Yes, det er coolt — IWCSS\nOm påvirkning af dansk ordforråd fra andre sprog\nI sommeren 2016 bevilgede Kulturministeriets Forskningsudvalg økonomisk støtte til projektet Yes, det er coolt. Om påvirkning af dansk ordforråd fra andre sprog (også kaldet Moderne Importord i Dansk eller MiD-projektet). Projektets hovedformål er at beskrive den påvirkning af ordforrådet som dansk udsættes for i kontakten med den omgivende verdens forskellige sprog, først og fremmest engelsk. Projektets fokus ligger på påvirkningen af skriftsproget, hvor vi har undersøgt dels hyppigheden af lån fra fremmede sprog til dansk, dels tilpasningen af lån til dansk ortografi og morfologi. Undersøgelsen er tilrettelagt således at det er muligt at sammenligne resultaterne med forskningsprojektet Moderne importord i språka i Norden (kaldet MiN-projektet). Dette projekt startede i år 2000 under ledelse af professor Helge Sandøy fra Bergen og var initieret af Nordisk Språkråd (i dag Nordisk Sprogkoordination), og formålet med dette projekt var bl.a. at lave en sammenlignende oversigt over hvordan moderne importord behandles i de nordiske sprog i forhold til brug og normer. Med termen “moderne importord” menes der alle ord (såvel låneord som fremmedord) der er optaget i de undersøgte sprog fra andre sprog siden 1945. Projektet er i dag afsluttet.\nDenne artikel omhandler tilpasningsundersøgelsen af det såkaldte MiD-projekt. Formålet er at belyse forholdet mellem afløsningsord og direkte lån i dansk, fx hjemmeside over for home page, og at klarlægge hvilke faktorer der har indflydelse på om et afløsningsord slår igennem eller ej.\nVed termen afløsningsord forstås “et ord af dansk struktur som erstatter et fremmedord der findes i sproget, eller som indføres for at undgå optagelsen at et nyt” (Erik Hansen, “Det gode afløsningsord”, i Niels Davidsen-Nielsen, Pia Jarvad & Erik Hansen (red.), Engelsk eller ikke engelsk? That is the question, Gyldendal 1999, s. 91). Afløsningsord kan enten bestå af oversættelser (som når våddragt og generationskløft erstatter wetsuit og generation gap) eller omsætninger (som når tape gengives med klisterbånd), hvor sidstnævnte altså ikke er en direkte oversættelse af importordet, men mere er en gengivelse af indholdet. Afløsningsord kan opstå spontant, på opfordring eller gennem systematisk sprogrøgtsarbejde. Spontane afløsningsord er ord som gyser for thriller og elastikspring for bungeejumping, hvor man ikke kan pege på en bestemt person eller institution der har dannet ordet (Pia Jarvad, “Afløsningsord i dansk”, i Gudrun Kvaran (red.), Udenlandske eller hjemlige ord? En undersøgelse af sprogene i Norden, Moderne importord i språka i Norden, bind 6, 2007, s.79). I modsætning hertil står de afløsningsord som man ved er dannet fordi en bestemt institution el. lign. har bedt om det. Det gælder ord som vådområde for wet land og fagfællebedømmelse for peer review, der begge er dannet af Dansk Sprognævn på opfordring, og som begge er slået an i dansk (Pia Jarvad, Spørg om sprog – 40 år i Sprognævnets tjeneste, Dansk Sprognævns skrifter 44, 2014, s. 197). De afløsningsord der er blevet til gennem systematisk sprogrøgtsarbejde, stammer først og fremmest fra de tidligere år omkring Sprognævnets oprettelse i 1955, hvor de nordiske sprognævn og -råd forsøgte at finde fællesnordiske afløsningsord for nye importord. Udgangspunktet var et ønske om at de fællesnordiske afløsningsord skulle forhindre at de nordiske sprog fjernede sig unødigt fra hinanden, og derfor blev det på nordiske møder foreslået at ord som teenager og candyfloss kunne erstattes af hhv. tenåring (jf. norsk tenåring) og sukkervat (jf. svensk sockervadd). Ingen af de nævnte afløsningsord slog dog igennem i dansk, og selvom man godt kan finde eksempler på succesfulde afløsningsord fra det fællesnordiske samarbejde (fx strygefri for non-iron), må man nok konkludere at det fællesnordiske sprogrøgtsarbejde ikke var nogen stor succes fra dansk side. Dette hænger formentlig sammen med at vi i Danmark ikke har nogen stærk tradition for at danne afløsningsord fra officiel side (Endre Brunstad, Det reine språket. Om purisme i dansk, svensk, færøysk og norsk. Avhandling til doctor artium-graden, Nordisk Institutt, Det historisk-filosofiske fakultet, Universitet i Bergen, 2001, s.170 ff.). Langt de fleste vellykkede afløsningsord i dansk er således primært dannet enten spontant eller på opfordring. Men også i de øvrige nordiske sprog, hvor man har en langt stærkere tradition for at man fra officiel side danner og anbefaler afløsningsord end man har i Danmark, kan man se eksempler på at officielle afløsningsord ikke har nogen succes, mens forslag fra enkeltpersoner er blevet populære og er blevet taget i brug uden nogen “forutgående forslagsprosedyre” (Helge Omdal, “Tilpassing eller ikke tilpassing? Sammenlikning og resultater”, i Helge Omdal & Helge Sandøy (red.) Nasjonal eller internasjonal skrivemåte? Om importord i seks nordiske språksamfunn, Moderne importord i språka i Norden, bind 8, 2008, s. 164). Vi ved ikke meget om hvordan og på hvilken baggrund disse spontane afløsningsord opstår, ligesom vi heller ikke ved meget om hvorfor nogle afløsningsord slår igennem i nogle sprog, men ikke i andre. Fx er oversættelsen mach es selbst for do it yourself ikke slået igennem i tysk (Ulrich Busse & Manfred Görlach, “German”, i Manfred Görlach (red.), English in Europe, Oxford University Press, 2002, s. 30), mens gør det selv fungerer fint i dansk. Det er også bemærkelsesværdigt at piskesnert, der er en direkte oversættelse af importordet whiplash, ikke fungerer i norsk (hvor man i stedet bruger omsætningen nakkesleng), mens piskesmæld, der jo er en dansk oversættelse, er den etablerede term herhjemme. Ifølge Graedler kan nakkeslengs succes muligvis forklares med at denne dannelse er mere “transparent and easily understod” (Anne-Line Graedler," Norwegian“, i Manfred Görlach (red.), English in Europe, Oxford University Press, 2002, s. 73), men det forklarer jo ikke hvorfor piskesmæld så fungerer i dansk. Det peger på at der må være nogle andre faktorer end de rent sproglige der spiller ind, fx hvem der introducerer et afløsningsord hvornår og under hvilke omstændigheder.\nDet succesfulde afløsningsord\nSelvom vi altså ved at der kan være ikkesproglige årsager til om et afløsningsord slår igennem eller ej, er det dog muligt at pege på nogle sproglige egenskaber der kan have betydning for et afløsningsords succes. Et afløsningsord kan således slå igennem hvis det importord som det afløser, er vanskeligt at stave, bøje eller udtale. Hvorvidt man oplever at et importord sprogligt er vanskeligt at håndtere, afhænger selvfølgelig af den enkelte sprogbruger og hans eller hendes fremmedsprogkundskaber. Lyde der ikke findes i dansk, som den engelske th-lyd der findes i ord som thriller, synthesizer og death metal, kan være vanskelige at gengive for danskere (jf. Jarvad, Afløsningsord i dansk, 2007, s. 98), og disse vanskeligheder er formentlig medvirkende til brugen af afløsningsordene gyser (selvom det kan diskuteres om en gyser og en thriller er det samme, jf. side 21) og dødsmetal, mens synthesizer (der er vanskeligt at oversætte) ofte udtales med en -d- lyd i stedet for den vanskelige -th-lyd (jf. Den Danske Ordbog på ordnet.dk).\nI Danmark har vi tradition for at de engelske importord som hovedregel bevarer deres engelske stavemåde (Margrethe Heidemann Andersen & Pia Jarvad, “Tilpasning af engelske importord i dansk skriftsprog”, i Helge Omdal & Helge Sandøy (red.) Nasjonal eller internasjonal skrivemåte? Om importord i seks nordiske språksamfunn, Moderne importord i språka i Norden, bind 8, 2008), hvilket kan give vanskeligheder i forhold til stavemåden af ord som fx phishing (der betyder ‘internetfænomen hvor svindlere ved hjælp af falske e-mail og falske websteder forsøger at franarre computerbrugerne personlige oplysninger’, jf. dsn.dk/noid) og webbrowser. Derudover kan der være vekslen i stavemåden af det samme bogstav; fx bevares x i ord som foxtrot, mixture og sex, mens det andre gange erstattes af ks som i bokse, fikse (i betydningen ‘klare, ordne’) og mikse (der også kan staves mixe). I de senere år er der sket en udvikling i forhold til udbredelsen af x, hvor man ofte ser forkerte stavemåder i ord som maximal og sexuel, muligvis under indflydelse fra engelsk (Margrethe Heidemann Andersen, “Om bogstavet x”, Nyt fra Sprognævnet 2016/3, s.1-3), en udvikling der også kan spores i norsk, fx i ordet boks/box (Graedler, Norwegian, 2002, s. 59).\nDe morfologiske vanskeligheder opstår primært når engelske substantiver skal bøjes i flertal på dansk. Ofte er der vaklen mellem dansk og engelsk pluralisbøjning, og ikke mindst bøjningen i bestemt form flertal af engelske substantiver (jf. eksempler som en/et tweet, tweets, tweetene; en muffin, muffins, muffinsene) kan være vanskelig at håndtere. Jo flere af disse ortografiske, morfologiske og fonologiske vanskeligheder der er på spil i det samme ord, jo større er vanskelighederne (Katrine Bønlykke Olsen, Engelsk bøjning i dansk. En undersøgelse af engelske importords integration i det danske bøjningssystem – og af ordstrukturens rolle heri, upubliceret speciale, Københavns Universitet, 2002), og det er formentlig den primære årsag til at ord som bungee-jumping, whale watching og peer review ofte eller næsten altid afløses af elastikspring, hvalsafari og fagfællebedømmelse. Hvis ordet samtidig er nemt at oversætte til dansk, dvs. hvis en ordret oversættelse dækker den samme betydning, er der også gode muligheder for at afløsningsordet etablerer sig som når afterparty erstattes af efterfest og greenhouse effect erstattes af drivhuseffekt. Sådanne oversættelser forekommer oftest hvis importordet er en sammensætning, og i særdeleshed hvis der er tale om en en-til-en-oversættelse som når credit card erstattes af kreditkort og popcorn bliver til popkorn (Gudrun Kvaran & Asta Svavarsdottir, “Icelandic”, i Manfred Görlach (red.), English in Europe, Oxford University Press, 2002, s. 100). Ifølge en tysk undersøgelse er det især sammensætninger der består af substantiv + substantiv (fx Froschmann af frogman) eller adjektiv + substantiv (fx Wochenende af weekend) der oversættes (Ulrich Busse & Manfred Görlach, German, 2002, s. 26); om dette også er tilfældet for dansk, er endnu ikke undersøgt1.\nDet vellykkede importord\nOgså det vellykkede importord indeholder nogle bestemte karakteristika. Et af disse karakteristika er at importordet glider ind i sproget uden at volde morfologiske, ortografiske eller fonologiske vanskeligheder, jf. ord som net (i betydningen ‘internet’), score (der godt nok staves med et udansk c) og smart. Derudover er der ofte tale om simpleksord, der kun sjældent oversættes til dansk (Hansen, Det gode afløsningsord, 1999, s. 92) fordi der ofte er tale om komplekse størrelser hvis mening ikke uden videre lader sig gengive på modtagersproget. Undersøgelser peger således på at et ords evne til at lade sig oversætte, altså “the relative ease with which a term can be translated into another language without losing the special meaning associated with it” (Gunnar Bergh & Sölve Ohlander, “English direct loans in European football lexis”, i Cristiano Furiassi, Virginia Pulcini & Felix Rodrigues Gonzales (red.), The Anglicization of European Lexis, John Benjamins Publishing Company, Amsterdam/Philadelphia, 2017,s. 301), ofte spiller en afgørende rolle for om det erstattes af et afløsningsord eller ej. Årsagen til at et engelsk fodboldord som drible som regel ikke oversættes, er således at det er et “semantically complex verb, not easily given a short definition or paraphrase” (Bergh & Ohlander English direct loans in European football lexis, 2017, s. 290 f.), mens andre fodboldord der let lader sig oversætte (fx ordet shoot/skyde), ofte bliver det.\nDet ikkesuccesfulde afløsningsord\nEt importords evne til at lade sig oversætte godt og korrekt spiller altså også en rolle når man skal pege på hvilke faktorer der kan være medvirkende til om et afløsningsord slår igennem. Men hvis oversættelsen af den ene eller den anden grund ikke fungerer, kan afløsningsordet have svært ved at fæstne sig i sproget. Det gælder fx for ordparret coffeetablebook/kaffebordsbog. En coffetablebook er en ‘bog som mere er beregnet til at ligge fremme end til at læse’, jf. dsn.dk/noid, og det oversættes ofte med ordet kaffebordsbog, altså en direkte oversættelse. En kaffebordsbog må imidlertid – hvis betydningen skulle tages for pålydende - betyde ‘en bog der ligger på et kaffebord’, altså et bord man har dækket til gæster. Den korrekte oversættelse ville være sofabordsbog (Niels Davidsen-Nielsen, “Fordanskning af engelske låneord – Kan det nytte?”, i Erik Hansen & Jørn Lund (red.), Det er korrekt, Hans Reitzels Forlag, 1998, s. 87), som imidlertid ikke er særligt udbredt. En søgning i Infomedia, pressens samlede dataarkiv, i juni 2017 (der er udelukkende søgt på entalsformen) viser således at coffetablebook er brugt 220 gange (i alle landets aviser, alle år), mens kaffebordsbog og sofabordsbog er brugt hhv. 125 gange og 63 gange. I stedet ser det ud til at det er hybriden coffee table-bog der er slået an i dansk (med 833 hits), om end denne stavemåde er mere vanskelig end både kaffebordsbog og sofabordsbog. Spørgsmålet er derfor om sofabordsbog, der er en semantisk gennemskuelig og ortografisk relativt nem dannelse, ikke ville have været den etablerede term i dag, hvis ikke den havde skullet konkurrere med kaffebordsbog.\nEt andet eksempel på et ikke helt velvalgt afløsningsord er spilificering, som man kan støde på som afløsning for gamification. Det er dog ikke nogen særlig elegant oversættelse, som det fremgår af citatet her: “Foursquare hives ofte frem som eksempel på det, der de seneste år er gået under navnet gamification eller spilificering i en lettere kluntet dansk oversættelse” (Information 28. april 2011). En søgning i Infomedia (i juni 2017) viser at importordet gamification er langt det mest brugte i dansk med 843 hits mod 22 for spilificering, formentlig fordi afløsningsordet ikke er velvalgt.\nStøtte og omvendt støtte\nEt afløsningsord kan introduceres i sproget ved hjælp af “støtte” og “omvendt støtte” (Stig Johansson & Anne-Line Graedler, Rocka, hipt og snacksy. Om engelsk i norsk språk og samfunn. HøyskoleForlaget, 2002, s. 222 ff.). Med “støtte” henvises der til at importordet efterfølges af det danske afløsningsord som i eksemplet her, hvor chicklit oversættes med tøselitteratur: “på fjerdepladsen kommer et markant eksempel på det, man i branchen kalder”chicklit" (“tøselitteratur”)" (Berlingske.dk 28.december 2004). Det kan også ske ved at importordet efterfølges af en kommentar som forklarer det engelske udtryk: “Hun er klar til "Bridging" - eller brobygning, som det hedder på dansk” (Århus Stiftstidende 28. december 2016). Ved omvendt støtte forstås at det danske ord bruges først, efterfulgt af den engelske ækvivalent, og den anvendes især til at introducere ny terminologi (Johansson & Graedler, Rocka, hipt og snacksy, 2002, s. 226), jf. dette eksempel: “Store danske virksomheder er bedre til at styre store datamængder, 'big data', end deres internationale konkurrenter” (Version2.dk 15. december 2010). Omvendt støtte er tilsyneladende noget mere sjælden end direkte støtte, måske fordi man sjældnere (og primært i forbindelse med fagterminologi) har brug for at forklare en dansk term med en engelsk.\nHvis et importord og et afløsningsord ved hjælp af fx støtte eller omvendt støtte har eksisteret side om side i en kortere eller længere periode, kan forholdet mellem de to ord udvikle sig på forskellig vis (Jarvad, Spørg om sprog, 2014, s. 201). I nogle tilfælde er afløsningsordet helt enerådende, som i eksemplerne søgemaskine (search machine) og myldretid (rush hour), mens det danske afløsningsord i andre tilfælde er det primære, selvom det engelske også bruges (fx vedhæftet fil overfor attachment). Andre gange er det engelske lån det dominerende, mens afløsningsordet dog også bruges (fx backup over for sikkerhedskopi). Nogle gange er det altså afløsningsordet der bliver den etablerede term, andre gange er det importordet. Og andre gange igen fortsætter processen således at det der engang var et veletableret importord, forsvinder til fordel for et dansk ord. Det gælder fx ordet corner som i dag er helt erstattet af hjørne(spark) i dansk fodboldsprog (Henrik Gottlieb," Danish Echos of English“, i Nordic Journal of English Studies, vol 3/2, 2004, s. 55), måske fordi corner meget let oversættes til hjørne.\nEt “ægte parløb”, altså et parløb hvor det engelske ord og det danske afløsningsord bruges synonymt og i flæng, er et relativt sjældent fænomen, og spørgsmålet er da også, som Pia Jarvad skriver (Jarvad, Spørg om sprog, 2014, s. 201), om man overhovedet frit kan veksle mellem importord og afløsningsord. Knud Sørensens kritik af ordet sideeffekt som overflødigt fordi vi allerede har bivirkning i sproget (Knud Sørensen, Engelsk i dansk. Er det et must?, Munksgaard, 1995, s. 221), kan således betragtes som uberettiget fordi de to ord ikke har de samme konnotationer. Mens bivirkning primært bruges i medicinske sammenhænge og ofte har en negativ klang, bruges sideeffekt i dansk ofte mere neutralt eller endda positivt (Henrik Gottlieb, Danish Echos of English, 2004, s. 51). Gottlieb konkluderer derfor at “outside the realm of specialized language, "synonyms" never stay synonymous. Whenever "unnecessary" Anglicisms gain ground, they owe this to their users' desire to either fill connotational or pragmatic voids, or to expand or specialize existing semantic properties” (Henrik Gottlieb, Danish Echos of English, 2004, s. 53). Det gælder fx ordet traileri der i finsk bruges om en trailer til at transportere fx en båd, mens det hjemlige ord peräkärry bruges om alle andre trailere (Keith Battarbee, “Finnish”, i Manfred Görlach (red.), English in Europe, Oxford University Press, 2002, s. 272), og det gælder i dansk for ordparret guide/turistfører, hvor guide bruges i almensproget, mens turistfører bruges i erhvervsmæssige sammenhænge (Jarvad, Spørg om Sprog, 2014, s. 195).\nI sprog med en mere restriktiv sprogpolitik end dansk, fx finsk og islandsk, er der ofte forskel på hvordan semantisk identiske ordpar anvendes: Mens de hjemlige ord bruges i mere uformelle sammenhænge, bruges importordene typisk i mere uformelle sammenhænge (Gudrun Kvaran & Asta Svavarsdottir, Icelandic, 2002, s. 87; Keith Battarbee, Finnish, 2002, s. 265).\nHoldninger til importord over for afløsningsord\nI MiN-projektet indgik der en undersøgelse hvor man spurgte et repræsentativt udsnit af den danske befolkning om deres holdninger til afløsningsord over for importord. Undersøgelsen foregik ved at et meningsmålingsinstitut ringede til 1000 tilfældigt udvalgte danskere og stillede dem en lang række spørgsmål, heriblandt 2 spørgsmål om deres holdninger til brugen af engelske ord i dansk (Tore Kristiansen & Lars Vikør, “Nordiske språkhaldningar – jamføring og konklusjonar”, i Tore Kristiansen & Lars Vikør (red.), Nordiske Språkhaldningar. Ei meiningsmåling, Moderne importord i språka i Norden, bind 4, 2006, s. 7 ff.). Det første spørgsmål lød: Bør der laves nye danske ord som erstatter de engelske ord vi får ind i sproget? Det var over halvdelen (57 %) helt eller overvejende uenige i, mens en tredjedel (33 %) var helt eller overvejende enige i udsagnet. Størstedelen af de adspurgte mente altså ikke at der er nogen grund til at man danner afløsningsord, hvilket stemmer godt overens med at der som nævnt ikke er tradition for en egentlig puristisk sprogpolitik i Danmark. Derefter blev respondenterne spurgt hvilket ord de foretrak af ordparrene e-mail/e-post, design/formgivning og bodyguard/livvagt. Resultatet var her at langt størstedelen (hhv. 81 % og 79 %) foretrak e-mail og design, mens der var 43 % der foretrak bodyguard, og 43 % der foretrak livvagt. Det samlede resultat af undersøgelsen var at Danmark er det mest antipuristiske land i Norden, mens Færøerne, Norge og Island er de mest puristiske lande (Tore Kristiansen & Lars Vikør, Nordiske Språkholdningar. Ei meiningsmåling, 2006, s. 203).\nVi har i MiD-projektet også undersøgt danskernes holdning til afløsningsord over for importord. Da det ikke har været muligt inden for projektets rammer at lave en egentlig omnibusundersøgelse som den i MiN-projektet, har vi i stedet lavet en spørgeskemaundersøgelse som har ligget på Sprognævnets hjemmeside (www.dsn.dk). Spørgeskemaundersøgelsen bestod af i alt 4 spørgeskemaer med hver 10 ordpar, dvs. 40 ordpar i alt. Hvert spørgeskema lå på hjemmesiden i 1 måned, og undersøgelsen forløb fra midten af februar 2017 til midten af juni 2017. Der var en nyhed om undersøgelsen på Sprognævnets hjemmeside hver gang et nyt spørgeskema blev lagt på, og der var links fra Sprognævnets facebookside og LinkedIn-side.\nDe ordpar som de adspurgte er blevet bedt om at tage stilling til, optræder som oftest i en sætning som her: “Foretrækker du ordet pauseskærm eller screensaver i sætningen: Hans pauseskærm/screensaver flimrer i baggrunden?”. Informanterne har derefter haft mulighed for at krydse af ved pauseskærm, screensaver, begge dele eller ved ikke2. Hvis det ordpar som de skal tage stilling til, består af helt nye ord som man ikke kan formode at alle kender (fx mermaid thighs/ havfruelår), bliver ordet defineret som i eksemplet her: “Havfruelår er en betegnelse man bruger når en kvindes lår kan nå hinanden (i modsætning til hvis lårene er så tynde at der opstår et mellemrum mellem dem når benene samles). Foretrækker du ordet havfruelår eller mermaid thighs?”. Ordparrene er opstillet således at det nogle gange er importordet der står først, mens det andre gange er afløsningsordet der står først. Til sidst i skemaet har de adspurgte fået mulighed for at kommentere undersøgelsen med deres egne ord, og de bliver også bedt om at angive deres køn, alder og hvilken region i landet de bor i.\nDen første spørgeskemaundersøgelse blev besvaret af 2488 personer, hvilket må betragtes som en succes. Imidlertid faldt antallet af respondenter med ca. 50 % til 1262 da den anden spørgeskemaundersøgelse blev afsluttet og til 462 da tredje undersøgelse blev afsluttet. Derefter steg tallet til 1052 da fjerde og sidste spørgeskemaundersøgelse var afsluttet, og det betyder at der i snit er 1316 personer der har besvaret hvert spørgeskema. Da besvarelserne er anonyme, ved vi ikke om det er de samme personer der har svaret på alle 4 spørgeskemaer.\nDe demografiske oplysninger viser at det primært er yngre kvinder fra københavnsområdet i den erhvervsaktive alder der har svaret, hvilket stemmer overens med den typiske profil på Sprognævnets kernebrugere (Margrethe Heidemann Andersen, De ringer, vi svarer. Stadigvæk. Offentliggjort på adressen https://dsn.dk/nyt/nyheder/brugertilfredshed-2014). Dette resultat er måske ikke så overraskende da det jo naturligvis er Sprognævnets kernebrugere der kender vores hjemmeside, og som er forbundet med os via Facebook og LinkedIn. Det skal dog understreges at der også er såvel helt unge mennesker som ældre mennesker der har svaret på spørgeskemaerne, og at de demografiske oplysninger har vist at der også er folk både i og uden for Europa der har deltaget (fra fx Holland, Grækenland, Argentina, Kina og USA). På den ene side har spørgeskemaet altså via Sprognævnets hjemmeside fået en meget stor geografisk spredning, og der er også langt flere mennesker der har deltaget i undersøgelsen end hvis vi havde skullet dele spørgeskemaerne ud på fx arbejdspladser i Københavnsområdet. Samtidig må vi dog også erkende at det havde været ønskeligt hvis det var et repræsentativt udsnit af befolkningen der havde svaret på skemaet og ikke blot Sprognævnets kernebrugere, og på den baggrund må vi tage forbehold over for undersøgelsens generaliserbarhed.\nSpørgeskemaundersøgelser er som udgangspunkt en ret nem og effektiv metode til at indsamle holdninger fra mange forskellige mennesker på relativt kort tid. Der er imidlertid også ulemper forbundet med sådanne undersøgelser. I vores spørgeskemaundersøgelser har det indimellem været vanskeligt at opstille naturlige, neutrale sætninger hvori både et importord og et afløsningsord kan forekomme. Disse vanskeligheder er formentlig forbundet med at det netop er sjældent at et importord og et afløsningsord er helt identiske mht. semantik, brugsområde og stilistisk valør, og flere af informanterne har da også gjort opmærksom på at sætningerne ikke altid har fungeret helt tilfredsstillende. En anden ulempe er at vi på baggrund af spørgeskemaerne kun ved hvilket ord informanterne foretrækker – vi ved ikke hvilket ord de rent faktisk bruger. Det er en problemstilling som mange af informanterne er bevidste om og reflekterer over; fx er der en kvinde i 50-60-årsalderen der skriver at hun egentlig foretrækker de danske ord, men ofte bruger de engelske fordi det kan “støje” unødigt hos modtageren at insistere på de danske ord. For at rette op på denne skævhed har vi derfor suppleret holdningsundersøgelserne med undersøgelser af den faktiske sprogbrug i Infomedia, pressens samlede dataarkiv. Det betyder ikke at vi kan sige noget om forholdet mellem vores informanters holdninger og deres faktiske sprogbrug, men at vi kan sige noget om forholdet mellem vores informanters holdninger og den faktiske sprogbrug i avistekster. I den udstrækning at hovedparten af Sprognævnets kernebrugere er professionelle sprogbrugere, fx journalister, redaktører, kommunikationsmedarbejdere og tekstforfattere (Anne Kjærgaard, Ida Elisabeth Mørch & Jørgen Nørby Jensen, “De ringer - vi svarer”, i Ved lejlighed. Festskrift til Niels Davidsen-Nielsen i anledning af 70-års-dagen, Dansk Sprognævns skrifter 39, 2007, s. 127), kan sammenligningen mellem holdningsundersøgelsen og Infomediateksterne forsvares. Dertil kommer at Infomedia også blev anvendt i den danske del af MiN-projektet (Jarvad, Afløsningsord i dansk, 2007), hvilket betyder at vi kan dokumentere udviklingen i sprogbrugen i perioden fra omkring år 2000 til 2016.\nDe ordpar som er blevet oplistet i undersøgelsen, er fordelt på forskellige typer. Den ene type er de ordpar der også blev anvendt i MiN-projektet (dvs. e-mail/e-post, design/formgivning og bodyguard/livvagt), hvor vi har villet undersøge om holdningen til ordene har ændret sig siden 2000. Den næste type er nye ord som enten optræder i Nye Ord i Dansk (dsn.dk/noid) eller på Sprognævnets nyordslister (https://dsn.dk/noid/nyordslister), dvs. ord som mandeknold/manbun (‘herrefrisure hvor håret er sat op i en knold på hovedet’, dsn.dk/noid), fribløder/freebleeder (der betyder ‘kvinde der hverken bruger bind eller tampon under menstruation’, jf. https://dsn.dk/noid/nyordslister/smykkelov-trumpisme-og-gyllegate-dansk-sprognaevns-nyordsliste-2016) og mermaid thighs/havfruelår (’kropstrend der går ud på at ens lår kan røre hinanden’, https://dsn.dk/noid/nyordslister/smykkelov-trumpisme-og-gyllegate-dansk-sprognaevns-nyordsliste-2016). Formålet med at inddrage disse ord har været at undersøge hvordan sprogbrugerne forholder sig til betegnelser for fænomener og genstande som formentlig vil være ukendte for de fleste. Dernæst undersøger vi forholdet mellem gamle importord over for nye importord, fx cowboybukser/jeans; rouge/blush og båndspaghetti/tagliatelle for at klarlægge i hvilken udstrækning de gamle importord stadigvæk anvendes. Vi har også undersøgt forholdet mellem ordpar hvor importordet volder vanskeligheder i forhold til dets ortografi, morfologi og fonologi, fordi vi har villet undersøge om sprogbrugerne her foretrækker det danske afløsningsord frem for importordet (fx valgstedsmåling frem for exitpoll, vejvrede frem for roadrage og dødsmetal frem for death metal). Desuden har vi inddraget ordpar hvor importordet er nemt at oversætte (fx hadforbrydelse for hatecrime og drengeband for boyband) for at klarlægge om den semantiske overensstemmelse mellem de to ord trækker i retning af et afløsningsord eller ej. Endelig har vi sikret os at alle de tre ordklasser som vi i dansk primært indlåner fra, dvs. substantiver, verber og adjektiver (Bente Selback, “Dansk”, i Bente Selback & Helge Sandøy (red.), Fire dagar i nordiske aviser. Ei jamføring av påverknaden i ordforrådet i sju språksamfunn, Moderne importord i språka i Norden, bind 3, 2007, s.69), er repræsenteret i undersøgelsen. Flere af ordparrene indgår også i undersøgelsen af forholdet mellem brugen af afløsningsord over for importord i MiN-projektet (Gudrun Kvaran (red.), Udenlandske eller hjemlige ord? En undersøgelse af sprogene i Norden, Moderne importord i språka i Norden, bind 6, 2007), og dermed kan vi lave sammenligninger på tværs af de to projekter. De tidligere nævnte søgninger i Infomedia er afgrænset til perioden “de sidste 10 år” (fra juni 2017) for at kunne dokumentere udviklingen i brugen siden MiN-undersøgelsen fandt sted i 2007. En sådan søgning er dog ikke relevant for de nye ord (se tabel 2) der ikke fandtes i 2007, og søgningen er derfor her begrænset til “de sidste 12 måneder”. Der er alle steder kun søgt på entalsformen, altså fx fribløder og ikke også friblødere, og der er kun søgt på den sammenskrevne (korrekte form), fx dadbod og ikke dad-bod eller dad bod.\nI de følgende afsnit præsenteres resultaterne af undersøgelserne i forhold til de forskellige kategorier. I flere tilfælde repræsenterer et ordpar flere kategorier; fx er photobomb (som verbum og substantiv) både et nyt ord i dansk og et ord som i sin engelske form volder sproglige problemer, ligesom hatecrime både er nemt at oversætte og samtidig svært at stave til. Dermed kan det samme ordpar godt optræde i flere kategorier, og der kan derfor ikke sættes tal på hvor mange ord der tilhører den ene eller den anden af de ovenfor nævnte kategorier.\nResultater: Ordparrene fra MiN-undersøgelsen\nDet fremgår af tabel 1 at tilslutningen til e-mail og design er steget siden MiN-undersøgelsen fandt sted, og at de to importord i dag næsten har udkonkurrereret de danske ækvivalenter e-post og formgivning i den faktiske brug. Tabellen viser også at tilslutningen til bodyguard er faldet, mens flere foretrækker livvagt. Også i den faktiske sprogbrug står livvagt i dag stærkest:\nTabel 1: Ordparrene fra MiN-undersøgelsen\nFormgivning blev indført i Retskrivningsordbogen i 1955, mens design først blev indført i 1986, altså mere end 30 år senere. Dermed kan importordet design karakteriseres som en “gøgeunge”, dvs. et ord der i første omgang lægger sig ved siden af et etableret ord, men siden hen som en gøgeunge tipper det oprindeligt eneherskende ord ud af reden (Jørn Lund, Den sproglige dagsorden, Gyldendal, 2003, s. 97). I mange tilfælde er det oprindeligt tyske importord der fortrænges af engelske importord, fx er ord som makeup og guide i dag mere almindelige i almensproget end sminke og rejseleder (Henrik Gottlieb, From Germanisms to Anglicisms: Shifting Loyalties in Danish Shifting Loyalties in Danish, Research paper, Dept. of English, Germanic & Romance Studies, University of Copenhagen 20163), der til gengæld er blevet tildelt en særbetydning (se også side 17), men også oprindeligt danske ord som formgivning kan altså fortrænges af importord. Tabellen viser også at importordet bodyguard både er mindre brugt og foretrækkes af færre informanter end det danske ord livvagt, og at livvagts position er blevet styrket siden MiN-undersøgelsen.\nResultater: Nye ord\nTabel 2 viser at spørgerne ofte foretrækker det danske afløsningsord frem for importordet når der spørges til helt nye ord. I den faktiske sprogbrug står afløsningsordene i hovedtræk endnu stærkere:\nInfomedia (de sidste 12 måneder, juli 2017)\nTabel 2: Nye ordpar\nTabellen viser at sprogbrugerne i undersøgelsen primært foretrækker de danske afløsningsord farkrop (70 %), krammeterapi (63 %), kurvet (62 %), fribløder (61 %) og havfruelår (46 %), mens importordet foretrækkes ved photobomb (55 % sb. og 40 % vb), manbun (44 %) og photobomb (55 %). At der er så relativt mange der foretrækker det morfologisk, fonologisk og ortografisk besværlige importord photobomb som verbum såvel som substantiv frem for den danske ækvivalent fotobombe, kan skyldes at en fotobombe på dansk også kan være et ‘kanonslag der er fremstillet vha. plastikhylstre til film’ (jf.dsn.dk/noid). Da var vi ikke opmærksomme på da vi lavede undersøgelsen, formentlig fordi denne betydning af fotobombe er relativt sjældent i dansk. Det betyder at ordet fotobombe i betydningen ‘en slags practical joke hvor personer el. dyr hopper ind på andre fotos og derved evt. ødelægger fotoet’ (dsn.dk/noid) ville tilføre dansk et homonym, hvilket netop ikke karakteriserer det gode afløsningsord (jf. Erik Hansen, Det gode afløsningsord, 1999, s. 95). Dermed kan fotobombe altså bruges om kanonslaget, mens photobomb bruges om joken.\nAndelen af ved ikke-svar er relativt høj, dvs. mellem 8 % (ved ordparret kurvet/curvy) og 45 % (ved ordparret havfruelår/mermaid thighs). Dette er nok en konsekvens af at informanterne ikke har haft mulighed for at svare “ingen af delene”, som formentlig er det mest oplagte svar ved meget lavfrekvente ord som havfruelår/mermaid thighs6.\nDen faktiske sprogbrug er nogenlunde i overensstemmelse med holdningsundersøgelsen. Afløsningsordene farkrop, kurvet, fribløder og havfruelår står også stærkest i sprogbrugen. I den faktiske sprogbrug står mandeknold stærkere end i holdningsundersøgelsen, mens cuddling står markant stærkere end krammeterapi.\nDen overordnede tendens i holdningsundersøgelsen såvel som i undersøgelsen af den faktiske sprogbrug er altså at de danske afløsningsord står stærkt. Det er kun importordet cuddling der står stærkere i den faktiske sprogbrug end krammeterapi, mens manbun foretrækkes frem for mandeknold i holdningsundersøgelsen, men ikke er oftere brugt. Dermed viser undersøgelsen at danskerne er villige til at bruge afløsningsord (både i teori og praksis) når afløsningsordene betegner helt nye genstande og fænomener. Det hænger formentlig sammen med at det kan være vanskeligt at omtale et fænomen eller en genstand som man ikke rigtig ved hvad er, med et importord som man heller ikke kender. Selvom man ikke umiddelbart ved hvad en farkrop eller havfruelår er, er den danske betegnelse dog mere gennemskuelig end dadbod og mermaid thighs – og dermed altså mere anvendelig.\nResultater: Gamle og nye importord\nI den nedenstående tabel har vi oplistet resultaterne af undersøgelsen af forholdet mellem gamle og nye importord. Som det fremgår af tabellen, er der en ret klar diskrepans mellem holdningsundersøgelsen og undersøgelsen af den faktiske sprogbrug:\nTabel 3: Gamle og nye importord\nI undersøgelsen foretrækkes de gamle importord rouge (54 %), båndspaghetti9 (46 %) og cowboybukser (43 %), mens det nye importord makeup foretrækkes af 64 % af de adspurgte. I undersøgelsen af den faktiske brug i Infomedia er der alle steder en ret klar overvægt i brugen af de nye importord tagliatelle, jeans, blush og makeup. Ud fra den viden vi har om unges og yngres sprog, ville vi have forventet at der var flere i holdningsundersøgelsen der havde foretrukket ordene jeans og blush fremfor cowboybukser og rouge (jf. Marianne Rathje, Ord der gør dig gammel, klumme, Jyllands-Posten, 16. september 2008). At resultatet af holdningsundersøgelsen er blevet et andet end forventet, kan forklares med at vores undersøgelse ikke er repræsentativ for befolkningen som helhed, men fx mangler unge sprogbrugere. En anden forklaring kunne være at flere af de undersøgte ordpar har vist sig ikke at være semantisk identiske. Mange informanter gør således i holdningsundersøgelsen opmærksom på at makeup og sminke ikke er det samme: Mens makeup er det gængse begreb, er betydningen af sminke blevet indsnævret til ‘teatersminke’ eller ‘klovnesminke’, altså overdreven, kraftig makeup. Ordparrene cowboybukser/jeans og blush/rouge er formentlig stadig semantisk identiske, men her viser den faktiske sprogbrug at brugen af de gamle importord er meget mindre end brugen af de nye importord. Det betyder at det engelske importord blush er ved at fortrænge det franske importord rouge – der igen i sin tid fortrængte det danske ord kindrødt, som nu kun sjældent bruges i dansk (jf. opslagsordet kindrødt i Den Danske Ordbog på ordnet.dk). Også det nye importord jeans er på vej til at fortrænge det gamle importord cowboybukser, måske fordi associationen til cowboyer virker mærkelig på mange unge.\nResultater: Importord med morfologiske, ortografiske og fonologiske vanskeligheder\nTabel 4 viser holdningen til brugen af importord der af forskellige grunde vanskeligt lader sig indpasse i dansk. I de tilfælde hvor der er lavet en undersøgelse af den faktiske brug i Infomedia i MiN-projektet, er disse tal anført i tabellen.\nTabel 4: Ortografisk, morfologisk og fonologisk besværlige importord\nUndersøgelsen viser ikke med tydelighed om de morfologiske, ortografiske og fonologiske vanskeligheder der kan være forbundet med at anvende et importord i dansk, har nogen betydning for om sprogbrugerne foretrækker et tilsvarende afløsningsord eller ej. Således foretrækker informanterne ordene airbag (95 %), teamwork (77 %), feedback (58 %), photobomb sb. (55 %), deadline (55 %), exitpoll (48 %), roadrage (44 %), og photobomb vb. (40 %), men samtidig også målmand (91 %), udgave (76 %), pauseskærm (74 %), gyser (51 %), ophavsret (49 %) og dødsmetal (52 %). Ordparrene appetizer/appetitvækker (43 % og 37 %), roomie/bofælle (39 % og 41 %) og housewarming/indflytterfest (38 % og 33 %) ligger nogenlunde lige. Kigger vi på den faktiske sprogbrug, viser tabellen at importordene airbag (100 %), teamwork (75 %), deadline (74 %), death metal (65 %) og housewarming (63 %) står stærkest i forhold til deres danske ækvivalenter, mens afløsningsordene bofælle (93 %), udgave (92 %), vejvrede (88 %), appetitvækker (80 %), valgstedsmåling (75 %), målmand (72 %) og tilbagemelding (61 %) står stærkere end importordene. Ordparrene pauseskærm/screensaver, gyser/thriller og ophavsret/copyright står nogenlunde lige i den faktiske sprogbrug.\nDet er vanskeligt at pege på nogen entydige resultater af undersøgelsen. Nogle gange foretrækkes og bruges et importord, også selvom det er vanskeligt at stave, udtale og bøje (fx airbag i stedet for sikkerhedspude), nogle gange foretrækkes og bruges et afløsningsord (fx udgave på bekostning af edition); andre gange er der forskel på hvilket ord informanterne i undersøgelsen vil bruge (fx dødsmetal), og det ord som så rent faktisk bliver brugt mest (fx death metal). Disse forskelle kan bero på at der som tidligere nævnt er forskel på det man tror man gør (eller det man ville ønske at man gjorde), og det man rent faktisk gør. Det er en fejlkilde som man altid bør være opmærksom på når man arbejder med spørgeskemaer, og selvom denne fejlkilde er mest sandsynlig i forbindelse med spørgsmål hvor informanten ønsker at fremstille sig selv som havende en mere socialt acceptabel adfærd end den der reelt er tale om, kan den også spille ind i undersøgelsen her. Det er således muligt at man i princippet synes at dødsmetal er et godt afløsningsord for death metal, og at man egentlig går ind for at det danske ord skal bruges – men virkeligheden er at det rent faktisk er importordet der bruges mest. Derudover kan der være forskellige årsager til at et importord bruges oftere end et afløsningsord i undersøgelsen her, også selvom importordet af forskellige årsager er vanskeligt at indarbejde i det danske sprogs struktur. Disse årsager kan fx være at ordparrene ikke er semantisk identiske. Det gælder et ordpar som thriller/gyser, hvor mange informanter angiver at en thriller er en spændingsfilm, mens en gyser er en “horrorfilm”, ligesom mange angiver at der er forskel på roomie og bofælle: En roomie er en person man bor sammen med og samtidig er ven med, mens en bofælle bare er en man bor sammen med. Heller ikke ordparret handle/shoppe (se tabel 6) er semantisk identisk. Når man handler, køber man madvarer o.l., dvs. ting man er nødt til at anskaffe sig til husholdningen, mens man køber lystbetonede ting (fx tøj) når man shopper. Informanternes valg kan også være betinget at om importordet fx betegner en musikgenre der oprindeligt er opstået i et engelsktalende land. Når mange foretrækker death metal og boyband frem for dødsmetal og drengeband (se tabel 5), kan det hænge sammen med at disse musikgenrer er opstået i udlandet, og at importordene dermed er bærere af “kulturel information”. Noget går således tabt, skriver Johansson & Graedler (Johansson & Graedler, Rocka, hipt og snacksy, 2002, s. 222), hvis man prøver at oversætte ord med særlig tiknytning til britisk eller amerikansk kultur, fx et ord som blues.\nI visse tilfælde er der tilsyneladende tale om at de undersøgte ordpar kan bruges nogenlunde i flæng; det gælder ordparrene ophavsret/copyright, udgave/edition, indflytterfest/housewarming, appetitvækker/appetizer og pauseskærm/screensaver. Men også her kan der være forskelle i brugsområdet; således er der en informant i holdningsundersøgelsen der har angivet at han bruger ordet screensaver når han er på arbejde, mens pauseskærm bruges i ikkefaglige sammenhænge. Supplerende undersøgelser vil kunne afdække om lignende forskelle også gælder de øvrige ordpar.\nResultater: Ord der er nemme at oversætte\nDen følgende tabel viser holdningerne til og brugen af importord som let lader sig oversætte til dansk. Der er et vist overlap med den forrige tabel idet en del af de ord der let lader sig oversætte, også kan være vanskelige at stave, bøje og udtale (fx roadrage/vejvrede og death metal(dødsmetal).\nTabel 5: Ord der er nemme at oversætte\nTabel 5 viser at informanterne i undersøgelsen primært foretrækker importordene boyband (80 %), trolle (70 %), photobomb (sb., 55 %), roadrage (44 %) og photobomb (vb., 40 %). Afløsningsordene følger (68 %) og dødsmetal (52 %) foretrækkes dog også fremfor importordene follower og death metal. Ordparret hatecrime/hadforbrydelse står nogenlunde lige med hhv. 41 % og 37 %.\nI den faktiske sprogbrug står afløsningsordene følger (97 %), vejvrede (88 %) og hadforbrydelse (80 %) stærkt, men det gør importordene trolle (100 %), boyband (94 %) og death metal (65 %) også. Undersøgelsen her peger således på at hvis et importord let lader sig oversætte til dansk, og hvis der ikke er tale om oprindeligt engelsksprogede kulturfænomener, står afløsningsordene (her eksemplificeret ved følger, vejvrede og hadforbrydelse) stærkt. Men hvis der er tale om importord med tilknytning til amerikansk eller engelsk kultur (som death metal og boybands) står importordene stærkt. Samtidig kan man også pege på at hvis afløsningsordet tilfører sproget et homonym (som trolde og fotobombe), bliver det ofte udkonkurreret af importordet.\nTabel 6 indeholder en samlet oversigt over de undersøgte verber og adjektiver i undersøgelsen. En samlet oversigt over alle de undersøgte ordklasser findes i bilag 1.\nTabel 6: Ordklasser\nTabellen viser at informanterne foretrækker de engelske verber trolle, printe og photobomb og de danske verber tilføje og handle. Dette er i overensstemmelse med den faktiske sprogbrug, hvor brugen af photobomb/fotobombe dog ikke er undersøgt. Det skal dog bemærkes at handle ikke foretrækkes eller bruges på bekostning af shoppe, men at de to ord som tidligere nævnt har fået hver sin betydning. Det er formentlig derfor at 39 % har svaret “begge dele” i holdningsundersøgelsen – netop fordi de to ord bruges i to forskellige situationer. Printe bliver foretrukket af 71 % af de adspurgte i holdningsundersøgelsen, mens det bliver brugt 76 % af gangene i Infomedia mod 24 % for skrive ud. Flere af informanterne begrunder deres valg af printe med at selve maskinen hedder en printer, dvs. at man laver en sammenkobling mellem substantivet en printer og verbet at printe. Verbet tilføje (i betydningen ‘tilføje en ven på facebook’) bliver foretrukket af 66 % af de adspurgte, mens det i den nævnte betydning er næsten enerådende i Infomedia med 97 % mod 3 % til adde. Dermed er der altså tale om at et allerede eksisterende verbum i dansk har fået udvidet sin brug til også at omfatte de sociale medier. Årsagen til at det kan lade sig gøre, mens sprogbrugerne fx forkaster brugen af trolde om de sociale medier, er nok at tilføje er et verbum der ikke forbindes med nogen specielle genrer eller brugsområder, og at den nye betydning om de sociale medier ikke adskiller sig nævneværdigt fra den gamle betydning.\nUndersøgelsen viser at de undersøgte engelske verber ofte foretrækkes på bekostning af danske verber. Undersøgelsen viser også at informanterne foretrækker adjektiverne hudfarvet, piget, let- og kurvet. Det skal dog igen pointeres at flere af ordparrene ikke kan bruges i flæng; man kan måske nok skrive om en curvy kvinde, altså en kvinde med kurver, men man kan næppe skrive om en curvy vej – den vil altid være kurvet. Og mens ordet nude ofte bruges om tøj og makeup19 (som måske slet ikke er hudfarvet, men mere pudderfarvet, dvs. med mere rosa undertoner), kan man næppe skrive om et nude plaster – det vil altid være hudfarvet. Dermed ser vi igen hvordan semantikken indsnævres ved flere af de undersøgte importord, mens afløsningsordene ofte dækker hele spektret.\nFormålet med undersøgelsen her har været at klarlægge hvilke egenskaber der karakteriserer det succesfulde afløsningsord, og at undersøge om udvalgte ordpar har samme brugsområde, stilistiske valør og semantik. Konklusionen på den første delundersøgelse er at det succesfulde afløsningsord gerne skal opfylde et eller flere af de følgende kriterier:\nDet må gerne være et helt nyt ord hvor hverken afløsningsord eller importord er blevet etableret endnu (fx havfruelår over for mermaid thighs)\nDet må gerne være en en-til-en-oversættelse af en sammensætning (fx hadforbrydelse over for hatecrime)\nDet skal ikke tilføre sproget et nyt homonym (som trolde), men det må gerne give et eksisterende ord en øget brug (som tilføje) eller et gammelt ord en ny brug (som følger)\nDet skal ikke have sit udspring i et engelsksproget kulturfænomen (som fx en musikgenre som death metal)\nDerimod ser det ikke ud til at det om et ord er vanskeligt at stave, bøje eller udtale har nogen afgørende betydning for om et importord afløses eller ej. Der er i dansk mange eksempler på sådanne “besværlige importord”, og det ser ud til at danskerne hellere vil leve med disse besværligheder end at anvende afløsningsord som strider mod et eller flere af de ovenfornævnte kriterier. Kriteriet om at et afløsningsord ikke må tilføre sproget et nyt homonym, er således formentlig årsagen til at photobomb foretrækkes på bekostning af fotobombe (som måske også i højere grad giver associationer til en “rigtig” bombe), ligesom det også kan forklare hvorfor trolde næsten ikke anvendes som afløsningsord for trolle.\nHvad den anden del af undersøgelsen angår, er konklusionen at de udvalgte ordpar ofte har forskellig semantik og brugsområder. Det gælder fx ordpar som handle/shoppe, makeup/sminke, roomie/bofælle og hudfarvet/nude. I de tilfælde hvor et ordpar har samme semantik og stilistiske valør, er der en del tilfælde hvor det ene af ordene ofte enten er på vej ud af sproget (som i eksemplerne e-post/e-mail, design/formgivning, blush/rouge og målmand/keeper), eller er blevet fortrængt til en mere marginal plads (som teamwork/holdarbejde). Dog er der også flere tilfælde hvor der tilsyneladende er fuld overensstemmelse mellem afløsningsord og importord (fx udgave/edition og appetitvækker/appetizer), men her kræves der flere mere dybdegående undersøgelser af den faktiske sprogbrug for at man med sikkerhed kan afgøre om ordparrene er identiske i alle sammenhænge.\nI sprogsamfund uden en meget puristisk sprogpolitik som det danske er det ofte ret vanskeligt at forudsige om et importord bliver optaget i sin udenlandske form eller erstattes af et afløsningsord, og som oftest er vi nødsaget til at forklare et importords eller afløsningsords succes efter at det er blevet etableret i sproget (jf. Bergh & Ohlander, Loan Translations versus direct loans: The impact of English on European football lexis, 2017, s. 300). Det har også været tilfældet i undersøgelsen her hvor vi primært har taget udgangspunkt i ordpar der allerede er etableret i sproget. Dog har vi også undersøgt forholdet mellem afløsningsord og direkte lån i helt nye ord, og selvom resultatet af denne delundersøgelse er ret klart, er der tale om et ret begrænset ordudvalg, og området fortjener flere og støre undersøgelser. Det samme gælder for undersøgelsen af forholdet mellem holdninger og faktisk sprogbrug hos et repræsentativt udsnit af befolkningen, ligesom vi også mangler mere viden om forholdet mellem udvalgte ordpars semantik og stilistik i den faktiske sprogbrug. Der er derfor al mulig grund til at forske videre i emnet.\nBilag 1. Samlet oversigt over alle ordklasser\nDa der i undersøgelsen her kun indgår en enkelt sammensætning der består af adjektiv + substantiv (nemlig lightpostej/letpostej), kan resultaterne af undersøgelsen ikke bruges til at belyse denne problemstilling nærmere.↩\nDet har ikke været muligt at svare “ingen af delene”, hvilket flere af informanterne efterfølgende har kritiseret, specielt i forbindelse med de nye ord. Man må formode at disse informanter i stedet har svaret “ved ikke”.↩\nUdkommer i Henrik Gottlieb: “Echoes of English”, Peter Lang Verlag, 2018/2019.↩\nDen faktiske brug er ikke undersøgt i Infomedia fordi formerne fotobombe (ubestemt form, ental) og fotobomber (ubestemt form, flertal) falder sammen med verberne fotobombe (infinitiv) og fotobomber (nutid).↩\nHer er der søgt på curvy og kurvet i nærheden af kvinde for at få renset søgningen for engelsksprogede kilder.↩\nHhv. 12 hits og 1 hit i de sidste 12 måneder (fra oktober 2017) i Infomedia↩\nKun dette ordpar blev anvendt i MiN-projektet, og der er derfor ikke indsat nogen tal for de øvrige ordpar.↩\nDer er søgt på kombinationen rouge + makeup og blush + makeup.↩\nDer er flere informanter der angiver at båndspaghetti kan bruges om det kludder der opstår når kassettebånd går i stykker. Det normale ord er dog båndsalat.↩\nResten fordeler sig på ordene dødlinje, slutfrist, afleveringsfrist og skæringsdag, der alle er meget lavfrekvente (dvs. 1 % eller under) i korpusset↩\nDer er søgt på trolder og internet og troller og internet. Det samlede resultat er 0 hits på førstnævnte søgning og 12 hits på sidstnævnte søgning.↩\nDer er søgt på hhv. hans followers og hans følgere for at undgå sammenblanding med nutidsformen af verbet følge.↩\nDer er søgt på adde som ven + facebook og tilføje som ven + facebook.↩\nDer er søgt på hhv. shoppe og handle + indkøb.↩\nDer er søgt på hhv. skrive ud og printe.↩\nKilderne er renset for betydningen ‘nøgenbillede’.↩\nDer er søgt på hhv. girly og piget + tøj.↩\nDer er søgt på hhv. curvy og kurvet + kvinde↩\nSåledes bruges nude oftere end hudfarvet om makeup i Infomedia.↩\nDer er her søgt på “alle år”, jf. Jarvad 2007: 102↩\nDer er søgt på boybandet hhv. drengebandet.↩\nBorder-crossingHannah Tischmann February 6, 2018 Rädda barnen, Röda korset, Austria, Scandinavian aid


Safari - Cottars 1920 Camp i Masai Mara\nCottars har altid haft ry for at levere safarioplevelser på en måde, der ikke levner tvivl om, at man har været i selskab med nogle af Afrikas mest drevne og begejstrede safarifolk. Familien Cottar har siden begyndelsen af forrige århundrede arrangeret safariture i Østafrika. I dag er det primære område for familien i Kenyas Masai Mara. I den østligste del af det kendte safariområde, nær Tanzanias og Serengetis grænse, ligger 8 luksustelte i det let kuperede terræn. Teltene er stilfuldt indrettet.\nIndretningen sætter uungåeligt tankerne en generation tilbage i tiden. Teltene er rummelige og har naturligvis rindende vand og elektricitet. Restauranten og det fælles opholdsområde er meget stemningsfuldt opført og indrettet under kanvas. Her er udsigt til haven og den lille bålplads, der er samlingssted, efter en god og lang dag med safarioplevelser.\nPå Cottars 1920 Camp køres normalt to safariture om dagen - tidlig morgen og sen eftermiddag, hvor der er størst aktivitet blandt dyrene. Det er også muligt at tage på safari til fods med erfaren safariguide og maasai sporfinder. Besøg til maasai landsby kan arrangeres. Vi anbefaler 3-5 nætter på Cottars 1920 Camp. Cottars tilbyder en mobil luksusteltlejr i samme safariområde, 5-10 kilometer fra hovedcampen. Den opføres til lejligheden for min. 4 personer ad gangen. Beliggenheden er i bushen, med alt hvad det indebærer af dyreliv, lyde, uspolerethed, eksklusivitet og den samme uforlignelige og fornemme standard som i hovedcampen. Vi anbefaler 2-3 nætter i denne "bush camp". Ved 4-5 nætter hos Cottars kan opholdet fordeles mellem de to forskellige camps.\nCottars er i den højere priskategori for safari. Pris står dog fuldstændig mål med den ganske enestående og fantastiske oplevelse som Cottars giver. Der findes kun få steder i Afrika på dette niveau. Med andre ord - det er det bedste! Som en undtagelse kan en rejse udelukkende til Cottars 1920 Camp udgøre det for en selvstændig safariopevelse - uanset om det er 1. eller 5. rejse til Afrika. Vi anbefaler da 5-7 overnatninger, hvis det skal være perfekt.


Spritstiv bilist kørte med 175 i timen i regnvejr – Ekstra Bladet\n11 minutter siden Rundens hold - runde 21 1 time siden LIVE: Se det her: Braithwaite-agent på Barcelonas anlæg 40 minutter siden Coronakoks: Frygter stort smitteudbrud 19 minutter siden Otte søfolk fra narkoskib i retten 14 minutter siden Dansk forsker afslører: Nødhjælp ender i skattely 11 minutter siden Rundens hold - runde 21\nSøndag d. 22. maj. 2016 - kl. 10:12\nSpritstiv bilist kørte med 175 i timen i regnvejr\nØstjyllands Politi har færdiggjort en særligt færdelsindsats på Djursland i forbindelse med motorfestival\nØstjyllands Politi fortsatte lørdag deres storstilede jagt på vanvidsbilister, som nu har varet i tre dage.\nDenne gang var det på Djursland i forbindelse med Allingåbro Motorfestival, og ligesom de øvrige dage udmøntede aktionen sig i mange sigtelser.\nI alt blev der givet 62 af slagsen fordelt på 53 trafikanter.\nHeriblandt var den værste oplevelse en bilist, som på vej hjem fra Allingåbro motorfestival 'kørte med 175 km/t. på motorvejen, i regnvejr, og med en spiritus promille, der lå væsentlig over det tilladte', skriver politiet i en pressemeddelelse.\nKontrollen blev gennemført med videobiler – herunder med assistance fra andre politikredse i Jylland og på Fyn.\nI går fortalte politikommissær Amrik Singh Chadha, der er operativ leder af færdsels-afdelingen i Østjyllands Politi, omkring metoden:\n- Video-bilerne var i stand til at følge bilisterne over længere vejstrækninger. Det vil sige, at vi fik mulighed for at filme bilistens kørsels-mønster. På den måde fik vi fat i flere af de såkaldte vanvids-bilister, som både kører for stærkt og laver en række overtrædelser undervejs, siger politikommissæren.\nSe også: Chok-resultat efter færdsels-aktion: Så råddent kører vi\nHan var i går rystet over aktionens resultat, der her endte med 92 sigtelser fordelt på 78 trafikanter i det vestlige Aarhus.\n- Det er et uhyggeligt resultat. Folk, der kører sådan i trafikken, skulle prøve at være betjent og tage ud for at underrette de pårørende til en person, som er blevet dræbt i trafikken, sagde han.\nPolitikommisæren har i dag ikke været tilgængelig for en kommentar.\nDen tredage lange indsats er nu afsluttet for denne gang, og den samlede opgørelse viser følgende:\n190 sager fordelt på 161 sigtede.\nAf disse sager vil konsekvenserne i de grovere tilfælde være:\n3 x ubetinget frakendelse af kørekortet\n27 x betinget frakendelse af kørekortet\n3 x kørselsforbud\n71 x klipsager\nDer blev blandt andet konstateret:\n79 x hastighedssager\n15 x sager vedr. for tæt kørsel\n18 x overhalingssager\n9 x lyssignal ej respekteret\n3 x spiritus/narkokørsel


Hvordan man opbygger en hjørne Computer Desk / Shareoflancaster.com\nOm båd Dock Design\nHvilken slags injektionsmørtel skal anvendes til marmor fliser?\nHvordan man passer Sticky gulvfliser rundt et Toilet\nVoksende sølv stribe bambus\nLængden af en Eave for skygge på et våbenhus\nNyt tag bekymringer\nVil sphagnum lavere PH i jorden, hvis brugt til barkflis?\nOpbygge et hjørne skrivebord at placere din computer ikke er så kompliceret som det lyder, hvis du holder i sind ene basic lille faktum - det vil sige, de fleste alle hjørner er firkantet, så i det væsentlige alt hvad der er nødvendigt er at omhyggeligt konstruere en firkantet skrivebord og derefter ændre formen af bordpladen og placeringen af benene til at skabe en funktionel hjørne skrivebord. Følg disse retningslinjer til et simpelt skrivebord, der kan glide ind i hjørnet af dit kontor og tjene som en arbejdsstation til en computer eller en lignende elektronisk enhed.\n•Decide på de overordnede dimensioner af din tabel og derefter opbygge en firkantet ramme til dit skrivebord fra en klar nåletræ bestand af 1 x 4 tømmer, der er af høj kvalitet (ingen knuder). Denne tabel skal højden 32 inches og bordpladen vil være 36 af 36 inches. Men for at gøre denne størrelse bordplade arbejde, rammen vil nødt til at være en smule mindre på 24 af 24 inches. Begynde at opbygge tabelruden ved skæring to stykker 1 x 4 bestand på 24 inches og to stykker på 22 1/2 inches. Sørg for hver ende er skåret helt og holdent med en tømrer square og en rundsav.\n•Sæt sammen ved hjælp af tre tabelrude flathead træ skruer (2-tommer, 10-gauge) i hvert hjørne. Sand hvert stykke, indtil det er glat. Sørg for at bruge en pilot hul og undersænker før indstilling til træ skruer, der forbinder tabellen sammen.\n•Klippe to stykker mere på 22 1/2 inches. Da de ikke vil vise, kan de være af ringere kvalitet. Disse vil være din crosspieces, og hver enkelt vil monteres mellem de træ sidepieces af den ramme, du bare bygget i trin 2. Sørg for hver brik er placeret mindst 3 inches i fra den udvendige kant. Igen, bruge tre 2-tommer flathead træ skruer til at knytte hver ende af Krydsstykket til rammen af bordpladen. Igen, skal du begynde med pilot huller og en undersænker. Vedhæft hver bord ansigt op således at den flade del af bestyrelsen er selv med i toppen af træramme.\n•Kontrollér eller køb fire bordben der er 31 inches høj og cirka 2 inches square. Du kan gøre et rustikt sæt benene på et bord så ved at skære nogle træ materiel til en 2 x 2 tommer tykkelse. Fra denne bestand kan du skåret fire stykker til 31-tommers længde. Hvis du har et træ drejebænk, kan du bruge dette værktøj til at "slå" hvert ben.\n•Apparatet sand hvert ben før installation.\n•Sæt fire ben til rammen. Kontroller toppen af benene er flugter med toppen af rammen. Fastgør de fire ben ved at indsætte mere flathead træ skruer (2-tommer, 10-gauge) fra ydersiden af tabelruden. Bruge seks til otte skruer pr. ben, og læg lige mange på hver yderside for hvert ben. Glem ikke at bruge din counter vask og en pilot hul.\n•Klippe tre stykker 1 af 4 på 22 1/2 inches. Disse stykker vil være dine ben seler og støtte til din hylde.\n•Installer tre stykker i en højde af 18 inches. Sætte sidepieces i først. De er knyttet direkte til indersiden af bordben, og de vil køre fra forsiden af benene til den igen ben. Disse kan fastgøres med mere af de 2-tommer træ skruer. Pilot huller og en undersænker er nødvendige. Placer bagstykke, som vil blive placeret bagerst i den igen ben. Dette stykke bør knyttes på samme måde til meget bag på bagben på præcis den samme højde som to side seler.\n•Mark disposition af bordpladen på et ark af glat 3/4-tommer krydsfiner, der er mindst 40 inches firkantet. Første, tegne en firkantet kasse, der er 36 inches længe på overfladen af krydsfiner, og derefter finde den firkantede boks midtpunkt. Den bedste måde at gøre dette er at bruge et kvadratisk hjørne som udgangspunkt og gøre to mærker på hver side på 36 inches. Forbinde de to varemærker med en lige linje og kløft afstand (langs linjen tilslutning), og nu du har byens punkt. Brug denne midtpunkt til at tegne en bue (en blyant og et stykke snor skulle virke fint), der går fra én blyant mark til den anden. Nu har du formen på din bordplade.\n•Klippe bordplade med en rulle så og sand stykke grundigt.\n•Kontrollér et mærke til at oprette linjen tilbage, hvor bordpladen møder tabelruden. Når du skærer toppen, skal du kun én (firkantet) hjørne til venstre. Fra dette hjørne udvide en linje 6 inches ned hver side og forbinde de to linjer. Dette er hvor bordpladen møder tabelruden.\n•Sæt nogle tømrere lim oven på crosspieces, de fire ben og rammen. Vend tabelruden hovedet og sat det i bunden af tabellen, så mark (trin 11) linjer op med rammen. Center ramme på denne linje og derefter indsætte nogle pan hoved træskruer (1 1/4-inch/10-gauge) gennem de to crosspieces. Du skal bruge 8-10 skruer til hver Krydsstykket. Kun pilot huller er nødvendige, men vær meget forsigtig med dybden så borehoved ikke trænge ind i overfladen.\n•Klippe og fit en krydsfiner hylde på toppen af korset seler, at du har anvendt i trin 8 og derefter tilføje 3/4-tommer-dækkende stykker af finer til kanten af krydsfiner (Dette omfatter bordpladen). Stavene kan anvendes med lim og små brads.\n•Fyld alle skruehoveder med træ putty og derefter tilføje en finish.\nDen buede form af bordpladen kan ændres i form og størrelse. Højden af ben seler og hylder kan ændres. Et andet lag af hylder kan tilføjes.\nHylderne bør kun 8 til 14 inches lang.\nHvordan man opbygger en hjørne Computer reol\nHvordan man opbygger en Fold ned Computer Desk\nHvordan man opbygger en hjørne indbygget reol


Frivilligindsatsen på ungeherberget RG60 | WeShelter\nNæste indlæg: Frivillighed som faglighed i det sociale arbejdeForrige indlæg: Udsatte sikres gældsrådgivning de næste to år\nI WeShelters 122-årige historie har frivillige været en central drivkraft. Det gælder også i dag, hvor over 100 frivillige hver dag gør en forskel for ensomme og udsatte mennesker.\nHos WeShelter anser vi frivillighed som et supplement til det pædagogiske arbejde på vores herberger og væresteder. De frivillige viser brugerne, at de har et værd i sig selv, og at andre mennesker får noget ud af at være sammen med dem.\nPå RG60 tilbydes flere af WeShelters frivilligprojekter. Maj-Britt Hansen, afdelingsleder på RG60, fortæller, at frivilligprojekterne er meget populære blandt de unge. Et af de projekter er den frivillige massage. Magasinet\nHjemløs har fået lov til at følge en af de frivillige massører i hans arbejde med de unge.\nDa jeg stiller cyklen foran RG60, kommer der en ung mand ud af porten. Vi hilser, og han spørger, om jeg også bor der. Han forklarer, at han er ny, så han kan ikke genkende alle endnu. Jeg fortæller ham, at jeg skal ind og interviewe den frivillige massør. Den unge mand kigger skeptisk på mig:\n– Massør? Herinde?\nJeg forklarer, at der er frivillige massører her hver mandag aften. Man skal bare skrive sig på listen, så får man en halv times massage.\n– Altså gratis? spørger han med endnu større skepsis.\nJeg bekræfter: Hver mandag aften kan beboere på RG60 skrive sig på listen til at få en halv times gratis massage.\n– Det skal jeg eddermame huske, det lyder sgu godt nok lækkert, siger han med et smil og går ned af gaden.\nAbdelfettah Oubaali er den ene af de to frivillige massører på RG60, og hver anden mandag er det ham, der har vagten. Han er uddannet massør i 2008 og har været frivillig massør på RG60 i lidt over to år. Da vi kommer ind i opholdsrummet, sidder en gruppe unge mænd og spiser aftensmad med en tv-serie kørende på det store fjernsyn.\nDet er tydeligt, at Abdelfettah er kendt og vellidt af beboerne. En af beboerne kommer hen og fortæller, at han har glædet sig til massagen – men om han lige kan nå en smøg inden?\nDet kan han sagtens, Abdelfettah skal alligevel lige gøre rummet klart. Imens han rutineret stiller massagebriksen op, fortæller han, hvordan han startede som frivillig massør på RG60.\n– Jeg havde ikke arbejdet med hjemløse,før jeg startede i WeShelter, men jeg ved, at det også kunne blive mig en dag, og så ville jeg også have glæde af at få massage. Jeg tager de unge her, som de er, og jeg er ikke bange for at tage fat.\nFørste mand på briksen er okay med, at jeg også er i rummet, så længe Abdelfettah forsikrer ham om, at han får den fulde halve time, som han har skrevet sig op til. Det lover Abdelfettah, som fortæller videre, imens han masserer.\nDe frivillige massører laver ikke behandlingsforløb, men giver velværemassage og arbejder med at løse op for både fysiske og psykiske spændinger og styrke kropsbevidstheden. Det giver overskud og glæde og energi til kroppen, og kan derfor bruges som et skridt i den indsats, som det socialpædagogiske personale på RG60 laver med de unge. Massagen viser de unge, at man kan have det godt i kroppen og sindet uden fx at tage stoffer, som en af de unge engang bemærkede efter en tur på briksen.\n– Vi snakker også, mens jeg masserer. Det sociale, trygheden og tilliden er halvdelen af det arbejde, jeg laver her. Det er vigtigt for mig at skabe en god ramme, hvor man slapper af. Det er jo kropslig kontakt mellem to mere eller mindre fremmede, så rammen er vigtig, fortæller Abdelfettah.\nEfter en halv time forlader første mand rummet. Han siger ikke andet end »Mange tak, Fettah« og går ud til de andre i opholdsstuen med et saligt udtryk i ansigtet.\nNæste person på massagebriksen er en ung kvinde. Hun er lidt mere snakkesalig, og så længe vi lukker døren ind til opholdsstuen, er det også i orden med hende, at jeg er med. Abdelfettah spørger hende om, hvordan det er at bo på RG60, om hun er faldet til og kommer godt ud af det med de andre beboere. Hun er egentlig glad for at være her, men hun glæder sig meget til, at personalet kan hjælpe hende med at finde en lejlighed, så hun kan bo selv. Hun fortæller, at en af de andre beboere for nylig er flyttet i egen bolig, så det giver håb for, at det også snart lykkes for hende.\nDet er vigtigt for Abdelfettah, at massagen er gensidigt frivillig. Han kommer her, fordi han selv bliver glad af det. Og han vil aldrig presse nogen til at få massage. De unge skal komme frivilligt, og fordi det giver mening for dem. Men han har aldrig oplevet andet end positiv feedback fra dem, som han har masseret på RG60. Han gentager flere gange, at når han giver massage, så får han også selv energi, glæde og anerkendelse ligesom personerne på briksen får det.\n– Den anerkendelse og feedback, jeg får som frivillig massør her, er mere værd end penge. Det her gør mig glad, fordi jeg føler, at jeg gør en forskel for nogle, der har brug for det. Man giver, man får, siger Abdelfettah.\nHjemløse og socialt udsatte har et langt dårligere helbred end den gennemsnitlige dansker. Mange døjer med både stof eller alkoholafhængighed og fysisk og psykisk dårligt helbred – alle forhold, der typisk kan påvirke ens evne til at mærke kroppens behov og signaler.\nDe frivillige massører giver brugerne af WeShelters herberger og væresteder mulighed for at genfinde og styrke kropsbevidstheden. Massageordningen skaber et frirum og en rolig pause fra en ellers kaotisk hverdag. Massagen giver ro og nærvær, løsner op for fysiske og psykiske spændinger og lindrer smerter og stimulerer sanserne på en sund måde. WeShelter har også frivillige massører på de socialpsykiatriske væresteder Pegasus, Projekt Offside og N.A.B.O.-Center Amager, samt natcaféen for kvinder, Café Klare, som hører under Mændenes Hjem.\nDer er pt. 10 frivillige massører i alt, og vi søger løbende flere, da massagen er populær blandt både personale og brugere.\nDe frivillige økonomirådgivere arbejder sammen med beboerne og brugerne om at finde løsninger og skabe overblik over brugernes økonomi. På RG60 er der økonomirådgivning for de unge hver anden uge.\n– Selvom økonomirådgivningen jo er lidt mere kedelig end massage og madklub, så bliver det rost til skyerne af dem, der bruger den. De er meget glade for den hjælp, de kan få her, fortæller Maj-Britt Hansen, afdelingsleder på RG60.\nWeShelter har frivillig økonomirådgivning på RG60, Kollegiet Gl. Køge Landevej, Mændenes Hjem og N.A.B.O.-Center Amager.\nMange hjemløse og socialt udsatte har det til fælles, at de har få eller ingen nære relationer. Samtidigt færdes hjemløse og socialt udsatte mennesker ofte i miljøer præget af stofmisbrug og/eller kriminalitet. Det er ikke dét sociale liv, som mange af brugerne drømmer om, men det kan være svært selv at finde fællesskaber og relationer uden for hjemløse- og misbrugsmiljøer. Netværksvennerne viser medmenneskelighed og særlig interesse for brugernes liv, som for mange af brugerne ikke er hverdagskost.\nNetværksvennerne mødes et par gange om måneden og laver hvad de har lyst til: Dyrker sport, går ture, besøger kulturtilbud eller lignende.\nNetværksvennerne støtter også op om hjemløse, der kommer i egen bolig. Projekt Netværksvenner er at finde på Kollegiet Gl. Køge Landevej, er ved at starte op på RG60 og søger derfor nu frivillige, der vil være netværksvenner med hjemløse unge.\nPå flere af WeShelters herberger er madklubber drevet af frivillige. Formålet med madklubberne er at skabe et fællesskab, hvor beboere og de frivillige mødes i øjenhøjde og laver god mad sammen.\n– Der er enormt fed stemning, når beboere og frivillige sidder og spiser og hygger. Alle glæder sig til madklubben herude, fortæller afdelingsleder på RG60, Maj-Britt Hansen.\nDer er Madklubber på Café Klare, RG60, Pegasus og N.A.B.O.-Center Amager.\nWeShelter søger altid dygtige og engagerede frivillige, så hvis artiklen her har vakt din interesse og nysgerrighed, er du altid velkommen til at skrive til frivillig@weshelter.dk\nDu kan også læse mere om projekterne, og om hvordan du kan blive frivillig her.\nArtiklen er fra Magasinet Hjemløs, der udkommer tre gange om året. Det er gratis at tegne abonnement.


Møde i miljø- og klimaudvalget den 27. oktober 2020\nForside ›Politik›Dagsordener, referater og møder›Møde i miljø- og klimaudvalget den 27. oktober 2020\nOrienteringssag: Greater Copenhagen Green\nBeslutningssag: Den prioriterede liste for indsatsen på jordforureningsområdet i 2021\nOrienteringssag: Afklaring af oprydningsmulighederne ved Collstrop-grunden\nOrienteringssag: Sekundære råstoffer fra byggeriet i cirkulære kredsløb\nBeslutningssag: Circular Cities Declaration (cirkulær omstilling)\n1. Orienteringssag: Greater Copenhagen Green\nat tage Greater Copenhagen Green til efterretning.\nGreater Copenhagen er et politisk samarbejde mellem de 4 regioner: Hovedstaden, Sjælland, Skåne og Halland og de 85 kommuner. Formålet med samarbejdet er at skabe en højtudviklet metropolregion, der bygger på bæredygtig vækst, høj beskæftigelse og livskvalitet for regionens 4,3 millioner indbyggere.\nGreater Copenhagens bestyrelse har vedtaget et grønt charter - Greater Copenhagen Green. Visionen med det grønne charter er at skabe en internationalt førende metropol for grøn omstilling og grøn vækst, hvor Greater Copenhagens medlemmer - sammen med universiteter, private virksomheder og andre - etablerer stærke grønne vækstpartnerskaber, der både udvikler og implementerer grønne løsninger.\nDet grønne charter indeholder mange indsatser af relevans for Region Hovedstaden og spiller godt sammen med den regionale udviklingsstrategi samt det igangværende samarbejde mellem STRING samarbejdet og OECD om et strategisk dokument for et ”Green Hub” i Nordeuropa. Region Hovedstaden vil derfor - i samarbejde med de øvrige parter i Greater Copenhagen samt en række eksterne parter - kunne spille aktivt med i realiseringen af Greater Copenhagen Green.\nGreater Copenhagen Green er tematiseret omkring metropolregionens grønne styrkepositioner. Indenfor de 4 temaer er der i samarbejde med en række eksterne parter udpeget i alt 12 konkrete indsatser fordelt under 4 temaer:\nCO2 neutral Greater Copenhagen:\nGreater Copenhagen CO2 neutral varme i 2030\nEtablering af anlæg for Carbon Capture and Storage og Carbon Capture and Utilization\nGrønne drivmidler til tung transport\nGreater Copenhagen BioScienceHub\nEnergieffektiv Greater Copenhagen:\nInnovations-Hub for intelligente og fleksible energiløsninger\nEnergieffektive bygninger og belysning\nCirkulær Greater Copenhagen:\nKlimavenlige fødevarer: Fra jord til bord og fra bord til jord\nEtablering af cirkulære kredsløb inden for plast\nKlimarobust Greater Copenhagen:\nGreater Copenhagen Living Lab for klimatilpasning\nSikker adgang til vand af høj kvalitet\nIndsatserne vil i den kommende tid blive udviklet i samspil med en række aktører fra bl.a. universiteter, private virksomheder, forsyningsselskaber, organisationer m.v. Det er tanken, at de enkelte indsatser har forskellig aktørkreds, og at Greater Copenhagens medlemmer involverer sig i de indsatser, der er mest relevante i forhold til de enkelte organisationers mål og virke.\nGreater Copenhagen Green's samspil med Region Hovedstadens regionale udviklingsstrategi\nGreater Copenhagen Green spiller godt sammen med Region Hovedstaden, idet flere af Greater Copenhagen Green's indsatser stemmer overens med de indsatser, der er beskrevet i den regional udviklingsstrategi under henholdsvis klima og mobilitet. F.eks. har begge indsatser et mål om reduktion af CO2 gennem omstilling til vedvarende energi og bedre udnyttelse af energien, et mål om bedre udnyttelse af ressourcer gennem cirkulære kredsløb, et mål om sikring af rent drikkevand og et mål om grøn mobilitet. Derudover har Greater Copenhagen Green - i ligehed med den regionale udviklingsstrategi - fokus på at realisere charteret gennem partnerskaber og innovation.\nDer er således gode muligheder for at arbejde med den regionale udviklingsstrategi ved at indgå i de partnerskaber, der i den kommende tid søges skabt omkring Greater Copenhagen Greens indsatser.\nVed tiltrædelse af indstillingen tager miljø- og klimaudvalget orienteringen om Greater Copenhagen Green - og de gode muligheder der er for at arbejde med Region Hovedstadens regionale udviklingsstrategi ved at indgå i partnerskaber omkring Greater Copenhagen Greens indsatser - til efterretning.\nGreater Copenhagen Green vil blive realiseret i samarbejde med de øvrige parter i Greater Copenhagen samt en række eksterne parter. Der er derfor en risiko for, at ikke alle Region Hovedstadens ønsker vil blive medtaget.\nGreater Copenhagen Green medfører ikke i sig selv udgifter for Region Hovedstaden, men det må forventes, at regionen skal bidrage til realiseringen af nogle af indsatserne f.eks. gennem medarbejdertimer, projektmidler eller ved at bringe egen organisation i spil f.eks. gennem indkøb eller indgåelse i tests.\nGreater Copenhagen Green vil blive offentliggjort den 13. november 2020 på Greater Copenhagens årlige topmøde. Greater Copenhagens sekretariat vil sørge for pressedækning i forbindelse med offentliggørelsen.\nDiana Arsovic Nielsen / Karin Langendorf\nBilag 1: Greater Copenhagen Green vedtaget på bestyrelsesmødet 01102020\n2. Beslutningssag: Den prioriterede liste for indsatsen på jordforureningsområdet i 2021\n3. Orienteringssag: Afklaring af oprydningsmulighederne ved Collstrop-grunden\nat tage orienteringen om oprydningsmulighederne for Collstrop-grunden i Hillerød til efterretning.\nI forbindelse med budgetlægningen for 2020-2023 besluttede regionsrådet, at administrationen skulle igangsætte en udredning af, hvilke afværgeløsninger der ville være realistiske at anvende til oprensning på Collstrop-grunden i dag - herunder en opdateret vurdering af omkostningerne forbundet hermed.\nAdministrationen har efterfølgende indhentet tilbud på denne opgave hos specialistfirmaer inden for området og har i den forbindelse lagt vægt på, at der skulle inddrages internationale erfaringer i udredningen. Opgaven blev vundet af rådgivningsfirmaet COWI i et samarbejde med GEUS (De geologiske undersøgelser for Danmark og Grønland) samt Geosyntec Consultants og Colombia University fra USA. Holdet af danske og internationale eksperter afleverede deres udredning om mulige afværgeløsninger på Collstrop-grunden til regionen i september 2020.\nDenne sag er en orientering om udredningens hovedkonklusioner.\nCollstrop-grunden i Hillerød Kommune er en af landets 10 generationsforureninger. Oprensning af grunden er derfor en del af den plan for generationsforureningerne, som Danske Regioner har sendt til miljøministeren i marts 2020.\nDer har været træimprægneringsvirksomhed på grunden fra 1930'erne og frem til 1976. Grunden er kraftigt forurenet med bl.a. arsen, krom og kobber. Collstrop-grunden ligger i et skovområde, der er ejet af Naturstyrelsen Nordsjælland.\nForureningen på Collstrop-grunden udgør en risiko for et beskyttet Natura2000 vådområde, der ligger nord for Hillerød-Fredensborgvejen ca. 250 meter nord for grunden. Dette vådområde afvandes via vandløb til Esrum Sø. Der er ikke risiko for den dybereliggende grundvandsressource, som anvendes til drikkevand. Der kan dog være risiko ved kontakt med den forurenede jord på selve grunden - Naturstyrelsen har derfor indhegnet grunden for at hindre offentligheden adgang. Det skal bemærkes, at regionen i henhold til Jordforureningsloven kun må handle ift. kontaktrisiko på grunde, hvor der er bolig, børneinstitution eller legeplads. Det vil sige, at regionens indsatsforpligtigelse ift. forureningen på Collstrop-grunden er afgrænset til at beskytte overfladevand og natur i Natura2000 området mod forurening fra grunden.\nI tekniske rapporter fra 1990'erne er det vurderet, at en oprensning af grunden kan koste op til 200-250 mio. kroner, afhængigt af hvilke løsninger som vælges.\nPå baggrund af COWI's gennemførte udredning kan der konkluderes følgende:\nSelvom der siden 1990'erne er udviklet nye afværgeteknikker, er det stadig meget dyrt at gennemføre afværgeforanstaltninger på Collstrop-grunden.\nDet vurderes således, at prisen for den mest kost-effektive afværgeløsning vil ligge mellem 140 og 270 mio. kroner. Denne løsning er baseret på en fokuseret indsats, der kun behandler den del af forureningen på grunden, som er nødvendig for at sikre beskyttelsen af Natura2000 området. Hvis afværgeløsningen i videst mulig udstrækning baseres på nyere immobiliseringsteknikker, som virker ved at binde forureningen kraftigt til jorden, er prisestimatet 140-200 mio. kroner.\nTil sammenligning vil en mere traditionel og velafprøvet afværgeløsning - baseret på en omfattende afgravning af jordforurening over grundvandsspejle, som efterfølgende anbringes deponi - koste mellem 320 og 470 mio. kroner. Denne metode er også den mest miljøbelastende.\nDet er nødvendigt at gennemføre forholdsvist omfattende forundersøgelser og pilotforsøg på grunden for at kunne detailprojektere og prissætte afværgeløsningerne mere præcist. Disse forundersøgelser, samt selve etableringen af den valgte afværgeløsning, vurderes at ville kunne gennemføres indenfor en 10-årig periode.\nI løbet af denne periode vil der kunne ske en spredning af forurening til Bramaholm Bæk og omkringliggende vådområder, som ligger i det beskyttede Natura2000 område nord for grunden.\nSpredning af forureningen til Natura2000 områderne kan bremses ved en midlertidig afværgeløsning, mens forberedelserne til en permanent afværgeløsning gennemføres. Den midlertidige løsning består i at afskære forurenet, terrænnært grundvand fra at spredes, ved nedlægning af dræn hvorfra vandet oppumpes. Etablering og drift af en sådan afværgepumpning i op til en 10-års periode vurderes at koste 10-20 mio. kr. Den midlertidige løsning kan projekteres og etableres i løbet af 2-3 år.\nDet er administrationens vurdering, at Collstrop-grunden vil være velegnet til afprøvning af nogle af de nyere, innovative afværgemetoder, som er beskrevet i udredningen. Collstrop-grunden er allerede i brug som én af de nationale testgrunde for jordforurening, og der er gennemført flere udviklingsprojekter på grunden i de senere år. Med afsæt i udredningens anbefalinger vil der kunne igangsættes nye projekter, som - udover at bidrage til beslutningsgrundlaget for en egentlig, permanent afværgeløsning for grunden - også vil kunne understøtte opbygningen af dansk know-how inden for oprensning af træimprægneringsgrunde. Da forurening med arsen og andre metaller fra bl.a. træimprægneringsvirksomhed er et problem mange steder i verden, vil udvikling af teknikker og opbygning af know-how på Collstrop-grunden således kunne bidrage til eksport af danske løsninger inden for oprensning af jordforurening.\nSom påpeget i udredningen er der en risiko for, at forureningen fra Collstrop-grunden spredes til et beskyttet Natura2000 område i løbet af den ca. 10-årige periode, der forventes at gå med afprøvning af de bedst egnede afværgemetoder mv. Collstrop-grunden er derfor én af de lokaliteter, hvor staten skal tage stilling til en indsats for, at Danmark kan opfylde forpligtelserne i henhold til EU´s Vandrammedirektiv i den kommende vandplanperiode fra 2021-2027. Det er administrationens vurdering, at en sådan indsats kan bestå af en midlertidig afværgepumpning, som beskrevet i udredningen. Region Hovedstaden har derfor anmodet Danske Regioner om at fremrykke en del af finansieringen til Collstrop-grunden (ca. 25 mio. kroner) til perioden 2021-2023 i regionernes fælles plan for generationsforureningerne. Denne finansiering - som skal komme fra staten i forbindelse med en aftale om generationsforureningerne - vil kunne dække de nødvendige forundersøgelser og etablering af en midlertidig afværgeløsning, som hindrer spredning af forureningen, mens forberedelserne af en permanent afværgeløsning foregår.\nVed tiltrædelse af indstillingen tager miljø- og klimaudvalget resultaterne af udredningen vedr. oprydningsmulighederne på Collstrop-grunden til efterretning.\nCollstrop-grunden indgår i Danske Regioners forhandling med staten om ekstra finansiering til oprensning af generationsforureningerne.\nDiana Arsovic Nielsen/Carsten Bagge Jensen/John Flyvbjerg\nBilag 1: Oversigtskort Collstrop grunden\n4. Orienteringssag: Sekundære råstoffer fra byggeriet i cirkulære kredsløb\nAdministrationen indstiller til miljø- og klimudvalget:\nat tage orienteringen om sekundære råstoffer fra byggeriet i cirkulære kredsløb til efterretning.\nDenne orientering er en status for to igangværende projekter, der omhandler cirkulære kredsløb for bygge- og anlægsaffald, og som er relevante for råstofplanlægningen: "CityLoops" og "Prognoser for produktionen af sekundære råstoffer i form af nedrivningsmaterialer".\nProjekterne tager afsæt i den regionale udviklingsstrategi's indsatser omkring "Bedre anvendelse af ressourcer" samt "Bidrage til at reducere klimaforandringerne", og de bidrager til indsatsen inden for verdensmålene; særligt verdensmål 11: "Bæredygtige byer og lokalsamfund" og 12: "Ansvarligt forbrug og produktion".\nMiljø- og klimaudvalget blev orienteret om CityLoops projektets opstart den 23. april 2019.\nInitiativ i forhold til at fremme brugen af sekundære råstoffer refererer til regionsrådets vedtagelse af budget 2020-2023 (side 118) den 5. november 2019 samt dagsorden for MKU af februar 2019 (sag 2), hvorefter der til indsats i 2020 er bevilliget 0,7 mio. kroner til henholdsvist Center for Ejendomme og Center for Regional Udvikling.\nCityLoops: Cirkulære kredsløb for byggeaffald\nHorizon2020 projektet CityLoops samler syv europæiske byer med det sigte at skabe cirkulære ressourcestrømme inden for byggeri og organisk affald. Region Hovedstaden er ansvarlig for den del af projektet, der omhandler metoder, værktøjer og demonstrationsprojekter inden for cirkulært byggeri.\nDette arbejde er tæt knyttet til det fremtidige behov for råstoffer til byggesektoren, da der arbejdes på at skabe kredsløb, hvor sekundære ressourcer fra nedrivning og renovering samt overskudsjord kan erstatte sand, grus og sten i nyt byggeri. Potentialet er stort: Byggerier i Danmark bruger stadig større mængder af råstoffer, som der er knaphed på - og samtidig producerer bygge- og anlægsprojekter enorme mængder byggeaffald og overskudsjord. I 2018 var tallet på 5 mio. tons bygge- og anlægsaffald og 7 mio. tons overskudsjord (Danmarks Statistik).\nI CityLoops udvikles, testes og evalueres en manual for planlægnings- og beslutningsprocesser, der understøtter cirkulært byggeri og jordhåndtering. Manualen understøttes af en række konkrete værktøjer til kortlægning, sporing og matchmaking for bygge- og anlægsaffald og jord. Værktøjerne (videre)udvikles og testes i projektet. Region Hovedstaden udvikler blandt andet retningslinjer for selektiv nedrivning, hvilket skal sikre bedst muligt genbrug og genanvendelse af de forskellige bygningsdele og materialer. I Danmark skal arbejdet med at lave nationale retningslinjer for selektiv nedrivning til at gå i gang, og Region Hovedstaden vil stille retningslinjer for selektiv nedrivning til rådighed for dette arbejde.\nI CityLoops står Region Hovedstaden også bag udviklingen af rammer for kommunale cirkulære jordstrategier og værktøjer til at vurdere mængder, genanvendelsespotentiale og merværdi ved genanvendelse af overskudsjord. Alene i Høje-Taastrup Kommune blev i 2019 anmeldt 417.000 tons overskudsjord og en foreløbig prognose peger på, at der produceres 3,7. mio. tons over en 12-årig periode. Transport og slutdisponering af overskudsjord medfører ofte betydelig lastbiltransport - og dermed en betydelig CO2-belastning.\nDe danske demonstrationsprojekter gennemføres i Høje Taastrup og Roskilde kommune.\nI Høje-Taastrup vil kommunen blandt andet genanvende beton fra nedrivning af otte boligblokke i Taastrupgaard. En del af betonen skal bruges som tilslag til ny beton i kommende byggerier. En anden del går til fliser af genbrugsbeton. Samtidig arbejdes der med at udvikle løsninger for flow af materialer mellem byggepladserne. Det mindsker kørsel af materialerne og sparer på den energi, der skal til for at fremstille materialerne, samtidig med at udvinding af nye råstoffer ikke bliver nødvendigt.\nI Roskilde Kommune bruges Musicon som et laboratorium for at afprøve og udvikle metoder. Nedknust beton indgår med en usædvanlig høj andel som erstatning for grus og sten i den beton, der anvendes ved opførelsen af et nyt p-hus. Der arbejdes også med at implementere en cirkulær jordstrategi ved at minimere jordflytning og anvende jorden på stedet. Roskilde har udviklet CO2 beregnere, der viser et stort CO2 besparelsespotentiale ved at indtænke den cirkulære økonomi i byggeprocessen. Alene ved at indtænke jordbalance i kommunens egne projekter, vil der årligt kunne spares op til 1250 tons CO2.\nCityLoops løber frem til oktober 2023. Første del af projektet fokuserer på udviklingen af metoder og værktøjer, som skal være klar i første halvdel af 2021. Derefter testes de i demonstrationsprojekterne i de forskellige byer, hvorpå de evalueres og tilrettes inden projektafslutning. Projektet forløber overordnet efter planen med en smule forsinkelse grundet COVID-19.\nPrognoser for produktionen af sekundære råstoffer i form af nedrivningsmaterialer (budgetinitiativ 2020)\nDette projekt udspringer af CityLoops, og det skal udvikle prognoser på kommuneniveau for produktionen af byggeaffald. Prognoserne skal belyse det råstofpotentiale (primært beton, tegl og asfalt), som udløses gennem nedrivningsprojekter: Hvad, hvor meget, hvor og hvornår.\nDet overordnede formål er at modne og skabe gennemsigtighed i markedet for sekundære råstoffer og fremme den cirkulære økonomi. Sekundære råstoffer fra byggesektoren kan fx bruges som tilslag i ny beton, hvor de erstatter grus og sten. Ved denne form for genanvendelse får de sekundære råstoffer en større værdi og bliver i ressourcekredsløbet (upcycling) i modsætning til praksis i dag, hvor størstedelen af byggeaffaldet nedknuses og bruges som fyld under veje o.l. (downcycling). Her er samtidig et stort potentiale for at anvende overskudsjord lokalt som fyld i stedet for byggeaffald.\nEn af de største udfordringer for genanvendelse af byggeaffald er forsyningssikkerheden: Bygherre skal være sikker på at kunne få den rigtige mængde i den rette kvalitet til rette tid. Derfor er prognosen et vigtigt skridt på vejen til at modne markedet. Prognosen skal indgå i grundlaget for Region Hovedstadens råstofplanlægning og understøtte det langsigtede mål om at reducere behovet for udlæg af arealer til råstofindvinding.\nI sommeren 2020 er der gennemført pilotprojekter, og i november vil der foreligge endelige prognoser for Høje-Taastrup og Roskilde kommune. Foreløbige tal peger på, at der for hver kommune kan forventes en årlig produktion på 0,6 - 0,7 mio. tons sekundære råstoffer i form af beton og tegl i perioden 2020-2031. I budgetaftalen for 2021-2023 har regionsrådet afsat midler til, at der frem mod 2023 gennemføres tilsvarende analyser for en række andre kommuner i Region Hovedstaden.\nPilotprojektet er en udmøntning af et regionspolitisk ønske (jf. budget 2020) om at fremme brugen af genanvendelige materialer som erstatning for jomfruelige råstoffer. Projektet er tillige i tråd med Region Hovedstadens handlingsplan for FN's verdensmål.\nCarsten Bagge/Pernille Kernel/Jens Gregersen\n20019290 (Budgetinitiativ for 2020, sekundære råstoffer)\n5. Beslutningssag: Circular Cities Declaration (cirkulær omstilling)\nMeddelelser - Greater Copenhagen Topmøde 2020\n2. Meddelelser - Greater Copenhagen Topmøde 2020\nGreater Copenhagens årlige topmøde afholdes i år den 13. november på Scandic Hotel i Roskilde. Årets tema er grøn vækst, og topmødet vil bestå af en blanding af oplæg og paneldebatter. Bestyrelsen for Greater Copenhagen har på mødet den 1. oktober vedtaget et grønt charter, som vil blive offentliggjort på mødet.\nPå grund af Corona vil deltagerantallet være begrænset, og fra Region Hovedstaden vil kun vores 2 bestyrelsesmedlemmer samt formanden for miljø- og klimaudvalget kunne deltage Topmødet vil blive transmitteret digitalt, så flere får mulighed for at følge mødet. Der vil blive sendt et link til udvalgets medlemmer, således at det er muligt at tilgå topmødet digitalt.\nPubliceringsdato: 21-10-2020 15:56


→ Køb Kabinekuffert i Brejning [GUIDE]\nEr du på udkig efter kabinekuffert i Brejning? Vi anbefaler følgende webshops…\nFlere internet forretninger tilbyder nu om stunder en række forskellige leveringsmåder. Det mest almindelige er for nærværende levering til et afhentningssted, fordi du på den måde nemt kan hente dine nye varer når der er tid til det. Muligheden er jo ret så ukompliceret, samt tit ligeledes den mest letkøbte fragtmulighed.\nDu kunne alternativt påtænke at bestille ordren til levering til dit hus eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsformen bliver i regelen en lille smule mere omkostningsfuld, men på den anden side ualmindeligt problemfri. Den billigste type af levering af kabinekuffert i Brejning vil dog utvivlsomt være selv at hente ordren, som jo forudsætter at du har bopæl i nærheden af kabinekuffert i Brejning online shoppens lager.\nLeveringsdygtigheden er jo temmelig bestemmende om vi mangler varerne fluks, så med det formål er det særdeles på sin plads at du efterser det estimerede leveringstidspunkt for det vedkommende produkt.\nEn lang række kabinekuffert i Brejning online forhandlere reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på de fleste af deres varer, hvilket dog beroer på at handlen laves inden et fast klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få kabinekuffert i Brejning skippet afsted inden personalet har fri.\nFlere outlets på nettet frembyder fragt uden beregning, men oftest kun ifald du indkøber for en bestemt pris. I øvrigt skulle du gribe den prisbilligste slags levering, der gerne – uden hensyn til om du bor tæt på Helsingør, Nakskov eller Skjern – er at få bragt din pakke til et afhentningssted.\nDet er jo særligt smart for enhver at sammenholde priser på kabinekuffert i Brejning i blandt forskellige internet foretagender, og derfor har en lang række internet outlets fundet det uundgåeligt at trykke prisniveauet på mange af deres varer – til babyer og børn, og endvidere også til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange tilbyde fragtfri levering.\nMen det kan trods alt blive lønsomt at prøve nogle internet forretninger efter kabinekuffert i Brejning rabat inden du gennemfører din handel, således at man er på den sikre side med at skaffe sig den prisbilligste pris.\nDu må dog være klar over, at hvis en forretning på nettet afhænder kabinekuffert i Brejning til salg for en udsalgspris som er himmelråbende gunstig, så burde det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en svindel internet webshop. Køb med kort er dog omfattet af en forordning, hvilket værner dig som køber overfor snydagtige e-butikker.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du drage nytte af et tilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du ser en fordel i at betale omkostningerne ude i fremtiden.\nForud for at nogen køber kabinekuffert i Brejning hos en e-shop behøver de reelt granske netshoppens betingelser, men det er i mange tilfælde ikke særlig morsomt.\nEt alternativt forslag kan være at kontrollere hvorvidt online virksomheden er e-mærke godkendt, da det burde være en indikator for at webbutikken adlyder gældende dansk lovgivning, samt at internet butikken rutinemæssigt overvåges af jurister der kender til de gældende love. Desuden får du chance for en håndsrækning, ifald du oplever besvær i processen med din handel.\nYderligere er det anbefalelsesværdigt at du er påpasselig med de mest centrale vilkår der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, f.eks. hvilken ombytningsret på kabinekuffert i Brejning hjemmesiden garanterer. I relation til det er det virkelig relevant, at man permanent gemmer ens ordremail, således man når som helst vil kunne påvise købet, hvad end du skal købe gave til en dreng eller pige.\nTrustpilot fører til flere fantastiske muligheder for at evaluere en stor gruppe øvrige konsumenters iagttagelser og på grund af dette er det smart, at du iagttager internet butikkens kabinekuffert i Brejning vurderinger inden du køber.\nFacebook yder tillige tilpas pålidelige metoder til at få indblik i internet virksomhedens troværdighed. Desuden ser vi nogle netshops som giver folk mulighed for at frembringe en omtale af deres køb, som også må benyttes til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi hjælper et hold af shops på nettet da vi præsenterer firmaernes varer, og tager imod godtgørelse forudsat de besøgende vi sender videre realiserer en bestilling.\nOrientering angående kabinekuffert i Brejning og internet webshops ajourføres løbende, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der er realiseret siden sidste opdatering af de anvendte oplysninger.\nKabinekuffert i Brejning – Køb kabinekuffert i Brejning\nOverbyparken 11, 7080Brejning


10 nye ungdomscentre erstatter de nuværende 35 fritids- og...\n10 nye ungdomscentre erstatter de nuværende 35 fritids- og ungdomsklubtilbud for børn og unge i Odense\nEfter sommerferien bliver de nuværende 35 klub- og fritidstilbud omlagt til 10 ungdomscentre for de 11-18-årige, altså for elever i 5. klasse og opefter. Tidligere var børn i 4. klasse også en del af ungdomsskolernes tilbud, men de tilbydes nu i stedet en ny type SFO2 på deres kommunale folkeskole, fordi nærhedsprincippet vægtes højt for netop de yngste.\nDe unge kan frit vælge imellem de nye ungdomscentre\nStørstedelen af de kommende ungdomscentre bliver mere centralt placerede end tidligere, hvilket betyder, at en del børn og unge vil opleve at få længere til deres kommunale fritidstilbud. De nye centre er åbne tilbud, så de unge frit kan vælge efter lyst og interesse - og uafhængigt af deres placering.\nCarsten Djursaa, kommende leder af UngOdense, den nye fælles ungdomsskole i Odense, fortæller:\n- Placeringen af ungdomscentrene er et kompromis ud fra mange hensyn og det muliges kunst for at finde egnede placeringer i eksisterende kommunale bygninger. Vi har både skelet til buslinjer og de forskellige boligområder samtidig med, at vi på den ene side ønsker at skabe en fortsat kobling til det enkelte lokalområde, mens vi på den anden side skal nå så bred og stor en gruppe af børn og unge til det enkelte tilbud. Vi tror dog på, at vi sammen kan skabe nogle attraktive ungdomscentre, og vi er naturligvis særligt opmærksomme på, hvordan vi også fremover kan opnå en tæt tilknytning til lokalområderne og de enkelte skoler.\nNye aktiviteter i samspil med de unge og lokale samarbejdspartnere\nDe nuværende fritids- og ungdomsklubber fortsætter så vidt muligt uændret frem til sommerferien, hvorefter de lukker. De 10 nye ungdomscentre åbner i løbet af august 2017. Der er netop nu sat gang i en proces med at planlægge indretning og aktiviteter - og her spiller de unge og lokale samarbejdspartnere en vigtig rolle, så der i fællesskab bliver skabt de bedst tænkelige rammer for et inspirerende ungemiljø.\nBørn- og ungerådmanden i Odense er opmærksom på de nye rammer, men er samtidig optimistisk omkring de nye ungdomscentre som et spændende, lærerigt og motiverende tilbud for de 11-18-årige:\n- Ungdomsskolerne har en skøn og lang tradition for at inddrage de unge og andre aktører i at udvikle tilbud, som kan tiltrække byens unge. Særligt er der grund til at være stolt af arbejdet med fritidsvejledningen, hvor alle børn og unge systematisk bliver tilbudt et fritidsliv med fællesskaber. Jeg er fuld af fortrøstning om, at det vil lykkes UngOdense at skabe noget nyt og spændende i de nye ungdomscentre, men jeg er opmærksom på, at tilbuddene forandrer sig. Det er konsekvensen, når vi politisk prioriterer dele af ungdomsskolernes økonomi over til området for udsatte børn og unge. En nødvendig prioritering i arbejdet med at ændre nogle børns livsbane, siger Susanne Crawley Larsen, børn- og ungerådmand i Odense (R).\nPlacering af de nye ungdomscentre\nStort set alle adresser er fundet, hvilket betyder, at 7 af de 10 centre er på plads, så de kan åbne i august 2017. Det drejer sig om syv følgende steder:\nVirkelyst Fritids- og Ungdomsklub, Ørbækvej 42, 5220 Odense SØ\nSkibhus Fritids- og Ungdomsklub, Victoriagade 33, 5000 Odense C\nØstre Kulturcenter, Danmarksgade 10D, 5000 Odense C\nCamp U, Vollsmose Allé 20, 5240 Odense NØ\nUngOdense, Niels Bohrs Allé 210, 5220 Odense SØ\nHjalleses Fritids- og ungdomsklub, Solbærvej 5, 5320 Odense S\nSpillestedet, Filosofgangen 19A, 5000 Odense C\nDerudover undersøger Børn- og Ungeforvaltningen i samarbejde med By- og Kulturforvaltningen stadig den endelige placering af de sidste tre centre. Det vil derfor sandsynligvis blive nødvendigt at tilbyde aktiviteter i nogle midlertidige lokaler i de berørte områder. Der vides forventeligt mere om de sidste tre steder inden udgangen af marts.\nDe uafklarede placeringer og midlertidige løsninger drejer sig om følgende tre områder:\nBolbro, 5200 Odense V\nTingløkke, 5250 Odense SV\nKroggård, 5270 Odense N