økologiske forbindelser (Bornholms Regionskommune, 2016). Som en del af dette interesseområde indgår også et areal beliggende i vindmølleområdets nordøstlige hjørne. Disse områder udgøres delvist af træbevoksede arealer, og i området er der flere mindre søer og engarealer, der alle er beskyttet i henhold til naturbeskyttelseslovens §3. Interesseområdet udgør delvist en næsten ubrudt økologisk forbindelse til Almindingen, der ligger ca. 2 km øst for vindmølleområdet. Almindingen udgør det største sammenhængende beskyttede naturområde på Bornholm. Dette NATURA 2000område nr. 186 ”Almindingen, Ølene og Paradisbakkerne” består af Habitatområde H162 og Fuglebeskyttelsesområde F80 (Naturstyrelsen, 2014). Området er udpeget på grundlag af blandt andet forekomsten af to flagermusarter henholdsvis damflagermus og Bechsteins flagermus. Bechsteins flagermus kendes kun fra Bornholm. Bechsteins flagermus er en udpræget skovflagermus, der typisk jager i skoven og kun sjældent bevæger sig over åbne strækninger og da i lav højde (Møller, Baagøe, Degn, & Krabbe, 2013). Derimod ligger de mindre søer i vindmølleområdet inden for jagtafstanden til Natura 2000-området for damflagermus. Eng- og søarealerne samt Blykobbe Å kan rumme flere bilag IV arter, der kan være følsomme over for effekter af anlægsarbejder, ligesom dele af vindmølleområdet kan fungere som jagtområder for flere arter af flagermus. Det vurderes, at der i området kan opstilles vindmøller med tilhørende vejanlæg og arbejdsområder. Det vurderes dog, at det tilgængelige areal kan blive reduceret som følge af tilstedeværelsen af beskyttede naturtyper samt af anbefalede afstandskrav til vigtige ledelinjer og jagtområder for flagermus, som blandt andet omfatter skovbryn, hegn, vandløb og søer (Natural England, 2009). Til trods for områdets mosaikagtige karakter med velegnede fødesøgningshabitater for flere af de arter, der indgår i udpegningsgrundlaget for det nærliggende Natura 2000-område, vil vindmølleområdet ikke væsentlig kunne påvirke Natura 2000-området og arter. Dette begrundes i dels afstanden dels den relative størrelse af vindmølleområdet i forhold til selve Natura 2000-området og omkringliggende arealer af tilsvarende karakter som vindmølleområdet. Da Bornholm rummer mange af Danmarks flagermus, herunder sjældne eller truede arter bør der i forbindelse med VVM-fasen for et konkret projekt i området gennemføres flagermusundersøgelser i overensstemmelse med anvisninger i den danske forvaltningsplan for flagermus (Møller, Baagøe, Degn, & Krabbe, 2013). Endvidere bør der i området fortages en nærmere kortlægning af øvrige bilag IV arter med henblik på vurderingen af eventuelle påvirkninger af disse særligt beskyttede arter. Ligeledes bør der foretages en nærmere vurdering af i hvilket omfang fugle, der er opført på udpegningsgrundlaget for Natura 2000-område nr. 186, benytter arealerne som fourageringområde. Dette gælder især rørhøg, rød glente og trane.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 1 boliger. En optimal udnyttelse af området kræver opkøb og nedlæggelse af denne bolig. Det nærmeste støjfølsomme område er Årsballe godt 1½ kilometer sydøst for vindmølleområdet. Der er stor afstand til rekreative interessepunkter, hvoraf de nærmeste er koncentreret i Almindingen over 2 kilometer mod øst. Her ligger flere fiskesøer og en ridesti. På grund af den tætte bevoksning og afstanden til vindmølleområdet vurderes den visuelle påvirkning af de rekreative interesser at være underordnet til ubetydelig.\nVandmiljø Midt i vindmølleområdet har det beskyttede vandløb Blykobbe Å sit udspring. Det vurderes, at vindmølleprojektet kan gennemføres uden negativ påvirkning af vandløbet. Hele vindmølleområdet er omfattet af særlige drikkevandsinteresser. Der vurderes dog ikke at være risiko for forurening af grundvandet fra oliespild fra moderne vindmøller. Moderne vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen (møllehatten). Det vurderes, at det er sandsynligt, at der i anlægsfasen bliver behov for grundvandssænkning i forbindelse med etablering af fundamenter. På baggrund af jordbundsforholdene i området vurderes det, at de vandmængder, som skal bortpumpes vil være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløb og vandhuller ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre betydelige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Vindmølleområdet afgrænses mod syd af Aarsballevej, og gennemskæres derudover af et antal mindre veje, herunder Køllergårdsvej. Der må ikke være vingeoverslag på vejene, og hvis vindmøllen opstilles nærmere end 1 gange vindmøllens totalhøjde til vejene, skal der redegøres for sikkerheden i forhold til havari og is-afkast. Der er stor afstand til den nærmeste højspændingslinje, som ligger knapt 3 kilometer væk. Det visuelle samspil vurderes derfor uproblematisk. Af større vindmøller i nærzonen er der er en vindmølle ved Ypperne med totalhøjden 40,5 m. I nærzonen ligger også de planlagte vindmølleområder V.19 Skarpeskade og V.16 Elleby Gårde. Ved opstilling af vindmøller i området skal samspillet mellem eksisterende og planlagte vindmøller i nærzonen visualiseres og vurderes ubetænkeligt. Man kan dog se bort fra ældre vindmøller, såfremt møllerne forventes taget ud af drift inden for en kortere årrække, og det vurderes at de ikke vil kunne udskiftes, og der skal ikke vurderes for det landskabelige samspil med enkeltmøller. Vindmøllen ved Ypperne er opstillet i 1988 og har for længst passeret dens forventede levetid (2013, ved en forventet levetid på 25 år – den ene af oprindeligt to vindmøller er allerede udtaget af drift). Der skal kun vurderes for det visuelle samspil med vindmølleområdet V.16 Ellebygårde og V.19 Skarpeskade, såfremt områderne til den tid er omfattet af en vedtaget lokalplan, og såfremt den endelige afstand mellem de planlagte / opstillede vindmøller stadig er mindre end 28 x totalhøjden (Elleby Gårde). En mindre del af området i det nordøstlige hjørne er udpeget som hhv. råstofinteresseområde og – indvindingsområde. Det vurderes, at der kan opstilles vindmøller og udføres tilhørende vejanlæg uden at berøre råstofindvindingsinteresserne.\nVurdering Landskabet har en middel skala og vurderes overordnet at være forholdvis robust over for den visuelle påvirkning fra store vindmøller. Det vurderes, at oplevelsen af det lokale terræn med et markant terrænspring i dalstrøget omkring Blykobbe Å i nogen grad kan blive påvirket af vindmøllerne. Dette skal nærmere vurderes i en VVM-redegørelse for et konkret projekt i området. Landskabeligt vurderes det, at vindmøllerne bør opstilles parallelt med Blykobbe Å og terrænkurverne, da en opstilling på tværs af åen og søen vil medføre store terrænmæssige spring indbyrdes mellem vindmøllerne.\nI VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det visuelle samspil mellem eksisterende og planlagte vindmøller, samt den visuelle påvirkning af kirken i Klemensker visualiseres og vurderes. Ligeledes bør der være fokus på nærheden til Årsballe og den visuelle påvirkning samt støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set vurderes området at være velegnet til opstilling af vindmøller. En forudsætning for en fornuftig udnyttelse af området er dog opkøb og nedlæggelse af naboboliger.\nV.19 Skarpeskade Landskab og kulturhistorie Området ligger mellem Årsballe, Nyker og Klemensker i et åbent landbrugslandskab med spredte gårde. Terrænet falder jævnt fra vest ned mod Blykobbe Å, som løber i den østlige kant af området. Der er ikke landskabsudpegninger, som overlapper området. Der ligger en gravhøj med en fortidsmindebeskyttelseslinje i den sydlige kant af området med en udstrækning indenfor for vindmølleområdet, men det vurderes, at der kan opstilles vindmøller og udføres tilhørende vejanlæg uden at berøre beskyttelseslinjen. Der er stor afstand til de nærmeste udpegede kulturmiljøer. Kirkerne i Nyker, Klemensker og Vestermarie ligger inden for vindmølleområdets nærzone. Der er skærmende bevoksning omkring kirkerne i Nyker og Klemensker i retning af vindmølleområdet og det vurderes, at bebyggelse og bevoksning i begge tilfælde hindrer, at kirkerne og vindmøllerne bliver synlige i samme synsvinkel. Kirken i Vestermarie ligger mere åbent set fra syd. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det visualiseres og vurderes om vindmøllerne vil forstyrre oplevelsen af kirkerne som kulturhistoriske elementer i landskabet.\nNaturtyper og arter Vindmølleområdet er beliggende i et landbrugsområde, hvor hovedparten af arealerne består af marker i omdrift. Vindmølleområdet grænser mod øst op til Blykobbe Å, som på en kort strækning gennemskærer et lille område af\nKort 14 – Beskyttelsesinteresser, Skarpeskade\narealet. Blykobbe Å er er et beskyttet vandløb i henhold til naturbeskyttelseslovens § 3. Inden for selve området samt mod den vestlige grænse af vindmølleområdet ligger der et par mindre søer, som ligeledes er beskyttet under § 3 i naturbeskyttelsesloven. Bortset fra et begrænset areal omkring Blykobbe Å vurderes arealerne dog ikke at være særligt velegnede som jagtområder eller levesteder for flagermus. I en afstand af ca. 2,3 km øst for vindmølleområdet ligger Almindingen, der udgør det største sammenhængende beskyttede naturområde på Bornholm. Dette NATURA 2000-område nr. 186 ”Almindingen, Ølene og Paradisbakkerne” består af Habitatområde H162 og Fuglebeskyttelsesområde F80 /9/. I udpegningsgrundlaget for dette Natura 2000-område indgår blandt andet to arter af flagermus samt flere fuglearter. Vindmølleområdet vurderes dog ikke at udgøre særligt velegnede jagtområder eller trækkorridorer for disse arter, hvorfor udnyttelsen af vindmølleområdet ikke vil påvirke dette Natura 2000-område eller områdets arter væsentligt. Ligeledes udgør den beskyttede natur en så lille en del af det samlede rammeområde, at det vurderes, at der kan opstilles vindmøller og udføres tilhørende vejanlæg uden at berøre disse naturområder væsentligt. Af hensyn til vurdering af en eventuel påvirkning af flagermus, da der generelt forekommer mange arter af flagermus på Bornholm, herunder sjældne eller truede arter, bør der i forbindelse med VVM-fasen for et konkret projekt i området gennemføres en orienterende flagermusundersøgelse i overensstemmelse med principperne i den danske forvaltningsplan for flagermus /10/. I forbindelse med anlægsarbejderne kan der være behov for en midlertidig sænkning af grundvandet. I forbindelse med et konkret projekt bør det dog undersøges nærmere om der eventuelt forekommer andre bilag IV arter i nogle af de beskyttede naturtyper, der kan blive berørt af anlægsarbejderne.\nMennesker og sundhed Inden for rammeområdet er der 3 boliger. En optimal udnyttelse af området kræver opkøb og nedlæggelse af en eller flere boliger. Det nærmeste støjfølsomme område er Årsballe knapt 2 kilometer øst-nordøst for vindmølleområdet. Der er stor afstand til rekreative interessepunkter, hvoraf de nærmeste er koncentreret i Almindingen over 2½ kilometer mod øst. Her ligger flere fiskesøer og en ridesti. På grund af den tætte bevoksning og afstanden til vindmølleområdet vurderes den visuelle påvirkning af de rekreative interesser at være underordnet til ubetydelig.\nVandmiljø Langs vindmølleområdets østlige kant løber det beskyttede vandløb Blykobbe Å. Det vurderes, at vindmølleprojektet kan gennemføres uden negativ påvirkning af vandløbet. Hele vindmølleområdet er omfattet af særlige drikkevandsinteresser. Der vurderes dog ikke at være risiko for forurening af grundvandet fra oliespild fra moderne vindmøller. Moderne vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen (møllehatten). Det vurderes, at det er sandsynligt, at der i anlægsfasen bliver behov for grundvandssænkning i forbindelse med etablering af fundamenter. På baggrund af jordbundsforholdene i området vurderes det, at de vandmængder, som skal bortpumpes vil være beskedne og vil kunne bortledes ved udledning på dyrket landbrugsjord til nedsivning, således at vandløb og vandhuller ikke forurenes. Der vurderes ikke, at være risiko for forurening af grundvandet idet der kun arbejdes i de allerøverste lag (max 6 m´s dybde). Der vurderes ikke at være andre betydelige påvirkninger af vandmiljøet end de her nævnte i forbindelse med opstilling og drift af vindmøller inden for rammeområdet.\nTekniske anlæg og trafik Vindmølleområdet gennemskæres af Skarpeskadevej. Der må ikke være vingeoverslag på vejen, og hvis vindmøllen opstilles nærmere end 1 gange vindmøllens totalhøjde til vejen, skal der redegøres for sikkerheden i forhold til havari og is-afkast. Der er stor afstand til den nærmeste højspændingsluftledning, som ligger ca. 2,5 kilometer væk. Det visuelle samspil vurderes derfor uproblematisk. Af større vindmøller i nærzonen er der er en vindmølle ved Ypperne med totalhøjden 40,5 m, samt den østligste af vindmøllerne ved Tornbygård, som ligger helt i udkanten af nærzonen. I nærzonen ligger også de planlagte vindmølleområder V.16 Elleby Gårde og V.18 Sæderegård. Ved opstilling af vindmøller i området skal samspillet mellem eksisterende og planlagte vindmøller i nærzonen visualiseres og vurderes ubetænkeligt. Man kan dog se bort fra ældre vindmøller, såfremt møllerne forventes taget ud af drift inden for en kortere årrække, og det vurderes at de ikke vil kunne udskiftes, og der skal ikke vurderes for det landskabelige samspil med enkeltmøller. Vindmøllen ved Ypperne er opstillet i 1988 og har for længst passeret dens forventede levetid (2013, ved en forventet levetid på 25 år – den ene af oprindeligt to vindmøller er allerede udtaget af drift). Der skal kun vurderes for det visuelle samspil med vindmølleområderne V.16 Ellebygårde og V.18 Sæderegård, såfremt området til den tid er omfattet af en vedtaget lokalplan. Der skal kun vurderes for det visuelle samspil med vindmøllerne ved Tornbygård, såfremt den endelige afstand mellem de planlagte / opstillede vindmøller stadig er mindre end 28 x totalhøjden.\nVurdering Landskabet har en stor skala og vurderes overordnet at være robust over for den visuelle påvirkning fra store vindmøller. Det vurderes, at oplevelsen af det lokale terræn i dalstrøget omkring Blykobbe Å i nogen grad kan blive påvirket af vindmøllerne. Dette skal nærmere vurderes i en VVM-redegørelse for et konkret projekt i området. Afgrænsningen af området sikrer, at vindmøllerne opstilles parallelt med Blykobbe Å. I VVM-redegørelsen for et konkret projekt skal det visuelle samspil mellem eksisterende og planlagte vindmøller, samt den visuelle påvirkning af kirkerne i Nyker, Klemensker og Vestermarie visualiseres og vurderes. Ligeledes bør der være fokus på nærheden til Årsballe og den visuelle påvirkning samt støj og skyggekast ved de nærmeste naboer. Samlet set vurderes området at være velegnet til opstilling af vindmøller. En forudsætning for en fornuftig udnyttelse af området er dog opkøb og nedlæggelse af naboboliger.\nAfværgeforanstaltninger Temaplanen Afværgeforanstaltninger på temaplanens overordnede niveau kan være at samle vindmøllerne i færre af områderne og eventuelt opkøbe et større antal boliger, så vindmøllerne samles i færre større parker. Dermed påvirkes en mindre del af øens landskaber, men til gengæld vil påvirkningen blive mere massiv i de områder, som udvælges. Fx vurderes det, at der vil kunne opstilles to rækker á tre vindmøller i V.15 Egeby, hvis det kan accepteres, at vindmøllerne i de to rækker ikke har samme størrelse. Kriterier for udvælgelsen af områder kunne være de mest robuste landskabstyper, områderne på størst afstand af turistinteresserne eller områder med færrest naboer.\nProjekter i de enkelte områder Sikkerhed Havari Risiko for havari med vindmøller er minimale for afprøvede og godkendte vindmølletyper, som vil blive anvendt. I Danmark er det et krav, at vindmøllerne typegodkendes i henhold til Energistyrelsens certificerings- og godkendelsesordning, inden de opstilles. Typegodkendelsen skal blandt andet sikre overensstemmelse med gældende krav til sikkerhedssystemer, mekanisk og strukturel sikkerhed, personsikkerhed og elektrisk sikkerhed. Desuden er det lovgivningsmæssigt fastsat, at vindmøller skal have jævnlige eftersyn. Eftersyn er reguleret af Bekendtgørelse nr 73 af 25/01/2013 om teknisk certificeringsordning for vindmøller. Isnedfald I frostvejr kan isslag under særlige forhold sætte sig på vingerne. Bliver vindmøller placeret tæt på offentlige veje, bør det i VVM-redegørelsen vurderes, om der opstår risiko for isnedfald på vejen. I givet fald kan der etableres afværge, ved at vindmøllerne i perioder med risiko for isnedfald, skal stå med rotorfladen parallelt med vejen i stilstandsperioder, idet vindmøllerne ved opstart vil ryste isen af vingerne. Brand Brand i vindmøller er meget sjældne. Sker det, vil vindmøller med kabineinddækning af glasfiber kunne brænde, og store, lette dele vil kunne falde brændende til jorden. Med eksisterende erfaringer, de skærpede krav til service og med afstanden til naboboliger og offentlige veje udgør brand ikke nogen væsentlig risiko. Afstand til veje En arbejdsgruppe under Transportministeriet (Reference 8) under den forrige regering har på baggrund af den lille sandsynlighed for havari konkluderet, at den nuværende viden giver mulighed for at sætte et afstandskrav til overordnede statsveje på én gange vindmøllernes totalhøjde. Hvis vindmøllerne placeres i en afstand på 1,0 til 1,7 gange totalhøjden fra statsvejen, bør man dog vurdere, om det vil påvirke trafiksikkerheden på vejen. Olie og kemikalieudslip Moderne Vindmøller er konstrueret sådan, at et eventuelt spild af gearolie eller hydraulikvæsker opsamles i bakker i nacellen (møllehatten). Møllens transformer kan være placeret i bunden eller toppen af tårnet og indeholder omkring 1.200 liter olie. Skulle transformeren lække, hvad der kun er en meget lille risiko for, er der også opsamlingskar under den. I øvrigt er der elektronisk overvågning og automatiske alarmer på alt, der vedrører driften, således at et eventuelt spild straks vil blive opdaget, og afgravning og oprensning hurtigt vil kunne iværksættes. Der findes desuden en beredskabsplan for vindmøllen, som beskriver alle forholdsregler, der skal tages, både ved opstilling og drift af møllerne. Kun hvis vindmøllen vælter, er der reel risiko for udslip til omgivelserne. Samlet set vurderes der derfor kun at være minimal risiko for forurening af jord- eller grundvand som følge af aktiviteter under såvel anlægs- som drifts- og nedtagningsfase.\nStøj og skyggekast For at vindmøllerne kan overholde støjgrænserne ved naboboliger kan det være nødvendigt, at støjdæmpe dem ved at ændre på vingernes stilling eller ved at ændre omdrejningshastigheden ved de vindhastigheder, hvor der er et støjproblem. Endvidere kan skyggekast afværges ved at stoppe vindmøllerne, når skyggekast optræder ved de boliger, hvor det er beregnet, at skyggekastet vil overstige ti timer om året.\nFlagermus Flagermus har som fugle potentiel risiko for at kollidere med vindmøllers rotor, når den er i bevægelse. På varme sommernætter og ved svage vinde tiltrækkes insekter af vindmølletårnet på grund af varmeafgivelse og læeffekt. Insekterne tiltrækker sultne flagermus. Flagermus rammes sjældent, men vurderes der at være mange flagermus i og omkring et vindmølleområde kan vindmøller gennem elektronisk overvågning stoppes på de vindstille sommeraftener, hvor vindhastigheden er under 6 m/s, og der er størst risiko for kollisioner.\nAlternativer Der er ikke vurderet hovedalternativer til planforslaget. I tilfældet af at indeværende temaplan for vindmøller ikke vedtages, vil de eksisterende vindmøller efterhånden blive nedtaget i takt med at de er udtjente, og vindmøllerne vil ikke kunne genopstilles (udgået af produktion) eller udskiftes med nye, større vindmøller inden for de eksisterende rammer. Hvis planen ikke vedtages vil der således ikke være grundlag for at opstille nye mere effektive møller andre steder på Bornholm, og grundlaget for en forøgelse af vedvarende energi fra vindkraft vil ikke kunne udbygges i overensstemmelse med energipolitiske mål i Bornholms Regionskommune. Tværtimod vil vindmøllekapaciteten inden for ca. 10 år blive halveret på grund af, at de ældre møller bliver nedslidte, samt reduceret yderligere til kun ca. 1/5 af den nuværende kapacitet om ca. 15 år. Fra 2031 vil der således kun være ca. 7 MW installeret effekt tilbage i modstrid med det energipolitiske mål på samlet 90 MW i 2025.\nSammenfattende vurdering Den samlede installerede effekt er groft anslået 34 – 60 MW afhængig af de valgte vindmøller. Produktionspotentialet for de nye vindmølleområder er dermed groft anslået ml 106 - 185 GWh/år ved en udnyttelsesgrad på ml 20 – 35 % af vindenergien. Det vil svare til ml 31 - 54 % af Bornholms årlige elforbrug. Den endelige kapacitet og placering af vindmøller i de nye områder er ikke lagt fast. Dette vil ske ved den detaljerede lokalplanlægning. Nedlæggelse af flere boliger vil desuden kunne øge udnyttelsesgraden i områderne. I tabel 1 er områdernes forventede kapacitet og produktion sammenlignet. Område\n3 2 rækker á 3 stk 3 2 3 3 19\nDertil kommer de eksisterende vindmøllers produktion på ca. 103 GWh/år i 2025. I alt rummer temaplanen således mulighed for en total produktion på ml 209 – 288 GWh/år i 2025, svarende til ml 61 – 84 % af el-forbruget i\nV.17 Ved Svartingedal\nLandskab Kystnærhedszonen Værdifulde kystlandskaber Geologiske interesser Fredskov Skovbyggelinje Kulturhistoriske interesser Kirker i det åbne land < 4,2 km Kulturmiljøer Fredede fortidsminder Beskyttede diger Naturområder og beskyttede arter §3 beskyttet natur Beskyttede vandløb i eller i kant af område Økologiske forbindelser Natura 2000 < 2 km Fredninger/ reservater el.lign < 2 km. Skovrejsning Fugle Flagermus Vandmiljø Særlige drikkevandsinteresser Mennesker og sundhed Boliger i rammeområde Støjfølsomme arealer < 1 km Planlagte bolig- / rekreative områder < 1 km Flere rekreative interesser < 1 km Tekniske anlæg og trafik Overordnede veje op til området Eksisterende / planlagte vindmøller < 4,2 km Højdeafgrænsninger om lufthavn Lufthavn < 15 km\nNOTE: De forskellige arealinteresser er farvet efter deres relevans i den videre planlægning. Hvid står for: Ingen registrering af konflikter, hvid med X står for: Registreret, men ingen konflikter eller sådanne kan nemt undgås. Emnet bør dog omtales kort i den videre planlægning. Grøn med X står for: Registreret og lidt relevant – problematikken bør behandles generelt i den videre planlægning. Gul med X står for: Registreret og relativt relevant – fokus nødvendig i den videre planlægning. Orange med X står for: Registreret og yderst relevant – særligt fokus nødvendigt i den videre planlægning. Tabel 3 – Sammenfattende vurdering\nBornholms Regionskommune. De eksisterende vindmøllers bidrag til produktionen vil dog falde til kun ca. 30 GWh fra 2031, og selvom alle de nye vindmølleområder udnyttes maksimalt vil den samlede opstillede effekt tilsvarende falde til ca. 67 MW fra 2031, se figur 1. I tabel 3 er de væsentligste arealinteresser med mere i vindmølleområderne opsummeret. Emnet er krydset af, hvis det optræder/er relevant i de enkelte områder. Kirker og boliger er angivet med antal. De forskellige arealinteresser er farvet efter deres relevans i den videre planlægning. På baggrund af de registrerede arealinteresser og deres betydning er der herunder foretaget en sammenfattende vurdering. På baggrund af arealinteresserne i og karakteren af de enkelte vindmølleområder vurderes det, at der kan opstilles vindmøller i alle områderne, men at de mest velegnede områder ud fra en landskabs- og naturmæssige betragtning er V.16 Elleby Gårde og V.19 Skarpeskade. Til gengæld er der i disse områder mange naboer og samlede bebyggelser i nærheden, som komplicerer opstilling af vindmøller og kræver opkøb og nedlæggelse af boliger. V.19 Skarpeskade er det tyndest befolkede område, men alligevel skal der også her nedlægges boliger for at udnytte vindmølleområdet. De mest landskabeligt sårbare områder og områderne med flest turistmæssige og rekreative interesser vurderes at være V.14 Buskebro og V.17 Ved Svartingedal.\nOvervågning Bornholms Regionskommune vil påse, at temaplanens retningslinjer samt krav til VVM-redegørelser for de enkelte projekter bliver overholdt.\nReferencer /1/ Bornholms Regionskommune (2008): Vejen til et mere bæredygtigt Bornholm, Bornholms Energistrategi 2025 /2/ Bornholms Regionskommune (2014): Bornholms Kommuneplan 2013 /3/ BL 3-11, Bestemmelser om luftfartsafmærkning af vindmøller, Trafikstyrelsen, 21. marts 2013 med gyldighed fra 15. april 2013 /4/ ExternE - Externalities of Energy, A Research Project of the European Commission. Results of ExternE Figures of the National Implementation phase. www.externe.info /5/ Danmarks Vindmølleforening, Fakta om Vindenergi, Ø1, Vindmøllers samfundsøkonomiske værdi, juli 2007. /6/ Danmarks Miljøundersøgelser, Miljøministeriet: Sundhedseffekter af luftforurening - Beregningspriser. Faglig rapport fra DMU, nr. 507. København 2004. /7/ Mikael Skou Andersen m.fl: EVA – a non-linear Eulerian approach for assessment of health-cost externalities of air pollution. Dept. of Policy Analysis, National Environmental Research Institute, University of Aarhus, Grenåvej 14, 8410 Rønde. 2007. /8/ Risikovurdering - Prøvestenen og Kalvebod Syd, maj 2011, Cowi, Københavns Energi\n/9/ Naturstyrelsen. (2014). Natura 2000-basisanalyse 2016-2021. Revideret udgave. Almindingen, Ølene og Paradisbakkerne. Natura 2000-område nr. 186, Habitatområde H162, Fuglebeskyttelsesområde F80. Miljøministeriet, Naturstyrelsen. /10/ Møller, J., Baagøe, H., Degn, H., & Krabbe, E. (2013). Forvaltningsplan for flagermus. Naturstyrelsen, Miljøministeriet. /11/ EUB-sekretariatet (2015). Strategisk Energiplan Bornholm\nForslag til kommuneplantillæg 05 brk temaplan for vindmøller