Fig. 1. Møgeltønder. Ydre, set fra nordøst. MØGELTØNDER KIRKE TØNDER-HØJER-LØ HERREDER - PDF\nDownload "Fig. 1. Møgeltønder. Ydre, set fra nordøst. MØGELTØNDER KIRKE TØNDER-HØJER-LØ HERREDER"\n1 Fig. 1. Møgeltønder. Ydre, set fra nordøst. V. M MØGELTØNDER KIRKE TØNDER-HØJER-LØ HERREDER Kirken, der var viet S. Nicolai 1 (sml. Nicolaus-figur p. 1310), betalte 8 sk. engelsk i cathedraticum og på reformationstiden 3 sk. engelsk i procuratio (sml. p. 1025) skænkede Ribebispen Tønder og Ballum kirker til domkirken til beklædning og underhold for tre kanniker 2 ; såfremt der med Tønder menes Møgeltønder (sml. p. 1021) er det første gang, kirken omtales. Før 1363 ejedes den af hertug Valdemar, men dette år tilskødede han den Ribebispen med al gods og jurisdiktion for fire anniversarier i Ribe 3. Sognet, der indtil 1864 hovedsagelig hørte til de kongerigske enklaver, kom ved reformationen under kongen 4, men afhændedes 1661 til rigsfeltherre Hans Schack, og patronatsretten har siden hørt til det 1676 oprettede grevskab 5. Ifølge præsteindb skal spiret før nedstyrtningen 1628 (sml. p. 1299) have tjent som sømærke 6, særlig ved besejlingen af det farlige»lister Gab«7. Kirken ligger midt i sognet, syd for Slotsgades vestende. Den store og ret uregelmæssige kirkegård 8 omgives af levende hegn, som for det meste står på indvendig jorddækkede kampestensdiger 9. I nordøst og -vest er der tremmelåger mellem svære, firkantede murstenspiller i krydsskifte og med aftrappet pyramideafdækning; i sydvest og -øst er der tilsvarende porte og piller (tre hvert sted). Flere af disse piller indeholder antagelig rester af de ældre, murede por-\n2 1296 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 372 Fig. 2. Møgeltønder. Romansk billedkvader(?) (p. 1296). V. M taler 10 med sadeltage, af hvilke de to i nordøst og -vest ses på et maleri fra 1657 (fig. 4), den første med een, den anden med to rundbuede åbninger. Kirkeriste. I den nordøstre låge ligger der en jernrist på plads, udført af firkantet, diagonalstillet båndjern, ni stykker parallelt med lågen, stukket gennem fire stykker, som ligger vinkelret på lågen, de sidste med øjer til fastgørelse i træramme over graven; risten har lågens bredde, 145 cm, og måler på den anden led 105 cm blev»røsterne«forbedret med»skiner og traler«11, og 1791 omtales fire kirkeriste 12. Kirken består af romansk kor og skib, af hvilke det sidste muligvis er ældst og opført i tilslutning til et kor; i senromansk eller unggotisk tid blev det nuværende kor forlænget mod øst, skibet mod vest, i sengotisk tid rejstes et tårn, 1692 et trappehus (til pulpitur), 1763 et gravkapel og 1898 et våbenhus; et ældre våbenhus og en tagrytter er borte. Orienteringen er omtrent solret. Fra et kor stammer muligvis nogle i vest indsatte granitdetaljer, dels skråkantede sokkelkvadre, dels den fig. 2 afbildede sten, hvis tidligere anvendelse næppe kan fastslås uden udhugning; den er svagt krummet i to planer, 175 cm lang, 35 cm høj på midten og lidt mindre ved enderne; ornamentet, som afslutter den krydsende rundbuefrise i den ubrudte ende, synes at forestille et processionskors med knop på stangen, der står i et fodstykke med symmetriske bladspiraler. Til samme bygning skal antagelig henføres to rundbuede, monolitte vinduesoverliggere af granit, som er genanvendt ved et hus i Slotsgade. Bortset fra de omtalte granitkvadre er kor, skib og forlængelser opført af munkesten i munkeskifte; hvor disse kan måles (i koret, dets forlængelse og hvælv) er formatet ret lille: (26) 11,5 12 (13) 7 7,5 cm. Af den nu stående kirke er skibets østre halvdel antagelig det ældste bygningsafsnit, fra o. 1200, og visse forhold ved østhjørnerne (sml. ndf.) kunde tyde på, at det som nævnt har været opført i tilslutning til et kor. Langmurene har under murkronen en rundbuefrise og på hver mur, uden kontakt med frisen, to lisener, af hvilke de østre er anbragt på et så mærkeligt sted i forhold til skibets østhjørner, at man ledes til den antagelse, at skibets allerøstligste dele kan være ændret i forbindelse med et ældre kors nedrivning. I denne del af\n3 373 MØGELTØNDER KIRKE 1297 Fig. 3. Møgeltønder. Plan. 1:300. Øst opad. Målt af El. M bygningen er der spor efter to sydvinduer og et nordvindue skal det endvidere have været muligt at spore dørstederne ganske svagt (indberetn.). Det store, ret langstrakte kor virker relativt sent med sine tre rundbuede Danmarks Kirker, Tønder amt 83\n4 1298 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 374 vinduer i syd og et lignende antal i nord, hvor de to dog er udvidet og sporene af det tredie udslettet ved gravkapellets opførelse; omtrent over sidstnævntes formodede plads ses lidt af korets oprindelige (?) gesims; over et afrundet skifte (som ikke er gentaget ved gesimsens fuldstændige fornyelse 1898), er der rester af små, på tre sider hulede konsoller, der har båret frisens øvre led; om dette har været prydet af et savskifte svarende til den nuværende udformning, lader sig ikke afgøre. Triumfmuren, der er i forbandt med koret, har mistet sin taggavl, og den runde triumfbue er udvidet og forhøjet med 1 alen Tilføjelser og ændringer. Korforlængelsen og korets hvælv. Bygningens to tidlige forlængelser må være omtrent jævngamle, fra o. 1275, men hvis man tør dømme efter de få stiltræk, er korforlængelsen den først opførte; den har bredde som koret, hjørnelisener, et vindue i nord (og syd) samt i øst en tregruppe, hvis ydervinduer er tilmuret, mens det midterste er udvidet i ny tid; den glatte taggavls spids er ommuret. Det forlængede kors to ottedelte hvælv, som er nærbeslægtet med Højers (p. 1028) og Løgum klosterkirkes (p. 1082f.), er samtidige med forlængelsen, i hvis østhjørner disse er forberedt med halvstensstave som vederlag for ribberne; den svære gjordbue hviler på kraftige vægpiller, der har halvstensfalse, som korresponderer dårligt med de opgående led: halvsten brede, afrundede ribber og udkragede løberskifter, der markerer de i murene indhuggede fødselslinier; de nord sydgående ribber støttes af trapezformede (?) konsoller. Vestforlængelsen (sml. foran), skibets vestre halvdel, der snarere virker som en fuldendelse af det brede, korte skib end en forlængelse, blev beskåret noget ved tårnets opførelse (sml. ndf.). Det har i nord to rundbuede vinduer, begge noget omdannet og det vestre delvis dækket af tårnets østmur, i syd eet med udvendig fals og svagt smigede inderkarme. Norddøren, som sidder i et lille murfremspring, er rundbuet, den søndre spidsbuet, begge med udvendige false (i syd et afrundet og et affaset led) og vandret afdækning indvendig. Murene har øverst savskifte over trappefrise, der dog på den vestligste del i nord synes erstattet af en spærstikfrise på afrundede konsoller. Tårnet. På et sent tidspunkt i middelalderen blev den unggotiske vestgavl nedrevet og skibet forlænget ca. fire meter vestover, ganske tydeligt i den hensigt at opføre et tårn, thi de nye mure byggedes meget svære og med forstærkninger i vesthjørnerne; lidt øst for den nedrevne vestgavl rejstes en ny mur, tårnets østre, som dækker et af skibets nordvinduer; denne mur er helt uden forbandt med langmurene. I højde med skibets murkrone er der sket en tilbagedragning af tårnets nord- og sydmur, som herover hviler på talrige halvstens buestik, der er spændt fra øst til vest, en dristig konstruktion, når man betænker, at østmuren kun ved disse bueslag er i forbandt med tårnets øvrige. Forneden er murværket lagt i munkeskifte, jævnligt med mange løbere og i\n5 375 MØGELTØNDER KIRKE 1299 Fig. 4. Møgeltønder. Maleri 1657 af Møgeltønder by, i Skokloster i Uppland (p. 1296, 1300). hjørnepillerne med tilløb til polsk skifte, men ved et rulskifte, som ligger lidt over de nævnte bueslag, ændres murværket, og hele resten af tårnet er i krydsskifte. Trods forekomsten af dette murskifte må tidspunktet for tårnets opførelse snarere sættes til 1500 rnes begyndelse end til deres midte, og dette stemmer meget vel med regnskabsoplysninger, hvoraf det fremgår, at tårnet 1613 og 1616 var genstand for en omfattende istandsættelse på henholdsvis spån og mur 14. Tårnrummet har aldrig været hvælvet og har aldrig åbnet sig til skibet undtagen gennem en rundbuet dør. Een etage over skibets loft ligger det underste loft i tårnet tilgængeligt ad stiger, og herpå er sejrværket opstillet. Den lave etage har til hver side to brede, fladbuede blændinger, hvis bund brydes af en lille, smiget lysglug, der minder om et skydeskår, men næppe har været det; udvendig er gluggerne (kun de østre er urørte) tre skifter høje og en halv eller trekvartsten brede. Mellem østblændingerne er der en råt brudt åbning til skibets øvre hanebjælkelag og længere nede en fladbuet. Klokkeetagen har til hvert verdenshjørne to fladbuede, falsede glamhuller,»dumgab«15, som ved udmuring forneden er stærkt formindskede. Hovedopbygningen i de fire delvis fornyede taggavle er helt efter Tørninglensk mønster med tre spidsbuede blændinger mellem savskifter, men sideblændingerne er tvedelte over hængekonsol og den midterste i nord underdelt af nedhængende stavværk; over hver gavl et lille, gotiserende brandspir blev syd- og vestsiden på ny skalmuret og forsynet med ankre, og fire år forinden var der i tårnrummets sydside blevet afskilret et materialrum 13, som endnu findes. Det nuværende tårnspir, en ottesidet pyramide, skal være 15 alen lavere end forgængeren, som nedblæste kort før jul 1628 (sml. tavle på vestpulpitur), men gengiver sikkert i det store og hele dets form; typen er velkendt fra andre 83\n6 1300 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 376 gotiske spir (bl.a. på det nærliggende Emmerlev, og Broagers tvillingspir (Sønderborg amt)). Hele kirken blev meget beskadiget i stormen, mange ruder blæste ind, og hele skibets vestende blev sønderslået af det nedstyrtede spir. Så snart de værste følger var midlertidigt afhjulpne, herunder tækning af vestenden med 40 traver tag (strå eller rør), gik man igang med genopbygningsarbejdet, der blev fuldendt Laust tømmermand var med en skipper i Norge efter tømmer, andet kom fra Gotland, der købtes mursten, kalk, spån, bly, søm og tagsten; talrige håndværkere og sognemænd var i arbejde, mange tønder øl blev drukket, f.eks. den dag, de rejste spærene på kirken, den dag, de lagde de første bjælker i tårnet og den dag,»der dhy Rest dhy Auerst Spare Pa Thorendt«16. Et kvadratisk, muret trappehus på skibets nordside,»trappen til grevindens stol«(sml. pulpitur nr. 3) med svære egetrin om en midtpille blev opført Den teglhængte bygning har tidligere haft tage af spån og bly 17. Det grevelige gravkapel på korets nordside er opført 1763 (præsteindb. 1766) som afløsning for krypten i koret; den anselige bygning med rustikkvadre på hjørnerne og»vælsk«gavl stod tidligere i forbindelse med koret gennem en rundbuet, smiget døråbning, som tilmuredes 1853, da der i kapellets nordgavl indføjedes en stor barokportal 18 med brudt gavl og våbenskjolde, udført i sandsten. Et vestvindue er tilmuret. Det indre, som ifølge præsteindb var siret med gipsværk, har en stor hulkel langs loftet, og alle vægge bærer en overdådig kalkmalet dekoration af blålilla vinranker og -klaser, udført o af en af A. Wilckens elever 19. Våbenhuset på korets sydside er opført ; det afløste et ældre våbenhus på samme plads og af tilsvarende længde. Denne tilbygning, der 1766 kaldtes våbenhus (præsteindb.), synes trods den usædvanlige beliggenhed at have tjent som indgang fra gammel tid, idet andre betegnelser, der i Sønderjylland sædvanligvis er knyttet til et våbenhus, også optræder her: 1615»Schröffnitzen«14, 1626 skrifthuset 11, 1679 karnhuset 13. Bygningen har også tjent som kirkelade, thi 1667 fik Hans snedker i Møgeltønder betaling for»et Lofft hand schøed offuer Schrifftshuset, som Kirchens Korn ligger paa« fandtes der i bygningen en skorsten, der var opført til blystøbning 21. Tagrytter. Et»Liden Kloch Hws«, som 1656 stod over koret 11, var 1669 brøstfældigt og blev istandsat med bly 13. Spor i tagværket tyder på, at spiret på eet tidspunkt har haft sin plads over den vestre hvælvings top, hvor der også findes flere klokkerebshuller; lignende huller findes imidlertid tillige i østhvælvingen, og 1657 synes messeklokkespiret ifølge det førnævnte maleri (p. 1296) at have haft sin plads over selve østgavlen. Tagværker. Korets hanebåndstagværk, af eg, på dobbelt murrem, er antagelig samtidigt med forlængelse og hvælv, men omsat og 1898 forsynet med nye\n7 377 MØGELTØNDER KIRKE 1301 spærfødder. Spirkonstruktionen er fra 1629 og af fyr ligesom tagværkerne over de resterende tilbygninger. Kirken står hvidkalket, tårnets øvre del dog i blank mur; spiret har skifertag (indtil spåntag), trappen til grevens stol tegl og resten bly. Skibets gulv har Ølandsfliser, der 1837 overflyttedes fra riddersalen på Schackenborg 18. Koret, der præges af restaureringen (arkitekt A. W. Prale, Flensborg 23 ), fra hvilken de to støttepiller stammer, har blyruder, skibet rundbuede trævinduer antagelig fra istandsættelsen Skibet har på bjælkernes underside et gråmalet bræddeloft, der ca (præsteindb. ved Schultz) angives at være ganske nyt og malet i tre felter, og på oversiden et ældre, ligeledes malet loft, som må stamme fra tiden kort efter 1628 (sml. loftsmalerier). Vindfløj. Spiret har en vejrhane over stor kugle, der kan stamme fra den 1766 omtalte, med en stor, forgyldt knop, fløj og øverst et kors (præsteindb.). Loftsmalerier. Den ældste loftsbemaling er antagelig fra 1630, da loftet istandsattes efter spirets nedstyrtning (se indskrifttavle på pulpitur nr. 1); loftsbrædderne er sorte med hvide stjerner, bjælkerne (enkelte gamle af eg, de fleste nyere af fyr) har på øst- og vestsiden en skabloneret liljedekoration, rød på hvid bund, og på undersiden tre og tre perler på bånd, ganske svarende til de ældste pulpiturbjælker i vest. Den yngre bemaling, som ligger på underloftet, må stamme fra den indre istandsættelse Malerierne, hvis ovale rammer skimtes gennem overmalingen fra 1837, siges at fremstille Skabelsen, Lidelsen og Dommedag (præsteindb. 1766) 25, regnet fra øst mod vest, og billederne har sikkert svaret ret nøje til Ubjærg (p. 1284). KALKMALERIER På korets hvælv og vægge samt på skibets vestvæg findes kalkmalerier fra forskellige, svært adskillelige perioder 26. Malerierne på skibets vestvæg (bag orglet) blev delvis afdækket , men ikke restaureret; korets, der opdagedes , blev afdækket af maler Olbers og hårdt restaureret af A. Wilckens, der bibeholdt, istandsatte og stærkt supplerede motiver fra tre stilepoker, således at disse malerier har mistet deres oprindelige præg, omend elementer fra de forskellige perioder kan udskilles. 1) Fra o (sml. korets overhvælvning p. 1298) stammer dekorationen på gjordbuen, i vest en bølgeranke med trebladede palmetter, i øst majslignende planter, samt på undersiden 13 cirkelmedailloner 29, hvori Kristus og apostlene (ansigtstræk og dragtdetaljer af Wilckens); ifølge Haupt fandtes der samtidige bemalinger i de to hvælvfag, men østhvælvets var ufuldført, og på skjoldbuerne en siksakbort med treblade om cirkel; farverne var gule, violette og sorte. 2) Rimeligvis fra 1300 rnes begyndelse er de spinkle bladranker, der løber ud fra korribberne,\n8 1302 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 378 Hans Schack o Fig. 5. Møgeltønder. Kalkmaleri på korets hvælv. Før restaureringen (p. 1302). skematiseret og forenklet af Wilckens, der endvidere i vesthvælvet har forstørret dem betydeligt for at udfylde tomme pletter; til samme periode skal antagelig henføres en bemaling i vestfagets kapper med dyr (løve, enhjørning?) og figurscener (bebudelsen). 3) Ungrenæssancemalerier i Wilckens»udbedring«dækker største delen af korets hvælv og vægge samt i urestaureret stand skibets vestvæg. De er rimeligvis udfort under Detlef Ahlefeldts lensmandstid , idet slægtens våben ses på skibets vestvæg; en urestaureret dekoration i nordmurens østligste vindue vidner om, at Wilckens for planteudsmykningens vedkommende nogenlunde har holdt sig til det oprindelige. I korets østre, ottedelte hvælving ses i den ene østkappe jomfru Maria; barnet og frugten skyldes Wilckens, der har udeladt et kors foran Marias venstre skulder. I den anden østkappe har Wilckens efter Haupts vejledning nymalet de hellige tre konger. Den følgende kappe i nord har en gruppe kvinder, med hænderne i bedestilling, den ene i pragtfuld mønstret kjole; nr. 2 fra venstre bærer grevinde Schacks ansigtstræk, en tilføjelse af Wilckens, der desuden i den tilsvarende mandsgruppe i syd, hvor kun een fornem person var bevaret, har placeret to jakkeklædte mænd, forestillende grev Hans Schack og dennes søn, grev Didrik Schack. I hver af de fire sidste kapper er der tre musicerende eller syngende, glorificerede personer i ens, folderige dragter (fig. 5). Hver af vesthvælvets otte kapper har een stor, musicerende engel, nymalet af Wilckens; bevaret var kun et par fødder under langt gevandt. Over og under figurerne samt på væggene er store kolbeblomster og blade. På korets nordvæg, vestligste fag, ses, siddende i en blomsterkolbe, en bedende mand med pagehår og nederlandsk baret, muligvis mesteren for kalkmalerierne; foranlediget heraf har Wilckens anbragt sig selv på tilsvarende måde i syd, med en tavle, hvorpå: A. Wilckens\n9 379 MØGELTØNDER KIRKE 1303 Hugo Matthiessen 1921 Fig. 6. Møgeltønder. Kalkmaleri på skibets vestvæg. Urestaureret (p. 1303). renov. et inv. anno På triumfvæggens østside er desuden tilføjet to våben for Schack og Lerche (grevindens). Resterne af de samtidige malerier på skibets vestvæg (fig. 6), kun delvis afdækket og nu meget udviskede, viser to scener adskilt af en stor søjle; mod syd, i forgrunden, to fornemme kvinder, i baggrunden mange telte; foran et af dem sidder to personer ved et bord (Judith og Holofernes?), ved siden står en krigsknægt. Scenen mod nord viser en gruppe mænd, malet i stor målestok. 4) Fra stammede ifølge Haupt en bemaling med rødbrunt og okker på korhvælvet; i hver hvælvkappe en i baldakin ophængt kartouche (sml. Haupt II, 594, fig. 1551), hvori legemsstore brystbilleder af evangelisterne (Marcus med løven skelnedes), antagelig de evangelister og apostle, som omtales i præsteindb På korets nordvæg i østfaget fandtes en stor, fladbuet portal, kronet af kartoucheflige og flankeret af søjler med fantasikapitæler samt til siderne Moses og David; på den udladende gesims stod en engel med fane. I portalfeltet var der hvid skrift på sort bund. 5) Antagelig fra hidrørte korvæggens nedre udsmykning: en skabloneret frise i sort på gult, hvorunder et gult og rødt tæppemønster; det udførtes af maler Sønnich Sønnichsen, der måske også har foretaget en udsmykning af hvælvingerne, idet der i regnskaberne omtales olie og farver hertil 13. Wilckens har erstattet tæppemønstret med et ungrenæssancepanel (sml. Brøns). 1697»udhvidtedes«koret delvis 31, 1837 overhvidtedes alt 18.\n10 1304 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 380 INVENTAR Alterbord (jfr. fig. 3), sikkert samtidigt med korudvidelsen (p. 1298), med tøndehvælvet hulrum, rundbuet åbning i retkantet fals, af munkesten, ,5 8 cm, pudset og hvidtet, under altertavlen forhøjet cm. Rummet har gulv af munkestensbrokker i fed mørtel og tværdeles af en oprindelig, 5 cm svær, 47 cm bred egehylde. Alterbordspanelet, der kun lader bordets bagside og ca. 60 cm på smalsiderne fri, er fra o. 1650, af fyr og har fyldinger med»hammer«-udvidelser som korgitteret. Under et hvidt farvelag er bevaret rester af oprindelig barokstaffering, skabloneret bladmønster i sort på lys, grågrønlig bund. Alterklæder. 1) 1646 indkøbtes et nyt»af grønt, blommet Atlask, med Sølvknipling stafferet«13. 2) 1766 var alterklædet af»drap d Argent«med violette silkeblomster og sølvtresser samt broderet våben for Schack (præsteindb.). Altertavlen 32 er en sengotisk pentaptych (med fire bevægelige fløje), fra årene o. 1500, med en figurrig, velbevaret Golgathascene i midtskabet, de 12 apostle i de nærmeste fløje, til dels ombyttede og med forkerte attributter, alt i relief, samt otte passionsmalerier på de inderste fløjes bagsider og på de yderstes forsider; af disse er kun to velbevarede. Tilsætninger o fra det Peter Petersenske værksted i Tønder. Under Tønder (p. 954) er det nævnt, at Kristkirkens middelalderlige altertavle er skåret efter samme forlæg som Møgeltønders og det gælder både midtskabsrelieffet og apostelfigurerne i fløjene, der korresponderer ret nøje, men at den forholdt sig til Møgeltønders som et svende- til et mesterstykke; hvad Golgatha-relieffet (fig. 9) angår, har det også en nær parallel i den sjællandske Magleby-altertavle 33 (DK. Sorø p. 942), hvor samme forlæg er benyttet. I Møgeltønders tavle har flere hænder været virksomme. Den myldrende Golgatha-scene med de lidt feminine figurer er (vistnok bortset fra de stridende krigere) skåret af een billedskærer, en mand der er overordentlig rutineret, men som dog ikke har løsrevet sig fra den gængse nordtyske komposition og i det hele taget udtrykker sig i et noget stereotypt formsprog. Den fornemme, stående mand på den»onde«side er bemærkelsesværdig på grund af sin dragt: den fantasifulde hue synes halvt at skjule en vældig nakkefletning og dragtens kanter er alle udtungede, næsten som folkevisernes»brændende brand«, der var mode o Fjerner man den foranstående gruppe (som nævnt vistnok af en anden hånd), kommer den flagrende kappe til syne, de lange, rødhosede ben og de omhyggeligt udførte snøresko, der ikke er spidse som de andre figurers (se især de to rytteres lange sko), men med runde snuder uden derfor at være deciderede oksemulesko. Kvinderne og skriveren har spidse sandaler eller tøfler på.\n11 381 MØGELTØNDER KIRKE 1305 Fig. 7. Møgeltønder. Indre, set mod øst. E. M De ligeledes veludførte apostle er meget fladt skårne og af en anden end midtskabets relieffer; de stornæsede, afmagrede ansigter virker dobbelt udtærede ved det kraftige skyggespil, og klædedragternes foldekast er livligere og arbejder med større underskæringer end midtskabets. Efter navnene, der er fornyet o. 1700, er ordenen, øverste række tværs over: 1)»S. Petrus«(bog\n12 1306 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 382 og nøgle), 2) S. Andreas (skægløs, med spinkelt latinsk kors, sikkert ombyttet med den langskæg, der nu står på Filips plads), 3)»S. Jacobus maior«(bog, vandringsstav, ibskal på opkrammet hat), 4 6) (fig. 12)»S. Iohannes«,»S. Philippus«(se under nr. 2),»S. Bartholomæus«. Nederste række tværs over: 7 9) (fig. 13)»S. Tomas«,»S. Matthæus«(apostlen er Matthias jfr. Tønder p. 956),»S. Iacobus minor, 10)»S. Iudas Thaddæus«bogpose og kølle), 11)»S. Simon«(bog og sav), 12)»S. Paulus«(bog og sværd, hvis håndtag er oprindeligt). Francis Beckett henfører Møgeltønder-tavlen til samme værksted som Horsens hospitalskirkes, mens V. Thorlacius-Ussing bestemmer den som et arbejde fra Henning von der Heides værksted (jfr. Kunsthistorisk oversigt). Midtskabet har helt glatte sider, men foroven tre kølbuebaldakiner, hvis stavværksvinduer næsten skjules af foransatte korsblomster; under midtbuen er der to bølgeranker med tidselagtige blade, under sidebuerne de mere gammeldags, tredelte buer, der mødes i en korsblomst. Fløjskabenes baldakiner hviler på skarptsnoede søjler. Rammeværket er profileret med rundstav inden for dyb hulstav, forneden dog med skråkant 35. Mens malerierne på yderfløjenes bagsider er forsvundne, er største delen af de seks passionsmalerier på inderfløjenes bagsider og yderfløjenes forsider bevaret, og på det syvende er så meget levnet, at motivet kan bestemmes; det ottende er borte. Disse otte billeder, der har kunnet ses, når inderfløjene var lukkede, forestiller, nordre yderfløjs forside øverst: hudstrygningen, nederst: Golgalha (fig. 10); nordre inderfløjs bagside øverst: bønnen i Gethsemane, nederst: Pilatus tvætning; søndre sidefløjs bagside øverst: Judaskysset, nederst: korsbæringen (fig. 11); søndre yderfløjs forside øverst: forsvundet, nederst: tornekroningen. Billederne er sat op med forholdsvis få, men klare farver; det lyse, olivengrønne er dominerende i baggrundene, og til dragterne er hovedsagelig anvendt forskellige toner grønt, fra mørkt blågrønt, næsten sort, til sart lysegrønt, men altid brækket med lidt brunt, samt ofte rødt og gult, sjældnere blåt. Mens Kristus i hudstrygningsbilledet har brunlig karnation, er hans hud i Golgatha-scenen bleg, ansigtet grønligt, med ligskær. Pilatus er (i tvætningsbilledet) iført en pragtfuld, sort kappe, gulmønstret med rig anvendelse af glanslys; hoserne er røde. I korsbæringsscenen mærker man sig Marias rødrandede øjne og den fine sammensætning af grønne farver i den lille Simon af Kyrenes dragt: sortgrøn hætte, lys oliven kofte og gulgrønne hoser, hertil sorte»gamascher«og brune trætøfler. På nogle af dragterne er der bræmmer med majuskelbogstaver, af hvilke dog kun en enkelt række giver mening. I korsbæringsbilledet læses på kraven af bødlen foran Kristus: SAVOR og forneden på koften: OVNM E (ell. C) VO. På Malkus dragt (i Gethsemanescenen): 8 (herefter to krydsende ovaler) WF NT (O) NE (herefter atter krysende ovaler) W; på hans skuldre to store W er. I tornekroningsbilledet er\n13 383 MØGELTØNDER KIRKE Fig. 8. Møgeltønder. Indre, set mod vest Hude fot, bevaret en bogstavrække på resterne af en grøn dragt: HINRIKP (ell. B eil. R) O?? N. Hen imod 1700, måske i forbindelse med arbejderne på grevens pulpitur 1692 eller opsættelsen af prædikestolen 1694, kom altertavlen ud for en gen-\n14 1308 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 384 Fig. 9. Møgeltønder. Altertavlens midtskab (p. 1304). V. M nemgribende istandsættelse og ændring. Peter Petersens værksted i Tønder tilføjede vinger af store, fligede akantusblade svarende til dem på Tønder kirkes altertavle, et rektangulært topstykke med en bevæget opstandelsesscene i relief opsattes, flankeret af storakantusvinger, og på konsoller over dem og på storgesimsen placeredes de fire evangelister i frifigurer. Det ekstra topstykke, Jahves navn på hebraisk i skykrans, flankeret af naive engle, er senere. Samtidig med de Petersenske tilføjelser blev de to yderste fløje taget af deres hængsler og gjort fast på midtskabet bag inderfløjene, og tavlen stafferedes med meget guld samt blå, røde og hvide farver til dragterne; apostelnavnene maledes med versaler under figurerne (jfr. ovfr.). Baggrunden i hovedskabet blev blå, i sideskabene gylden, rammeværket fik en sort, rødlig marmorering, og et naivt nadverbillede (samme maler som på den ovennævnte Tønder-tavle) maledes på predellaen sammen med nadverordene i gylden fraktur. Muligvis\n15 385 MØGELTØNDER KIRKE 1309 Fig Møgeltønder. Malerier fra altertavlens yderfløje. 12. På nordfløjens yderside (p. 1306). 11. På sydfløjens inderside (p. 1306). V.M E. Skov 1954 Fig Møgeltønder. Apostle fra altertavlens fløjskabe (p. 1306). ved samme lejlighed er tavlen blevet forstøttet med et par svære egestolper på bagsiden og alterbordet under predellaen forhøjet 36. Fra sidealtertavler stammer to store enkeltfigurer og en figurgruppe, nu opstillet i våbenhuset, alle stammende fra slutningen af 1400 rne; kun enkeltfigurerne, der dog ikke har tilhørt samme tavle, er af samme hånd (jfr. ndf.). 1) Den apokalyptiske Madonna (fig. 15) 165 cm høj; rester af guld i Marias og barnets hår. Figuren har haft sit eget alter med skab (sikkert som det i Daler) ved triumfmurens vestside mod nord, Mariaaltrets vanlige plads; herfra fjernedes det, da det nye pulpitur 1691 blev sat op 37, og skabets to, 2 m\n16 1310 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 386 Fig Møgeltønder. Sidealtertavler. Detaljer. 14. S. Nicolaus(?) (p. 1310). 15. Maria med barnet (p. 1309). E, M høje døre blev benyttet som ryglæn i stoleværket, henholdsvis fjerde- og femteøstligste stol på mandssiden; hver dør har to fyldinger, almindelig sengotisk profilering og hængselspor. 2) Bispefigur (fig. 14), formentlig S. Nicolaus, kirkens værnehelgen, 173 cm høj (med sokkel og bispehue), noget defekt. Formentlig har figuren stået i sit eget skab på triumfvæggen mod syd. Fr. Beckett 38 henfører de to fint skårne figurer til Imperialissima-mesteren (af ham kaldt Bergenfarer-mesteren), mens V. Thorlacius-Ussing 39 bestemmer figurerne som udgået fra den af ham benævnte Skærup-mester (antaget elev af Imperialissima-mesteren); i denne forbindelse skal blot fremhæves Mariaskikkelsens nære slægtskab med Darum- Madonna (Ribe amt). 3) Jesu fødsel (sml. fig. 8), naivt, yndefuldt, skåret i en 80,5 55,5 cm stor planke; den knælende Maria, nu uden hænder, har langt, midtskilt hår, det nøgne barn ligger på en fold af hendes stofrige dragt; Josef, med glat, rundpuldet hætte holder en stor lygte i hånden; bag gruppen tre stående engle, den ene med sammenlagte hænder, de to andre holdende et klæde foran sig. Altersølv. Kalk, sammensat af dele fra forskellige tider. Ældst, fra o. 1550, er den runde, fladtrykte knop med seks graverede stavværksvinduer på over-\n17 387 MØGELTØNDER KIRKE 1311 Fig Møgeltønder. Døbefont (p. 1314) og prædikestolsstøtte (p. 1314). V.M sidens brede tunger (undersidens er glatte), det glatte sekskantede skaft og muligvis også det på foden fastnittede krucifiks; ungrenæssancepræg bærer den støbte»kurv«, hvori bægeret hviler og en, ligeledes støbt, krans øverst om skaftet, med en putto i hvert af de seks felter. Selve foden er af almindelig barokform, formodentlig fra midten af 1600 rne, sekstunget, med store opdrevne frugtbundter på rundstaven over fodpladen. Det høje bæger er sikkert fra anden fjerdedel af 1700 rne, og det er til dette de to ens mestermærker under fodpladen hentyder, C L for Tønderguldsmeden Carl Lorentzen (Bøje 2837). Højde (uden tudbeholder) 23 cm. Disk med cirkelkors. Kirkens tidligere kalk blev ifølge et tingsvidne 1595 stjålet (før 1539) på grund af præstens forsømmelighed 40. Udi»den bedrøvelige krigstilstand«1657 købte præsten et forgyldt bæger og»en tinbrikke«for 1 mk. 5 sk., samt en sygekalk af tin 11. Oblatæske (fig. 19) o. 1750, trind, 5 cm høj, 10,5 i tvm., med rigt filigranarbejde og stående på tre kugler. Under bunden graverede initialer: A[nna] Ernestine] g[revinde] v[on] S[chack] og stempler, dels Tønder bymærke, dels F M i rektangel for Fr. Chr. Munch (Bøje 2844). Vinkande 1674, ganske sva\n18 1312 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 388 rende til den noget yngre fra Tønder (p. 958); på låget graveret Schacks våben under krone og herover initialerne: H[ans] g[reve] v[on] S[chack], og forneden: Tre ens par stempler, på lågranden, øverst på korpus og på skaftet: Tønders mærke og I R for Jacob Reimer (Bøje 2835). Sygekalk (fig. 18) o. 1750, smuk, velbevaret, efterlignende hovedkalken ved de opdrevne blomster på den flade, sekstungede fods rundstav og ved den støbte»kurv«, hvori bægeret hviler. På fodpladen to stempler: Tønders mærke og AN i rektangel for Andreas Nissen (Bøje 2840, sml. Tislund, Haderslev amt p. 915). Højde 13,7 cm. I bægeret er indsat en afpasset, nu defekt vinflaske med skrueprop. Disk med graveret cirkelkors og de samme stempler som sygekalken. Oprindeligt futteral med indstemplede ornamenter og hængselbeslag af sølv med graverede palmetter var sygedisken af kobber gjorde Hans guldsmed i Tønder (sikkert Hans Reimer) en ny bund i sygekalken 11. Om tinkalk, se ovenfor. Alterstager. 1) Snarest unggotiske, omtrent som Bjolderup (Åbenrå amt), på tre ben, med fladt hvælvet, ens fod- og lyseskål, cylinderskaft med knop af spidsovalt tværsnit. 29,2 cm høje. 2) Sengotiske, på tre løver, med flad, klokkeagtig, næsten ens fod- og lyseskål; skaftet svajer ind mod den ovale midtknop med rundstav. Den ene stage har bevaret jernholdere til to lysepiber. 34,5 cm høje. 3) Barokke, skænket 1659, på tre liggende løver; skaft med to buttede, pæreformede led på hver side af en midtskive. På foden versaler:»anno 1659 haffver ærlig oc vel act mand Iens Andersen, kong. maiestats ridefoget oc schriver paa Møgeltønder der zidshaftig i Møgeltønder sampt hans kiere hustru Mergrete Iens Andersens Møgeltønder kirke til en zirat foræret dise thvnde(!) liuse stager«. Den anden stage har et par afvigelser i indskriften, bl.a.»schriver paa Møgeltønder hus samt hans kiere«og»margrete« cm høje. Sikkert gravgave fra manden, da hustruen i regnskabet for 1660, hvor gaven anføres, nævnes som død 13. 4) Barokke, o. 1750, af messingblik, med opdrevne storblomster og frugter på fodvulst og den ottekantede plade herunder; slankt, snoet skaft og lille, ottekantet plade i stedet for lyseskål. 24 cm høje. På alteret i Schackenborgs begravelse. Alterbibel, Christian IV.s, i oprindeligt, sort bind med drevne messingbeslag. Messehagel. Fra en ældre messehagel stammer det med guld- og sølvtråd broderede krucifiks på den nuværende, røde fløjlshagel; senere stråleglorie af messingblik havde kirken en skøn hagel af gylden sammet og en god, rød, blomstret af samme stof (fløjl) 41. Messeklokke 1650, 16,5 cm i tvm. og 16 cm høj uden krone, med versaler om halsen: Anders Andersen Ribe Ifølge regnskabet 1662 skænket af sal. Jens Andersens broder, Anders Andersen i Roskilde 13. Tidligere i tagrytter over koret (sml. p. 1300), nu på skibets vestvæg tilkoblet urværket.\n19 389 MØGELTØNDER KIRKE 1313 Alterskranke 1700 rne, med»renæssance- balustre«; mens fod- og gesimsbrædt er ege- malede, har balustrene samme sortrøde marmorering som altertavlens rammeværk (og som korgitterets balustre); under begge farvelag skimtes lys, blågrå staffering. Korgitter 1653 (sml. fig. 7), da der ifølge regnskabet 11 forbrugtes en egebjælke til sprinkelværket for koret og sammesteds en tylvt egedeller, seks alen lange; Hans snedker fik 72 mark for»koret«, han forfærdigede. Gitteret, der er anbragt umiddelbart øst for gjordbuen i koret, er nu, siden fjernelsen af pulpiturerne i korets vestfag, sat på hængsler ude ved væggene, og indtil 1946 herskede den skik, at det egentlige gitter stod lukket fra 1. søndag efter pinse til 1. søndag i advent, mens selve fløjdørene derimod var åbne. Såvel gitter som døre, der er ret hårdt restaurerede, består af fyldinger forneden (gitteret 2 3, dørene 2 2) og tralleværk foroven; dørene har»hammerfyldinger«som alterbordspanelet. Tralleværket er ved en tværliste delt i to etager, i den nederste er der lange, drejede balustre, i den øverste korte balustre forbundne med buer, under hvilke der står små, drejede spir 41a. Dørstolperne er ud mod skibet beklædt med pilastre (kapitæl med øreflipvolutter, barokt fladsnit i prydbælterne), gesimsen ændret, en tidligere rundbue over dørene forsvundet. V. M. og E. Skov 1954 Fig Møgeltønder. Sygekalk og oblatæske (p. 1312, 1311). Ifølge præsteindb stod over kordøren grev Otto Didrik Schacks og grevinde Anna Ernestine Gabels navne samt citat fra ps. 100,4. Panel- og rammeværk står nu afrenset, mens balustrene er marmorerede (sml. alterskranke); i dørenes fyldinger ses spor efter samme slags skablonmønster som på alterpanelet, og i frisen er der sparsomme rester af en oprindelig versalindskrift under en delvis fjernet egetræsådring, hvorunder der har ligget en gammel, blå bundfarve fik malerne i Ribe 36 mark»for de malede og stafferede sprinkelværket for koret«11. Døbefont, (fig. 16), senromansk, hugget i een granitsten. Næsten cylindrisk kumme, 70 cm i tvm., og lav fod, der på de modstående sider deles af en stor Danmarks Kirker, Tønder amt 84\n20 1314 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 390 klods med rektangulær forside og trapezformet overside. Kun den halvdel af skaftet samt kummen, der er beregnet til at vende ud mod kirken, bærer en bølgeranke. Højde 81 em 42. Over fonten ligger en ældre egetræskrans, hvori det 84 cm store, glatte dåbsfad, fra o. 1700, hviler. Fonten har rester af en sorthvid marmorering, som sikkert stammer fra 1739, da maler Johannes Sønnichsen bl.a. malede dåben 13. Over fonten hænger en sekssidet himmel (sml. fig. 8) fra o. 1625, med bøjlebaldakin. Foran de små, udsavede topstykker står småfigurer af Paulus, Petrus og de fire evangelister i tidsprægede dragter. Bøjlerne er morsomt svajede havfruefigurer, der på småbøjler bærer topstykket med pelikanen (ungerne forsvundne); på småbøjlernes konsoller står nøgne putti (tre mangler), som har båret lidelsesredskaber (præsteindb. 1766). På baldakinen, mellem havfruerne, ses Johannes døbende Jesus (duen borte). Himlens loft (bund) er seksdelt ved lister fra centrum. Den brogede staffering er sikkert samtidig med fontens, indskrifterne: evangelistnavnene m.m. og frisens: Huo som troer oc bliffuer døbt etc. med fraktur er oprindelige. Font og himmel, der tidligere havde plads i korets østfag, i nordvesthjørnet, er nu anbragt i vestfaget i sydvesthjørnet ved prædikestolsopgangen. Prædikestol , barok, fra Peter Petersens værksted 44 i Tønder. En indskrift den eneste tyske i kirken oplyser:»an(n)o 1694 hat der Oberinspector dieser Graffschafft H. Nicolaus Tych dise Kansel Gott zu Ehren der Kirchen zum Zier vorehret«. Peter Petersen har med denne stol pustet nyt liv i den traditionelle prædikestolstype, hvis seks fag, der adskilles af glatte, korintiske pilastre, indeholder buttede englebørn med lidelsesredskaber i storfelterne under store englehoveder. Postamentfeitet er udeladt og frisen smal. Den morsomt formede baldakin består i stedet for bøjler af svungne englekroppe og bæres af tre putti, af hvilke den nederste holder tavlen med giverindskriften (fig. 17). Opgangen er gennem triumfmuren ad en muret trappe, for hvilken Wolle murmand fik betaling 1694, ligesom samme også huggede døren gennem muren 13 ; som hjørnestolpe for det nyere opgangspanel tjener en af egestolperne fra pulpituret 1691, med volutkapitæl og fladsnitslyng på postamentet; som frise er anvendt en 25 cm bred liste med gennembrudt senbarok-rankeværk. Den enkle himmel har gennemløbende frise, ingen hængestykker, men svære akantusblad-topstykker omkring hjelmede våben for Tych (sml. Nic. Tychs epitaf i Tønder Kristkirke p. 1006) og hans to hustruer, med reliefskårne navne: F. Anna Tychin, H. Nicolaus Tych og F. Beata Tychin. Fra en ottekantet niche i himmelens loft hænger Helligåndsduen ned. Stolen står med brune bundfarver, en del forgyldning samt lidt blåt; i frisen nyere fraktur: Christus er saargiort etc., i himmelens frise: Iesu dig lefuer ieg, dig dør ieg etc. Reliefversalerne i skjoldet er forgyldte.\n21 391 MØGELTØNDER KIRKE 1315 E. Skov 1954 V. M Fig Møgeltønder. Panelværk fra stolestader (p. 1316). * Prædikestol 1580, nu i Keitum kirke på Sild, hvortil den 1699 solgtes for 10 rdl. 13 Ifølge Kunstdenkm. Kr. Südtondern (p. 363f.) er stolen af samme mester som Hjerpsted og Løgum klosterkirkes (p. 1119); den har form som tre sider af en ottekant; i storfelterne tre»dyder«og to våbener: 1)»Fides«(vinget, med kors og kalk), 2) Rantzaus våben og»benedictus Rantzow«, 3) Ahlefeldts våben og»anna Rantzow«, 4)»Iusticia«(vinget med pil og flammende, blødende hjerte), 5)»Temperantia«(gyder vand fra skål i kande). Ifølge samme kilde går de tre dyder tilbage på plaketter af Peter Flötner (d i Nürnberg). De oprindelige hermer (jfr. Hjerpsted) er erstattet af nyere søjler. I frisen:»verbum domini manet in eternum«. Staffering fra 1857 med fornyet giver-indskrift fra Navnene i felt 2 og 3 overmalet. Stoleværket er antagelig i hovedsagen det gamle fra sidste halvdel af 1500 rne, noget sikkert fra , andet lidt yngre, men i høj grad ændret, omflyttet og til dels fornyet. Der er bevaret seks paneler, passende til indgangspaneler ved de gamle døre (som da var i brug) og endepaneler. Nu danner stolene to sammenhængende rækker fra vestpulpituret og til ca. halvanden meter fra korbuen. 84*\n22 1316 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 392 Af de seks paneler har de fire (østligst i staderne) ens fyldingsprofiler, men mens de tre er glatte, har det ene, der nu er anbragt som det næstøstligste i mandsstolene, seks fyldinger med bredt, fladt foldeværk og de for Ribe-Slesvigegnene karakteristiske hjertegennembrydninger (jfr. fig. 20). Dette panel angiver sikkert stadernes oprindelige længde i nord-syd, men nu er det, og alle de andre, forlænget ca. ½ m, i dette tilfælde med en gammel stolestadedør. De to østpaneler, der muligvis sidder på deres gamle plads, har oprindelig haft arkader med kannelerede pilastre og»perspektivhuller«i hjørnerne; over en enkelt arkade er der bevaret en ungrenæssance-maske, fra hvis mund udgår to bladslyng, der ender i profd-dyrehoveder, alt i fladsnit (fig. 21). Sydsiden har 20, nordsiden 21 gamle gavle, sydsidens noget bredere og højere end nordsidens, alle med døre imellem, og i tårnets andet stokværk ligger talrige gavle og døre fra korets stoleværk, der blev nedtaget i slutningen af 1800 rne. Gavlene, der oprindelig har været spidsvinklet afsluttet, er nu afsavet og dækket med en vandret liste; ved afsavningen har man hårdhændet gennemskåret fladsnitsornamenter øverst på gavlene. En ubeskadiget gavl vestligst i nordstaderne (beskyttet af en pulpitursøjle) viser den oprindelige form. Ornamenterne har været enkle, men mangeartede: hvirvelrosetter, karvesnits- og blomsterrosetter, skjolde, stjerner, beslagværk, i et enkelt tilfælde et monogram (MER); i den næstvestligste gavl på nordsiden et senere indskåret årstal: De to par østgavle har foroven i højt relief (sekundære) våben og navne:»otto Diedrich Gr. af Schack«,»Anna Ernestina Gabel Gr. af Schack«; men de rester af ældre skæringer, der skimtes til siden for våbnene, viser, at disse våben er senere skåret, og at gavlene, der ved denne lejlighed blev gjort smallere, hører til det gamle stolesæt. Sandsynligvis er hele nedskæringen af stolegavlene foretaget af dette grevepar o Dørene er ret varierede, idet flere stadeejere gennem årene har kasseret de gamle døre og ladet nye lave 46, hvoraf nogle med navne og årstal. Den oprindelige type, til hvilken de fleste døre på mandssiden hører, har to fyldinger, en kvadratisk over en rektangulær; over, under og imellem dem er der en smalfylding; også de er vandret afskåret, men en oprindelig dør på nordpulpituret (nærmest grevestolen) viser, at overlisten har været kartoucheagtigt tunget. To døre har een stor ædelstensbosse i to af smalfyldingerne, andre mangler smalfyldinger, og nogle har kun een fylding, atter andre har i stedet for fyldinger en arkade, een med rosetter i de øvre vinkler, tre med store ædelstensbosser i bueslaget; fire døre har arkade med svejfede pilastre foroven og kvadratisk fylding forneden, den næstøstligste på sydsiden har en arkade med barokt fladsnit over buen og på pilastrene og herunder en fylding. To døre på sydsiden har indskrifter, den ene:»kel Hansen snedker anno 1686«, den anden (delvis dækket af klinkefaldet):»hps HLS FKSK PTS HCS Anno 1687«. Den vestligste dør i nord,\n23 393 MØGELTØNDER KIRKE 1317 der tilhører den oprindelige type med tre smalfyldinger, er kun halvt så bred som de andre døre, og den har aldrig været bredere. Den stol, hvortil den fører ind, kaldtes i ældre tid»brændevin-stolen«47. Gangjernene er ligeså varierede som dørene; muligvis er typen med en pal oprindelig. Lukketøjet er normalt et (oprindeligt) spinkelt klinkefald, ofte udført med smukke snoninger. Stolene er nu lyst egemalede, men under afskalninger ses dels en ret mørk olivengrøn farve, dels en lys, blå marmorering, og mindst to sæt numre fik Sønnike maler af Tønder betaling for samtlige stole at anstryge og nummerere 13. Præstestol i senbarok, fra tiden kort før 1693, sikkert fra Peter Petersens værksted; sydsiden har fem fyldinger, men det oprindelige sprinkelværk, som Sønnike maler 1693 fik betaling for at stryge 13, er nu erstattet af en jernstang med et rødt gardin. Vangerne er formet som stolegavle, spidsvinklet afsluttet og med indsnøret hals; de forbindes ved en bue; både denne og gavlene er dekoreret med bladslyng og englehoved. Mørkt egemalet. I korets nordøsthjørne. Degnestolen er den gamle gotiske, o. 1550, omdannet og med barokke tilføjelser fra 1600 rnes sidste 10-år; englehovedernes typer henviser dem til det Peter Petersenske værksted. Hele den egentlige pult er oprindelig, men gavlstykkernes toppe er afsavet og erstattet med spidsvinklede svarende til præstestolens. Forsiden (mod nord) har tre fyldinger under smalle frisefelter; i de to sidder døre med gammelt beslag. Foruden den glatte fodplanke under dørene er de to bærende bjælker under gavlene bevaret; de har på forsiden en lille, gotisk»næse«. Døren, med een fylding, og den tredie gavl er fra det Petersenske værksted. Maling som præstestolen. Også degnestolen stafferedes 1693 af Sønnike maler 13. I korets sydøsthjørne. Herskabsstole, se ovenfor p og herskabspulpitur p Lukkede stole hedder det i præsteindb.: Sidst afvigte år byggedes tre smukke, indelukkede stole sirede med vinduer og forgyldning, nemlig to under pulpituret ved orgelværket, den ene på søndre side bekostet af inspektør Andersen og sal. inspektør Fabricius, den anden lige overfor, nederst for kvindestolene, til præstens familie, bekostet af kirken. Mellem begge er et skillerum og en dør, der lukker selv for kuld og trækvind... den tredie er bygget af birkeskriver Thomsen lige for prædikestolen under herskabsstolen. De to stole er eller har været ganske ens, med fire fyldinger under fire vinduer og afsluttet med profilgesims. Ifølge kirkeværgens regnskab 13 ophørte udlejningen af disse (og de øvrige) stole først o Stolen i nord anvendes nu som opgang til pulpituret og har derfor undergået ændringer; den anden er derimod i behold med alle sine skydevinduer og den gennembrudte ornamentik. Lyst egemalet. Skydevinduerne har aldrig været overmalet, og her ses den smukke blå og hvidgrå marmorering, der har været afstemt efter pulpiturets sort-hvidgrå marmorfarve. Dørfløje. 1) I syddøren, gotisk, bestående af tre meget brede egeplanker, der\n24 1318 TØNDER-HØJER-LØ HERREDER 394 holdes sammen af tværrevler og gangjern; ændret i 1600 rne og på ydersiden beklædt med vinkelstillede skrårevler. 2) Mellem skib og tårnrum, muligvis fra 1578, samtidig med vestpulpituret, bestående af fire brede fyrreplanker sammenholdt af tværrevler,»klaver«, som det sønderjyske ord er, og gangjern. Bevaret renæssancelås. Pulpiturer. I kirken er der nu tre pulpiturer: 1) mod vest, bærende orglet, 2) på skibets nordvæg, bredt mod vest, smalnende ind mod øst, hvor det støder op til 3) Schackenborgs stol. Tidligere har der været endnu to pulpiturer, 4 5) i korets østfag, på nord- og sydvæggen; de blev nedtaget 1897 og brystværnspanelerne anbragt på skibets nordvæg under pulpiturerne her. I de ialt 58 bevarede fyldingsmalerier, scener fra det gamle og det nye testamente, ejer kirken en ret enestående billedbibel. 1) Vestpulpituret. Tilsyneladende er alle pulpiturerne, bortset fra herskabspulpituret, ens: fyldinger med profileret rammeværk, smalt frise- og bredere postamentfeit afsluttet af baroktunger, udkraget gesimsliste og hængeværk af tværrillede, knækkede C-bøjler med bladskud, det sidste hidrørende fra korpulpiturer. Denne udsmykning er ikke oprindelig på vestpulpituret, som er fra 1578, hvilket fremgår af en reliefskåret indskrift, der sidder på en ca. 180 cm lang planke, der er blevet genanvendt helt oppe i spirets tagværk:»[anno do]mini MDLXXVIII«. Da planken bærer en staffering fra tiden efter spirets nedstyrtning 1628 (jfr. ndf.), er den snarest udtaget i forbindelse med en sænkning af pulpituret 1678 ved orglets opsætning; det hedder nemlig i regnskaberne for dette år 13 : betalt Søren drejer for sin skruer den tid loftet (dvs. pulpituret) blev sjunket. Allerede 1630 blev pulpituret dog noget ændret, som det fremgår af en malet frakturindskrift bag på postamentplanken:»anno 1628 den 16. Dec. om Natten udi en stor Storm nedfalt denne Torn paa Kierken og sønderslog al offuer deelen med Skamlene (dvs. stolene), som Gud vere lofet er paa ny igien Repareret 1630«. Hele brystværnet er imidlertid det gamle. Over opgangen til nordpulpituret, helt mod nord, kan man endnu se en stump af den oprindelige, smukke gesims med perlestav forneden, tandsnit med mellemfaldende tunger under en rundstav og herover et udkraget, rundet led. Fire bærestolper er oprindelige, firkantede balusterpiller med postamentled, hvis rige udsmykning svarer til stolegavlenes. De fem felter mod nordpulpituret har bevaret gamle malerier, sikkert fra 1630; den vestligste fylding er delt i otte felter med fire (lidt utydelige) hjelmede våben, under hvilke der har været nu helt forsvundne indskrifter foroven: 1) M. Hans Oluffson, Erchedegn udi Riber domkirche oc Regnskabsprovst, 2) M. Jørgen Pedersen Hegelund, Sognepræst; forneden: 3) Michel Christensøn udi Rade, Kirche Værge, 4) Mam Pedersøn, Ved Aaen, Kircke Værge (sml. klokke nr. 2). I de fire nærmeste felter er der afblegede malerier af apostle,\n25 395 MØGELTØNDER KIRKE 1319 V. M Fig Møgeltønder. Detaljer fra Schackenborgs stol (p. 1320). V. M værdige skikkelser i tidligere farvestrålende dragter, i udførelse ikke så lidt fornemmere end Sønnike malers bibelske scener på de yngre pulpiturer: Matthias,»S. Iudas«, Jakob den yngre og Simon. Rammeværket har været anstrøget med en let grønlig farve, og de lodrette rammestykker har haft en hvid, skabloneret mønstermaling; om bjælkernes bemaling se p dækkedes de nævnte felter ved nordpulpiturets opførelse, og de ni frie felter overmaledes med scener fra det nye testamente, mens frise- og postamentfelter fik påsat rammeværk, således at der fremkom barokke fyldinger med bosser imellem. Malerierne, jævne kopier efter gængse stik, er sikkert udført af Sønnike maler, der ifølge regnskaberne var virksom i kirken i disse år (se under nordpulpituret); over hver scene er malet det pågældende skriftsted, mens giverens navn er malet i postamentfeitet. 2) Nordpulpituret bærer reliefskåret årstal: Anno 1691, og en malet indskrift oplyser:»anno 1691 oc 92 Er dette Lofft opbygt oc forfærdiget paa Kirckens bekostning oc udi nest paafølgende Aar Mahlet paa underschreffne Welacht Dan(n)emænd deris Egen Bekostning«. Ifølge præstens tilføjelser til Haupts beskrivelse (i godsarkivet) skal der på indersiden af langbjælken under pulpituret have været følgende, nu afhøvlede indskrift:»anno 1691 oc 1692 er dette Lofft opbygt oc forfærdiget. Samme tid var Kirkeværgere Christian Thomsen, Birck- oc Dele Foget udi Møgeltønder Birk, oc Andreas Lauridsen af Toghale Sandemand udi formeldte Birck. Malet og stafferet 1693«. Endelig oplyser regnskaberne for , at der købtes materialer til det nye loft i forbindelse med køb af egebrædder»til grevindens stol«. Pulpituret strækker sig i lige linie fra vestpulpituret og omtrent midtvejs op til korbuen med ialt 13 fag; herefter svinger det med tre fag ind mod nordvæggen og fortsætter derefter, i halv bredde, mod øst med fem fag og støder så til den grevelige\nDollerup kirke. Link til hovedside med kirkeblad\nLink til hovedside med kirkeblad Dollerup kirke Kirken er altid åben. Gå bare ind i den og nyd det smukke, gamle kirkerum. Sæt dig på en af bænkene og lad tankerne løbe eller bed en bøn, eller gå op til\nHJERPSTED KIRKE. Fig. 1. Hjerpsted. Ydre, set fra sydøst. TØNDER-HØJER-LØ HERREDER\nFig. 1. Hjerpsted. Ydre, set fra sydøst. L. L. 1955 HJERPSTED KIRKE TØNDER-HØJER-LØ HERREDER K irken fra 1921»indtil videre«anneks til Emmerlev 1, der ifølge Haupt gjaldt for den ældste i egnen, omtales\nFig. 1. Bevtoft. Ydre, set fra sydøst. BEVTOFT KIRKE NØRRE-RANGSTRUP HERRED\nFig. 1. Bevtoft. Ydre, set fra sydøst. BEVTOFT KIRKE NØRRE-RANGSTRUP HERRED Kirken, der af Rhode 1 antages at have været indviet til S. Nicolaus, har med undtagelse af tiden 1864 1920 altid tilhort Ribe\nFig. 1. Halk. Ydre, set fra syd. HALK KIRKE HADERSLEV HERRED\nFig. 1. Halk. Ydre, set fra syd. Hude fot. HALK KIRKE HADERSLEV HERRED Kirken var i middelalderen viet S. Jakob 1 (sml. døbefont p. 465); oprindelig var den biskoppeligt patronat og betalte 24 skilling


Symptomer overgangsalder kvinder. Test dig selv: Er du på vej i overgangsalderen?\nSYMPTOMER OVERGANGSALDER KVINDER - bovin sperm morfologi. Hvornår og hvor længe varer overgangsalderen, og hvad er symptomerne på overgangsalderen?\nSymptomer overgangsalder kvinder, tvillingen og løven Læg mærke til, hvad der kan udløse hedeturene\nOvergangsalderen strækker sig som regel mellem og års alderen. Det hele starter med, at menstruationerne bliver uregelmæssige, nogle bløder hver 14 dage, andre får kun menstruation hver anden eller hver tredje måned. Begge dele er lige normalt. Mange kvinder (men ikke alle) i overgangsalderen, får forskellige symptomer eller gener. Generelt kan man dele generne op i to grupper; dem, der helt sikkert . jan De symptomer på før overgangsalder, mange kvinder går rundt med, forveksles ofte med andre lidelser, da før overgangsalder desværre ikke. rabatkode computersalg Symptomer er et tabu for mange kvinder, for hvem har lyst til at tale om overgangsalder sexlyst, tyndere hår og hedeture? Læs med, når vi bryder tabuet og sætter fokus på nogle af de symptomer, der følger med overgangsalderen. Overgangsalder kan kvinder at tørre ud i skeden, og det kan symptomer ondt under sex, eller når du sidder. Måske klør kvinder også.\napr Overgangsalder: Er din krop begyndt at opføre sig anderledes, er det måske overgangsalderen. Se symptomerne her. Fælles for både mænd og kvinder i overgangsalderen er, at perioden kan. 9. jul Forandringer og symptomer i overgangsalderen skyldes, at æggestokkene holder op med at danne det kvindelige kønshormon, østrogen. jun Ved behandling af visse kræftsygdomme hos kvinder, er der øget risiko for at gå i for tidlig overgangsalder. Symptomer på overgangsalder er. okt Kender du til alle symptomerne på kvinders overgangsalderen? Du kan læse om dem her – og finde ud af, om du selv er på vej mod. Mange kvinder (men ikke alle) i overgangsalderen, får forskellige symptomer eller gener. Generelt kan man dele generne op i to grupper; dem, der helt sikkert skyldes hormonmangel og dem, som ses i samme periode, men .\nSYMPTOMER OVERGANGSALDER KVINDER - se store penis. Hvornår og hvor længe varer overgangsalderen, og hvad er symptomerne på overgangsalderen?\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kvinder, patientforeninger, kalender. Interaktion med overgangsalder behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler symptomer patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til symptomer og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende kvinder på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til overgangsalder, faglige palliative netværk. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles beslutningstagning.\nSymptomer og gener i overgangsalderen symptomer overgangsalder kvinder Nysgerrig på fordele og ulemper ved menopause? Læs om menopause og overgangsalder hos kvinder: Symptomer, forebyggelse og behandling af menopause! På nobtio.bedstekone.com får du masser af informationer om det at leve godt i overgangsalderen, hvilke symptomer og gener du skal kigge efter og hvordan du behandles bedst. Få en god overgangsalder her!\njun er ved at nå menopause. Men hvornår starter overgangsalderen få svaret her. En del kvinder oplever pludselig at få skægvækst i ansigtet. Kvinder i overgangsalder oplever ofte en lang række symptomer, fx hedeture, træthed, initiativløshed, tørre slimhinder. Læs om muligheder for behandling. Overgangsalderen kaldes også menopausen eller klimakteriet. Mange (men ikke alle) kvinder i overgangsalderen, får forskellige symptomer og gener. Alt i alt .\nOvergangsalder: Her er tegnene på, du er tæt på dicks diner menu\nKvinder i overgangsalder oplever ofte en lang række symptomer, fx hedeture, træthed, initiativløshed, tørre slimhinder. Læs om muligheder for behandling. jun Ved behandling af visse kræftsygdomme hos kvinder, er der øget risiko for at gå i for tidlig overgangsalder. Symptomer på overgangsalder er. jan De symptomer på før overgangsalder, mange kvinder går rundt med, forveksles ofte med andre lidelser, da før overgangsalder desværre ikke. Psykiske symptomer. Nogle kvinder oplever depression i forbindelse med overgangsalderen, særlig hvis de tidligere har været deprimerede eller har haft humørsvingninger i forbindelse med graviditet og menstruation. Er overgangsalder arveligt? Arv ser også ud til at have betydning for, hvornår man går i overgangsalder, .\nSymptomer overgangsalder kvinder, kaj friis Læg mærke til, hvad der kan udløse hedeturene\nOvergangsalderen kan symptomer en voldsom indgang til en hel ny periode i livet for mange. Overgangsalder derfor er det værd at vide, hvad du egentlig har med at gøre. Kvinder hvornår går du egentlig i overgangsalderen, hvad er symptomerne, og hvor længe varer overgangsalderen? Det spørgsmål stiller mange sig selv. erektion opløsning Men symptomerne skønnes alle at være resultatet af ændret hormonbalance i årene op til overgangsalderen, siger læge Søs Wollesen. Første fase kan begynde helt op til 10 år før sidste menstruation, dvs. Måske udebliver én eller to årlige ægløsninger, hunde fisse kan give symptomer som væskeophobning, humørsvingninger, grådlabilitet og PMS-følelse i forstærket grad. Men dog primært de måneder, hvor ægløsning udebliver.\nOVERGANGSALDER - FASERNE OP TIL – De symptomer på før overgangsalder, mange kvinder går rundt med, forveksles ofte med andre lidelser, da før overgangsalder desværre ikke er noget, der er fokus på i Danmark. Mange (men ikke alle) kvinder i overgangsalderen, får forskellige symptomer og gener. Alt i alt har cirka tre fjerdedele af alle kvinder i overgangsalderen gener af en eller anden art, og nogle er langt mere plagede end andre. 50 procent af disse kvinder har gener i mere end fem år. De fleste kvinder oplever mere eller mindre tydelige tegn og symptomer på, at overgangsalderen er et nært forestående i flere år, før menopausen indtræffer Disse tegn og symptomer kan være alt fra uregelmæssige menstruationer, både når det gælder intervaller og styrke, hedeture, humørsvingninger og forandringer i kroppens. Kvinder i overgangsalder oplever ofte en lang række symptomer, fx hedeture, træthed, initiativløshed, tørre slimhinder. Læs om muligheder for behandling. Overgangsalder symptomer 9 spørgsmål, du ikke tør stille om overgangsalderen - nu har vi gjort det for dig Overgangsalderen er et tabu for mange kvinder, for hvem har lyst til at tale om manglende sexlyst, tyndere hår og hedeture? Årsager til overgangsalder\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Symptomer overgangsalder kvinder nobtio.bedstekone.com


Kernefortælling - Odense Filmværksted\nSupplerende støtte – Filmtalent\nBook udstyr & klipperum\nKom i gang på værkstedet\nFå en filmbuddy\nVi er blevet mere end 40 år gamle, men har aldrig været stærkere.\nVi står på skuldrene af Odense Kommune og Filmtalent og har derudover\net stærkt lokalt, nationalt og internationalt netværk.\nVi vil være førende inden for talentudviklingen af digitale, visuelle fortællere til den professionelle branche i samspil med et stærk lokalt, nationalt og internationalt netværk.\nOdense Filmværksted er et rum for læring – et helle for unge, aspirerende filmskabere og et værksted for fortællinger. Et nærværende og personligt læringsrum for modige talenter og deres vej til filmens verden – eller ud af den.\nOdense Filmværksted er summen af passionerede, nærværende talentudviklere og de filmskabere, der bruger det læringsrum, vi faciliterer. Vi er her for alle – fra de uprøvede til de stræbsomme og målrettede. Vores fokus er på mennesket bag den gode historie, og vi skaber rammerne for afklaring, selvuddannelse og learning by doing via vejledning, feedback og varm kaffe på kanden. Det er sådan, vi lever vores læringsrum og vores metode ud. Hver dag.\nVi vil også gerne give tilbage til det samfund, vi er en del af. Vi er derfor også et åbent kulturtilbud til den brede offentlighed, hvor vi skaber skæve og anderledes kulturoplevelser i samarbejde med talenterne. Vi har et særligt fokus på udsatte borgere, som vi kan give et kulturelt frirum med lukkede arrangementer, der giver et indblik i filmens magiske verden.\nVi lever for Fyn, men sender gerne talentet videre. Videre med hjertet fuld af passion, mod og vedholdenhed.\nDét er Odense Filmværksted. Og du kan begynde i dag.\nVores Code of Conduct har til formål at fungere som en guide for, hvilken adfærd vi forventer af os selv, vores talenter og samarbejdspartnere.\nVi behandler alle henvendelser om brud på vores code of conduct med alvor og fortrolighed.\nSe her, hvordan vi opbevarer din data.\nPolitik ved krænkende adfærd\nPå Odense Filmværksted tolererer vi ikke krænkende adfærd af nogen art. Herunder kan du se, hvordan vi håndterer henvendelser ifm. krænkende adfærd.\nVærkstedets rolle & metode\nOmdrejningspunktet for vores talenter er learning by doing via økonomisk støtte og udlån af state of the art-produktionsudstyr. Det er vigtigt, at talenterne bruger værkstedet og hinanden. Med andre ord er Odense Filmværksted en arena for crowdsourcing, sparring, vidensdeling og netværk – et rum for læring, fejl og udvikling.\nSom værksted lægger vi vægt på en personlig, engagerende og nærværende relation med alle talenter i vores hus. Omdrejningspunktet for vores talentudvikling er Zooming – en metode, der dækker over en række vejledningsværktøjer, hvor du kan blive klogere på dig selv, din historie, din proces og alt derimellem – både individuelt og i grupper.\nVi kan med andre ord hverken give dig svar eller løsninger, men derimod øvelser og spørgsmål, som forhåbentlig gør dig bedre i stand til at identificere og løse dine udfordringer.\nZooming er vores metode og tilgang til talentudvikling, der tager afsæt i en række forskellige coaching- og vejledningsværkstøjer, som er udarbejdet på baggrund af mange års læring og erfaring.\nDu bliver tilbudt et forløb, hvor dit projekt bliver skærpet både på historien og processen. Dette kan foregå både individuelt og i grupper.\nEn væsentlig del af Zooming er naturligvis feedback. Feedback skal hos os forstås som en tilgang, der stiller spørgsmål, udfordrer, opmuntrer og vejleder. Herudover vil vi i feedbacksessioner sammenholde vores oplevelse af dit projekt med dine intentioner for dit projekt.\nDit konkrete forløb aftales med vores filmkonsulenter, og forløbet er forpligtende for begge parter.\n© 2020 Farvetyv.dk


Ero Studios i Aegina til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nEro StudiosSouvala, Souvala, Aegina, Grækenland - Se på kortFantastisk8,7Baseret på37anmeldelserEro StudiosSe flere billederSe flere billederSe flere billeder8,7 Fremragende gæstebedømmelseSe alle anmeldelser"En rigtig god beliggenhed og gode lejligheder. Det var rent..."Mary-annDanmarkSe flere billeder8,3 Rigtig god placeringSe kortSe alle 38 billeder8,3BeliggenhedFaciliteter du vil elskeairconditionaltan/terrasse\nMere om Ero StudiosEn oversigtEro Studios ligger i hjertet af Souvala og er en idéel base til at opleve Aegina. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Ero Studios sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet ekspressudtjekning og -indtjekning, biludlejning, transportservice, cykeludlejning. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, altan/terrasse, telefon, ventilator. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i udendørs pool, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Ero Studios det kloge valg for rejsende til Aegina.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Talte sprogengelskitaliensk Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerPlease note that the swimming pool is not available from 14:30 until 17:15.


Forsikrings-selskaber efter Gorm-storm: »Om vi er ude i en Allan, tør vi ikke sige« | Berlingske Business\nMandag d. 30. november 2015, kl. 10.48\nMorgenen efter Stormen Gorm. Et stillads på C.F. Richs vej på Frederiksberg har ikke kunnet holde til stormen. Foto: Nikolai Linares\nLandets forsikringsselskaber kæmper lige nu at få et overblik over omfanget af stormen Gorm.\nBlot i løbet af de seneste timer har to af landets største forsikringsselskaber Tryg og Codan modtaget over 450 anmeldelser efter stormen Gorm, der søndag aften og natten til mandag hærgede dele af Danmark.\nLÆS MERE: Gorm pustede og pustede...\nSelvom anmeldelserne fortsat tikker ind, forsøger forsikringsselskaberne nu at gøre status over ødelæggelserne.\n»Vi er lige nu på den anden side af 300 anmeldelser. Vi forventer at få travlt på telefonerne, når folk for alvor er stået op og kommet udenfor for at få et overblik over skaderne. I de tidligere morgentimer er der allerede sket rigtig meget på telefonerne, og vi har sat ekstra personale af til at svare vores kunder,« siger Susanne Lindhage, der er pressekontakt hos Tryg.\nLÆS MERE: Gorm pustede sig op til en orkan flere steder\nHun forklarer, at det endnu er for tidligt at sige noget om, hvad omfanget af stormen bliver.\n»Om vi er ude i en Allan, tør vi ikke at sige. I løbet af de kommende dage må det vise sig, hvor mange anmeldelser vi samlet får. Rent finansielt tror jeg, at det vil tage flere dage, før vi kan se, hvad vi havner op i,« siger Susanne Lindhage fra Tryg.\nHos forsikringsselskaberne tegner der sig samtidig et klart billede af, at stormen rent geografisk har gjort mest ondt på Midtjylland og Nordsjælland. Det er primært væltede træer, tagskader og nedstyrtede stilladser, som landets forsikringsselskaber har modtaget anmeldelser om, men i Codan forklarer man, at stormen Gorm har væltet usædvanligt mange drivhuse i forhold til tidligere storme.\nLÆS MERE: Væltet træ driller kystbanetrafikken\nI Codan har man indtil videre modtaget 150 anmeldelser om akutte skader, hvoraf 30 kategoriseres som værende alvorlige, fortæller Codans skadedirektør, Carsten Vraa-Hansen.\n»Det tyder på, at det ikke er den mest alvorlige storm, vi har set. Jeg tror, at det er en funktion af, at stormen har ramt mere specifikt, og at vindstødene ikke har haft samme klassifikation, som vi har set ved tidligere stormskader,« siger han.\nLÆS MERE: Gorm skyld i mindre togforsinkelser mandag morgen\nAlligevel mener også Carsten Vraa-Hansen, at det er for tidligt at gøre status over stormens fulde omfang.\n»Vores erfaringer siger, at der typisk går en uge eller to, inden vi har et endeligt overblik. Det skyldes, at mange folk lige nu er på arbejde, og først skal ud til deres sommerhuse for at opdage skaderne. Men vi tror faktisk, at mediernes store bevågenhed omkring stormen betyder, at folk selv er blevet mere opmærksomme og bedre til at tage forholdsregler. Vi oplever, at kunderne generelt er blevet mere rolige og praktisk anlagte,« siger Carsten Vraa-Hansen.\nVæltet træ driller kystbanetrafikken


Gina Lollobrigida: levetid på grund af vitalitet\nDenne fantastisk charmerende italiensk, som for nylig fejrede sin 85 år var et symbol på feminin skønhed ved årsskiftet 50'erne og 60'erne. Blandt dens uigendrivelige trumfkort var fatal skønhed, seksualitet og kogende varmt temperament. Og også - sekvensen til at følge en sund livsstil og verdslig visdom, hvorved hun levede til en moden alder og stadig ser meget munter.\nLollobrigida, som engang blev kaldt "den smukkeste kvinde i verden", sætter standarden for Middelhavet type skønhed - hveps talje 59 cm, kurvede hofter, bryster luksuriøse, strømmende mørkt hår og smægtende blik ... På toppen af popularitet, hun fik kaldenavnet - "La Lollo", som betyder på fransk "smukke bryster", fordi det indeholdt prototypen af italiensk skønhed. Desuden, når Gina hår klippe, hendes pjusket hår temmelig korte gav navn til at regne salat. Og den franske selv i hendes ære opfundet ordet "lollobrigidienne", og tilføje det til ordbogen af det franske sprog. Det betyder "storslået".\nDens fristende skønhed værdsat og magasin Playboy, sætte Gina 20 på listen over "100 mest sexede Stjerner af dette århundrede". Passe sine vigtigste playboys hendes tid, herunder Frank Sinatra, Burt Lancaster, Jerry Lewis og Howard Hughes, selvom Gina forblev trofast mod sin familie og har ikke givet anledning til rygter, mens hun ikke ønsker at være en fri kvinde.\nHvordan hun klæder\nDa det ikke er påfaldende for dagen, men aldrig syede en filmstjerne og ikke købe tøj, selv en weekend på den berømte modedesigner, og i den gamle bonde vane syede en kjole selv, køber kun de stoffer og tilbehør. Hun selv afhentet deres dekorationer. "Ingen ved bedre end dameskrædder mig at dekorere mit udseende," siger hun.\nKost smukke Gina\nPowered Gina Lollobrigida er ganske enkel: på hverdage eats, hvad han ønsker, som en ægte italiensk - pizza, pasta, lasagne ... Og i weekenden sidder på en kort kost:\nVed Morgenmad - uden kulsyre mineralvand.\nTil frokost - 50 7 fedtfattig ost, 200 gram kogt kød og en halv liter appelsinjuice.\nVed middag - kun vand med citronsaft.\nHver dag, Gina tager en særlig gymnastik. Kan lide at sætte på ansigtsmaske af druesaft og druemost presning, komprimerer med olivenolie.\nGina Lollobrigida, Sophia Loren som stadig smuk og meget elegant aldrende, undervisning en stor lærestreg for alle kvinder. Italienerne mener, at kvinder kan se godt på alle alderstrin, hvis de tager vare på sig selv. De forstår ikke den amerikanske besættelse og dyrkelsen af ungdommen.\nI sin ungdom, har Gina forsikret sin storslåede bryst for en million dollars. Overgår tærsklen til det 70 års jubilæum og lidt tabt de gamle former, tidligere skuespiller at være smart, og rettelig tog forsikringsselskabet din million, bruge dem på den fantastiske skønhed af haven med fugle af paradis i en villa. Der bor hun nu, nyder sig af haven og fuglene, skulptur skulptur, fotografere og fredelig pusterum fra bekymringer.\n"Desværre, med alderen, skønhed gennemløb," siger Gina. "Men i stedet kommer visdom og de bedste kosmetik - dette er kærlighed:.. Når det ikke er bange for nogen rynker"\nSkuespillerinden har fremragende gener: hendes tante døde i en alder af 113 år og indtil udgangen var meget aktiv. Det er muligt, at Gina vil være i stand til at gentage det kunststykke at levetiden af sin slægtning. Uanset hvad det var, i et interview med en tidligere skuespillerinde er ikke meget villige til at besvare spørgsmål om tidligere herlighed. "Lad os tale om min fremtid - jeg har stadig en masse planer," siger den livlig gamle dame.\nSe også:Secrets af skønhed og harmoni uforligneligt Audrey Hepburn


KvaN 112: Bevægelse i skolen af Annemari Munk Svendsen m.fl.\naf: Annemari Munk Svendsen m.fl.\nBogen introducerer til mange forskellige måder at arbejde med bevægelse på i skolen. Til disse måders pædagogiske baggrund, samt til hvilke handlemuligheder lærere har for at inddrage bevægelse i skol... læs mere\nBeskrivelse af KvaN 112: Bevægelse i skolen\nAnnemari Munk Svendsen m.fl.\nBoganmeldelser · KvaN 112: Bevægelse i skolen\nJura > Love om særskilte jurisdiktioner og juridiske områder > Underholdnings- & medielovgivning > Idrætslovgivning


Frysere og køleskab | Find det, der passer til din butik ⟫\nPraktiske frysere og køleskabe til din virksomhed\nHer hos Kasper & Co. går vi højt op i at levere ordentlige produkter til vores kunder. Typisk er vores kunder andre virksomheder og butikker, men vi forhandler også gerne vores varer til andre. Eksempelvis har vi også kunder inden for det offentlige samt foreninger og private virksomheder.\nSå uanset hvilken type virksomhed, forening eller butik, du har, så kan vi sikkert hjælpe dig med at få kølet eller nedfrosset dine varer.\nUdvalg af både køleskabe eller frysere\nVi har inddelt produkterne inden for frysere og køleskabe i to overordnede kategorier, så du nemt kan finde hårde hvidevarer til enten køl eller frys. Typisk har køleskabene glaslåger, så både du og kunderne kan kigge ind og blive fristet af udvalget, mens fryserne ofte har en uigennemsigtig låge.\nDet er formentlig, fordi køleskabe ofte står ude i butiksrummet, hvor kunderne kommer, mens frysere oftere står i lagerrum eller bag disken, hvor det ikke er så afgørende, at man kan se ind uden at åbne lågen. Desuden er frostvarer bedre beskyttet mod at smelte på grund af direkte sollys ind på skabet, hvis lågen ikke er af glas.\nKlik videre for at se køleskabe\nMange mad- og drikkevarer har brug for at ligge på køl, så de ikke bliver fordærvet. Derfor er det vigtigt at investere i et godt, effektivt, støjsvagt og strømbesparende køleskab. For mange af vores køleskabe vil du kunne se eksempelvis, hvor mange dåser køleskabet kan indeholde, ligesom du kan se informationer såsom dimensioner, strømforbrug, lydniveau, temperaturspændvidde og lignende. Temperaturens minimum- og maksimumtemperatur vil være angivet i celsius.\nKøleskabstyper, som vi forhandler, er:\nDisplaykølere som bordmodel\nDisplaykøleskabe med 2 eller 3 døre/låger\nKlik ind på frysere for at se produkter\nVi forhandler også et stort udvalg af frysere. En fryser er perfekt, når du har brug for at fryse mad- og drikkevarer ned. Det kan eksempelvis være brød, is og suppe, men du kan sagtens bruge frysere fra vores sortiment til mange andre ting.\nVi forhandler frysere fra anerkendte brands såsom Tefcold.\nNår du vælger, hvilken fryser du gerne vil have, skal du tænke over dens mindste og højeste temperatur, samt hvor mange decibel den er registreret til, skabets mål etc. Når du træffer en beslutning baseret på praktiske hensyn, vil du formentlig oftest blive glad for fryseren i længden, i stedet for blot at træffe en beslutning ud fra udseende og pris.\nTyper af frysere, som vi forhandler, er:\nDisplayfrysere som bordmodel\nHar du brug for både køl og frys?\nUanset hvilken type butik, virksomhed eller forening du har ansvaret for, så kan du regne med at gøre et godt køb, når du handler med os. Vi står gerne til rådighed, hvis du har nogen spørgsmål, og du er også meget velkommen til at købe både køleskab og fryser hos os.\nUanset om du køber køleskab, fryser eller begge dele på vores webshop, kan du regne med hurtig levering og 1 års garanti.


Det er nemt at snyde andre mennesker - B + L\nDet er nemt at snyde andre mennesker\nDet er nemt at snyde andre mennesker, men derfor er der jo ingen der siger at man skal gøre det, men det er der jo alligevel folk der gør. Jeg har aldrig fundet ud af om folk der snyder andre er fordi de godt kan lide det eller ganske enkelt er desperate nok til at gøre det, eller fordi de er for dovne til at gøre det på en ordenligt måde.\nJeg har altid ment at folk der træner meget i fitness er et godt eksempel at bruge, når man skal bevise en pointe. Grunden til at de store muskel mænd og kvinder er gode er fordi, at de er den type mennesker der er dummest, og der er sikkert mange der gerne vil diskutere dette med mig, men det er ikke noget jeg har lyst til at diskutere med andre, og jeg regner heller ikke med at de dumme folk, nogensinde finder ud af hvem jeg er, eller overhovedet hører om mine meninger.\nMen altså så kan man ved at tage nogle store brød der spiser alt for meget proteinpulver, eller hvad de nu bruger, og så få dem til at bevise nogle gode pointer. Denne pointe skulle bevise, hvordan folk der generelt er meget normale, til trods for at de nok spiser lidt for meget proteinpulver, også godt kan snyde andre, eller sig selv for den sags skyld. Hvis vi starter med den ærlige træner, så er det typen der typisk spiser proteinpulver eller kreatin, men ikke noget der er stærkere, og helst ikke noget som helst, ikke engang proteinpulver.\nDerefter kommer vi til den desperate, som af en eller anden grund, hungrer efter noget socialt accept, og eftersom at han er ret dum, har han ikke haft de store muligheder før i tiden, men han finder ud af at når han bliver stor og stærk at folk vil vise ham respekt, og han tager derfor anabolske steroider for at få respekt, og han syntes alle der tager proteinpulver er nogle svanser, fordi han ikke har hjerne til at se at det er ham selv han skader.


Frederiksberg: Sygedagpengechef i falsk anklage mod mor: “Vil ryste barnet” – Forfra!\nForside Temaer Himlen over Lærkevej Frederiksberg: Sygedagpengechef i falsk anklage mod mor: “Vil ryste barnet”\nHimlen over Lærkevej\nSygedagpengechef indgiver “sandhedsudfordret” underretning om vordende mor.\nDa det ikke lykkes Frederiksberg sygedagpengeafdeling at få stemplet vordende moder som psykisk syg, tager sygedagpengechef Anne‐Marie Bennetzen personligt affære: Hun ringer til kommunens familieafdeling og afgiver “bekymring” for Mette‐Louises nyfødte barn. I samtalen citerer sygedagpengechefen en tvivlsom psykiater‐erklæring bestilt af kommunen og udfærdiget efter kun en kort samtale, mens hun samtidig taler direkte usandt om en senere erklæring, lavet af en uvildig psykiater efter flere samtaler. I underretningen angiver hun også at der kan være risiko for at Mette‐Louise vil ryste sit barn og at Mette‐Louise bliver vred og råbende når hun ikke forstår ting‐ men spørgsmålet er: hvem ville ikke blive vred og råbende over den uforståelige behandling Mette‐Louise har fået i sygedagpengechefens afdeling?\nJeg overvejer virkelig at flytte til en anden kommune, sygedagpengechef Anne‐Marie Bennetzen skræmmer mig fra vid og sans\n- Mette‐Louise Lassen\nJobcenteret på Frederiksberg har mildest talt behandlet lærer‐uddannede Mette‐Louise forfærdeligt. De har gjort alt for at hun ikke skulle få fleksjob. Mette‐Louises primære helbredsproblem er bindevævssygdommen Lupus, men en sådan afgørelse ønsker sygedagpengekontoret ikke, og lige siden har jobcenteret forsøgt at psykiatrisere Mette‐Louises helbredsproblemer – for hvis diagnosen er psykiatrisk, er behandlingsmulighederne oftest uendelig, og så kan sagen jo – i kommunal optik – ikke afgøres.\nSelv da Mette‐Louise havde fundet intet mindre end seks praktiksteder, fem inden for hendes eget fag, skolelærer, og et administrativt, satte sygedagpengekontoret foden ned: Mette skulle efter deres mening afprøves på det “generelle jobmarked”.\nVed sidste rehabiliterings‐møde, havde Mette‐Louises sagsbehandler, Ingerlee, simpelthen udeladt de helbredspapirer der viser at Mette‐Louise har en alvorlig fysisk lidelse, men ikke har en personlighedsforstyrrelse, Det klagede Mette‐Louise naturligvis straks over, og rehab‐teamet opgav simpelthen at gennemføre mødet pga. manglende dokumentation.\nEr det også planen med Mette? Først påstå hun er skør, og så derefter gøre hende skør?\n- Bitten Vivi Jensen\nI Anne‐Marie Bennetzens underretning påstår hun, at det var Mette‐Louises skyld at mødet ikke kunne gennemføres. Hun påstår også at Mette‐Louises sag er præget af “afbud og udeblivelser”, men Mette‐Louise har kun meldt sig syg een gang.\nMette‐Louise har allieret dig med partsrepræsentant Bitten Vivi Jensen, og bisidder Esben Maaløe. De to har gennemgået Mette‐Louises sag, og har bl. a. foranstaltet at Mette‐Louise fik en lødig psykiater‐erklæring, der klart afviser personlighedsforstyrrelse.\n“Frederiksberg prøver helt klart at gøre Mette‐Louise skør, så de slipper for at tilkende hende f.eks. fleksjob, og når man ser at sygedagpengekontoret endda indgiver falsk underretning om bekymring for hendes moderskab, kan man næsten kun gyse. Det minder om sagen med Jeanette, som det lykkedes kommunen at gøre hjemløs, tage barnet fra og give et nervesammenbrud så alvorligt at de i dag er nødt til at give hende førtidspension, er det også planen med Mette? Først påstå hun er skør, og så derefter gøre hende skør?” siger Bitten Vivi Jensen.\nSelv siger Mette‐Louise “Jeg overvejer virkelig at flytte til en anden kommune, sygedagpengechef Anne‐Marie Bennetzen skræmmer mig fra vid og sans”\nLæs Esben Maaløes bekymringsmail om sygedagpengechefens vilde anklager her:\nSimon Aggersen, Borgmester, Frederiksberg\nMichael Vindfeldt, 2. Borgmester\nLone Loklint, formand for Arbejdsmarkeds‐ og Uddannelsesudvalget\nFlemming Brank, formand for Socialudvalget\nøvrige medlemmer af hhv. Arbejdsmarkeds‐ og Uddannelsesudvalget og Socialudvalget\n<adresse + email>\nKøbenhavn d. 6. nov. 2019\nKlage over usaglig og farlig underretning om bekymring v. moderskab\nFølgende oplysninger afgives i fuld indforståelse med og tilladelse fra borger Mette‐Louise Lassen\nDen 24.9.19 indgiver sygedagpengechef Anne‐Marie Bennetzen (AMB) skriftlig underretning om bekymring for borger Mette‐Louise Lassens (MLL) snartfødte barn. Underretningen underbygges senere i en telefonsamtale med en række uhyrlige og forkerte påstande om MLL, hendes person og den sag hun har haft i Anne‐Marie Bennetzens sygedagpengafdeling.\nSelve underretningen er sparsom, men AMB angiver bekymring pga. “Mette Louises psykiske helbredsforhold” og at det “ikke [har] været muligt at få lagt en plan for Mette Louises tilbagevenden til arbejdsmarkedet pga. gentagne udeblivelser og afbud”.\nMLLs sag har ikke været præget af udeblivelser eller afbud overhovedet, men der var et rehabiliterings‐møde hun måtte melde sig syg til. Der blev berammet et nyt møde, og dette møde måtte afbrydes da MLL påviste at kommunens sagsbehandler ikke havde medtaget væsentlige dokumenter om MLLs helbred, og at rehabiliterings‐teamets medarbejdere derfor var dårligt orienterede om sagen.\nDen 8.10.19 optager Familieafdelingen i Frederiksberg et uddybende telefon‐notat af underretningen med AMB. I denne uddybning fortsætter AMB med en lang række usandheder, både om MLLs sag i sygedagpengeafdelingen og om MLLs helbred. Hun visionerer endda risiko for at MLL vil ruske sin baby.\nRigshospitalets tilknyttede personale fra fødsels‐afdelingen, en jordemoder og en socialrådgiver, bedømmer MLLs moderskab helt anderledes, og beder ved et partshøringsmøde om underretningen familieafdelingen søge at få sygedagpengeafdelingen til at holde op med at stresse borger. Man har fra Rigshospitalets side også indgivet underretning om at MLL, pga. den sociale situation og hendes fysiske helbred, har brug for støtte i sit moderskab, men afviser bekymringer om MLLs egnethed som moder\nAnne‐Marie Bennetzens underretning er uhyrlig. Ikke alene står den i skarp modstrid med den behandlende fagkundskabs bedømmelse, den er også præget af unøjagtigheder, fordrejninger og direkte usandheder, og så søger den helt urimeligt at gøre borger ansvarlig for en aldeles forfejlet sagsbehandling.\nEn tvangsfjernelse af et barn, ikke mindst et nyfødt barn, er en katastrofe, og det er et middel der kun bør tages i anvendelse i alleryderste nødstilfælde.\nHele denne underretning har været et chok og en ubeskrivelig stressfaktor i en vordende moders liv, og den er symptomatisk for hele jobcenters indsats i MLLs sag: Den søger at undergrave hendes personlighed, således at helbredsproblematikken primært kan ses som psykiatrisk. Man kunne mistænke, at det sker med henblik på sagsforlængelse og dermed “bedre” tal i afdelingens afgørelsesstatistik, det er under alle omstændigheder utilstedeligt, uforsvarligt og næppe lovmedholdeligt.\nDet er stærkt foruroligende at en chef for en forvaltningsafdeling afgiver så fordrejet og usaglige bekymring i en sag, hvor den kan få så forfærdelige konsekvenser som en tvangsfjernelse.\nJeg indgiver hermed klage over Anne‐Marie Bennetzen for usaglig og personfarlig opførsel, og beder Frederiksberg Kommune tilse at det Mette‐Louise Lassen her er blevet udsat for, aldrig gentager sig — hverken for hende, eller for andre borgere i Frederiksberg Kommune\nI det følgende gennemgås Anne‐Marie Bennetzens underretning i detaljer.\nBaggrund – Sygedagpengeafdelingen vs. Mette‐Louise Lassen\nBorger lider først og fremmest af den alvorlige bindevævs‐sygdom “lupus”. Borgers sag hos beskæftigelsesafdelingen er udover en lang række sagsfejl, fejlskøn og andre uregelmæssigheder fra beskæftigelsesforvaltningens side, præget af et klart ønske hos beskæftigelsesforvaltningen om at fokusere på borgeres psykiske helbred og nedtone alvoren af den fysiske lidelse.\nTil det brug har man bl. a. bedt om en psykiatrisk speciallægeerklæring fra psykiater Nicholas Hasle. Denne erklæring afgives d. 27.9.17, og bliver det støttepunkt beskæftigelsesafdelingen bagefter forsøger at bygge en psykiatrisering af MLs helbredsproblemer op omkring.\nHasle skriver en udførlig psykiatrisk erklæring efter kun en samtale med borger, hvori han bl. a. konkluderer at hun har en personlighedsforstyrrelse. MLL føler sig stærkt fejlrepræsenteret i hans erklæring, hun har en alvorlig fysisk sygdom, men nu drejer jobcenter hele hendes helbredsproblematik over i det psykiatriske.\nHasles udførlige diagnostik efter en relativt kort samtale kan ikke anses for forsvarlig. Derfor foranstalter borgers partsrepræsentant en 2. opinion erklæring fra psykiater Mogens Unden, Frederiksberg. Unden har adskillige konsultationer med borger og skriver derefter en erklæring som falder 27.5.19. Denne afviser udtrykkeligt Hasles diagnose om personlighedsforstyrrelse.\nEt andet, og meget tydeligt eksempel på forsøget på at psykiatrisere MLLs alvorlige og somatiske lidelse, er at daværende sagsbehandler Vanessa Duus på et tidspunkt fortæller MLL at årsagerne til hendes åndedrætsproblemer er psykiske. Med hvilken kvalifikation VD fremfører denne påstand står hen i det uvisse, men eftersom åndedrætsbesvær netop er et typisk symptom ved gigt‐ og bindevævslidelsen Lupus, kan det ikke ses som andet end et ikke‐kvalificeret forsøg på at forklare en fysisk sygdoms symptomer med psykiatrisk lidelse.\nI underretningen fremgår det at AMB forsøger at skabe et billede af MLL som alvorligt psykisk forstyrret, og AMB visionerer en fremtid hvor MLL ligefrem rusker sin baby.\nAMB påstår at borgers far er alkoholisk\nIngen af MLLs forældre havde misbrugsproblemer. Farfaren havde alkohol‐udfordringer, men han deltog ikke i opdragelsen af MLL. Det giver et skævvredent billede af MLLs opvækst at påstå at den ene af hendes opdragere var alkoholisk, det er ikke tilfældet.\nAMB påstår Personlighedsforstyrrelse hos borger\nRedaktørens kommentar: Følgende afsnit\nberor på en mistolkning af psykiater\nMogens Undéns erklæring. Han afviser\nikke "personlighedsforstyrrelse" men\nI telefon‐notatet om MLLs påståede uegnethed som moder angives flg:\nJobcenteret [v. AMB, min bemærkning] ser ikke at angst og depressions beskrivelserne er udslagsgivende, men derimod at bekymringen retter ift. adfærd og personlighedsforstyrrelsen\nMen der er ingen personlighedsforstyrrelse. AMB ignorerer erklæringen fra psyk. Mogens Unden. Hun påstår at Unden ikke tager stilling til diagnosen “personlighedsforstyrrelse” – i notatet står der\nI denne erklæring forholder Mogens Unden sig slet ikke til tidligere erklæring og dermed ikke til personlighedsforstyrrelsen. Videre til LUPUS tilstanden\nMen det er ikke korrekt. Unden skriver i sin erklæring:\nEn tidligere rejst mistanke om personlighedsforstyrrelse er afvist, ligesom jeg heller ikke kan finde syndromatiske holdepunkter for ADHD, selvom der er træk som peger i den retning (kan være stressbetinget)\nAMB misudlægger og ser derefter bort fra en helt kurant speciallæge‐erklæring, der er lavet på baggrund af en række samtaler og lægger vægt på en mere end 2 år gammel erklæring, der blev til pba. kun een samtale.\nDette er typisk for den sagsbehandling MLL har oplevet hos beskæftigelsesafdelingen: Hun forsøges psykiatriseret, sagsbehandlingen er skødesløs og mangelfuld og hun bebrejdes kommunens egne fejl. Når det som her kædes sammen med en direkte trussel mod hendes vordende moderskab, må det anses for et alvorlig angst‐ og stressfremkaldende træk fra AMBs side.\nVanskelig sagsbehandling i jobcenter skyldes — iflg AMB — at borger ikke samarbejder.\nJobcenter beskriver mor ses som skrøbelig og hvis fx. ikke forstå hvad vi siger, så råber og skriger [sic] kan være verbalt voldsom\nDe faktiske forhold er at jobcenter konsekvent lægger MLL hindringer i vejen og mistolker hendes sag og problemstilling hen i retninger, der ikke er relevante. De sløser med papirer og sagsgange, og kommer hele tiden med forslag, påstande og initiativer der af borger, og også en mere objektiv optik, må anses for irrelevante, forstyrrende og hæmmende i hendes liv.\nDer er ikke tale om at borger ikke “forstår” hvad jobcenter siger, der er tale om at der er så alvorlig diskrepans ml. jobcenters opfattelser og handlinger og den virkelighed borger står i, at denne bliver frustreret, stresset, angst og sommetider vred over den behandling hun udsættes for.\nI jobcenter har man forsøgt afklaring og sagen skulle for rehabiliteringsmøde. Det har nærmest været umuligt at afklare sagen idet det opleves at mor ikke samarbejder\nSidste rehabiliteringsmøde blev forsøgt afholdt, men måtte afbrydes. Borger kunne klart påvise at sagsbehandler, Ingerlee, havde udeladt vægtig dokumentation i sit sagsoplæg, og teamet besluttede derfor at mødet simpelthen ikke kunne gennemføres fordi det ikke var tilstrækkeligt oplyst. Det er således Jobcenters ansvar, ikke borgers, at mødet ikke kunne gennemføres. Det er muligt at mødet er journaliseret som afbrudt pga. manglende samarbejdsvilje hos borgeren, men borger/partsrepræsenant har lydoptagelser af mødet, hvoraf det klart fremgår at mødet afbrydes uden afgørelse pga. manglende dokumentation i sagen.\nAMBs forsøg på at gøre borger ansvarlig for det mislykkede rehabiliterings‐møde, og så efterfølgende at løfte denne falske påstand i et forsøg på undergrave MLLs vordende moderskab, er sigende for de oplevelser borger har haft med Jobcenter Frederiksberg. Man må spørge sig selv hvem der kunne forventes at opføre sig fuldstændigt roligt med så alvorlige og undergravende angreb på ens person fra en forvaltning, endog en forvaltningschef.\nDen ikke‐eksisterende personlighedsforstyrrelse optræder igen og igen, som sagsstyrende faktor.\nVidere beskrives det at mor kun vil arbejde som lærer (hvilket hun er uddannet som) men at de er vurderet at hun grundet sin personlighedsforstyrrelse ikke skal arbejde med relationsarbejde\nDer foreligger ikke en sådan vurdering fra klinisk hold, hverken hos Hasle eller Unden eller fra andre. Vurderingen må altså alene siges at være Jobcenterets, og den må i så fald også siges at overskride de kompetencer jobcenterets chef og sagsbehandlere har, da disse jo ikke er psykiatrisk uddannede.\nIgen et eksempel på at man aldeles ser bort fra at MLLs seneste psykiater‐vurdering netop afviser mistanken om personlighedsforstyrrelse.\nHele denne underretning, dens argumentation og dens formål er symptomatisk for den meget kritisable sagsbehandling har oplevet. En sagsbehandling der har medført at MLL må bruge megen tid på at skrive klager og megen tid på at være angst på hvad Jobcenteret finder på næste gang. I dette tilfælde var “næste gang” altså en underretning der forsøger at undergrave hende som mor.\nMLL har selv forsøgt konstruktive tiltag ifht. hendes beskæftigelsesmæssige situation. Af notatet fremgår det at hun “kun vil arbejde som lærer”, hvilket er en stramning af de faktiske forhold. MLL skaffede selv en række praktik‐plads tilbud (“praktik” er måske ikke den rigtige betegnelse) netop som lærer, men disse blev uden videre afvist af jobcenter.\nDet kan ikke undre at man med en alvorlig bindevævssygdom bliver stresset af at få sin sag behandlet efter en psykiatrisk diagnose, som seneste lægeudtalelser i sagen afviser.\nSagen har kørt alt for længe, og den er blevet kompliceret, overbelyst og fordrejet af Jobcenter Frederiksberg, med det øjensynlige formål at forhindre en sagsafklaring der ender med flexjob eller førtidspension. Man kan påpege det ironiske i at sagen fremstår overbelyst i sin fuldhed, men fremstilles underbelyst til rehabiliterings‐teamet, der af den grund simpelthen må opgive at gennemføre mødet.\nFølgende udtalelse fra lægekonsulent Mads Bo Frellsen bekræfter kun ovennævnte indtryk, den fysiske sygdom er det helbredsmæssige hovedproblem, borgeren har brug for konstruktiv sagsafslutning, sagen har varet alt for længe.\nSamlet set vurderer jeg (rent lægefagligt – og igen ud fra en samlet vurdering af alle indgående faktorer) at hendes funktionsniveau er væsentligt nedsat, ligesom der skal tages hensyn til såvel hendes indevævssygdom med de følger den måtte have i form af øget træthed, nedsat fysisk styrke, øget behov for hvile, samt de psykiske skånehensyn som udspringer af hendes personlighedsstruktur, herunder hendes lette stressbarhed og hvad deraf følger. Jeg vurderer at MLL’s funktionsniveau vil profitere af en rimelig hurtig afslutning på det efterhånden meget lange forløb.\nJeg håber på forståelse for de måske noget vage formuleringer, men jeg er efterhånden ved at være noget firkantet i øjnene af at bladre igennem tusindvis af sider— Lægekonsulent Mads Bo Frellsen28. juni 2019\nJobcenteret har udført en personlighedsundergravende sagsbehandling overfor Mette‐Louise Lassen. Man har saboteret hendes egne direkte forsøg på at nærme sig arbejdsmarkedet, man har misrepræsenteret hendes helbredsproblemer ved at lægge vægten på psykologiske forhold, og endog forsøgt at forklare symptomer med klar somatisk oprindelse som psykologiske. Dette mønster ses ført videre i den underretning AMB har foretaget.\nDette opleves som uhyre stressende og angstfremkaldende hos Mette‐Louise, og det er kun naturligt at hun derfor ind i mellem mister besindelsen og geråder ud i vrede overfor Jobcenteret. Denne helt naturlige reaktion på en helt utilstedelig behandling, forsøges nu løftet af sygedagpenge‐chef AMB som argument for evt. at fjerne Mette‐Louises endnu ikke fødte barn. Det kan kun opleves som uhyggeligt og truende af borgeren, for det er det som det er: Utilstedeligt, uhyggeligt og fundamentalt livskvalitetstruende. Både borger og de bisiddere der er omkring hende er chokeret og rystede, og meget ulykkelige over at en chef i en dansk forvaltning kan opføre sig så usagligt og farligt som AMB gør her.\nMed venlig hilsen\nVedhæftet: Kopi af skriftlig underretning og uddybende telefon‐notat\nPS: Mette‐Louise Lassen fødte en velskabt dreng ved ukompliceret operation d. 30 oktober. Hendes lupus er udbrud som følge af uro og stress, hvis ikke udløst så dog klart forværret af AMBs underretning. Mette‐Louise fortæller at hun overvejer at flytte fra Frederiksberg og at hun er “skræmt fra vid og sans af Anne‐Marie Bennetzen”.\nTidligere artikelBitten: Derfor blev jeg whistleblower\nNæste artikelHar Frb. en tryghedstelefon da borgmesteren melder det ud?\nHar Frb. en tryghedstelefon da borgmesteren melder det ud?\nKBH: Efter 13 år er Haci endelig indstillet til førtidspension\nVideo‐afskrift: Viktors dramatiske møde på Lærkevej\nJournal: Efter Majas referat\nReferat fra en anden virkelighed


Constantin Hansens Gade 26 1 tv - Carlsberg Byen\nRahbek Hus Constantin Hansens Gade 26, 1.tv 1799 København V Sagsnr. 162-016\nDenne 139 m2 store bolig på første sal er på mange måder en perle og en stor en af slagsen, for den hører blandt Rahbek Hus' største. Boligen formår i høj grad at udnytte sine kvadratmeter på bedst tænkelige måde; 3 store værelser, et stort spisekøkken og en stor stue - og ikke at forglemme de 2 altaner, hvor I kan nyde morgenkaffen med udsigt over Kongens Bryghus og grønne arealer mod øst og smukke Rahbeks Allé mod nord. Fra stuen og to af de tre værelser og spisestuen kan I tage del i livet på Constantin Hansens Gade, der løber mellem Rahbek Hus og naboen, Bindesbøll Hus og i den modsatte ende er der grønt så langt øjet rækker. Som om det ikke var nok, så har det største af værelserne walk-in closet og eget bad.\nBoligens to badeværelser er stilfuldt indrettet med skabsmodul, hvid komposit bordplade og en underlimet porcelænsvask. Det er slidstærke, grå fliser fra italienske Novabell, der klæder gulv og vægge i brusenichen.\nDenne bolig er ideel for familien, der har brug for en funktionel og rummelig lejlighed, og som prioriterer udelivet, altanhyggen og bylivet højt men uden at gå på kompromis med rolige og børnevenlige omgivelser.


DISC Roland KS-STX add-on Tier for x-afstivet keyboard stande hos Gear4Music.com\nDISC Roland KS-STX add-on Tier for x-afstivet keyboard stande\nkr. 263 NORMAL PRIS kr. 309 (Moms inkluderet @ 25%)\nEkstra lag For Roland X-Style Keyboard stativ\nQuick - Access højde og vinkel justering\nPolstret bevarer indlæg For maksimal stabilitet\nTillader dig at justere højde, bredde og vinkel\nRummer keyboarder samt andre Audio Gear\nRoland KS-STX add-on Tier for x-afstivet keyboard stativ giver dig en ekstra lag, så du kan udvide din Roland X-stil keyboard stande. Denne add-on tier giver dig en ekstra lag for at imødekomme en anden keyboard, perfekt til live-optrædener. Bredde, højde og vinkel kan justeres til forskellige keyboard størrelse og andre audio gear. De polstrede fastholde indlæg sikre din gear opbevares sikkert, selv når vinklet. Quick - access knapper giver dig en hurtig og enkel måde at justere højde og vinkel for tilføjede bekvemmelighed.\nProdukt Ref: 76545\nTilføjelse lag For at folde keyboard stativ\nRoland KS-STX giver dig en ekstra lag, som du kan knytte til din Roland folde keyboard stativ (som Roland KS-2 X eller KS-22 X). Denne meget alsidige add-on giver dig mulighed at rumme et ekstra keyboard, samt at være egnet for at imødekomme andre audio gear som synthesizere og sequencere. Bredde, højde og vinkel er fuldt justerbare, så du kan tilpasse positionering at rumme forskellige instrument/udstyr størrelser. De polstrede fastholde indlæg giver ekstra stabilitet, at holde din gear sikre i vinklet positioner. han hurtig - access drejeknapper også kan du hurtigt og nemt indstille højde og vinkel af standeren.\nQuick - access knapper til justering af højde og vinkel\nPolstret fastholde indlæg holde din gear sikre i vinklet positioner\nDesignet til Roland X-stil keyboard stande\nRoland KS18Z Z-ramme keyboard stativ


Meddelelse om cookies – Officiel hjemmeside for Albergo Diffuso Borgo Santa Caterina | Hoteller i Castiglione di Sicilia\nFor at sikre dig den bedst mulige oplevelse, anvender Albergo Diffuso Borgo Santa Caterina sine egne cookies og tredjepartscookies på websitet af tekniske, analytiske og reklamemæssige formål. Ved at fortsætte med at bruge vores website accepterer du brugen af cookies. Læs mere i vores meddelelse om cookies.\nDenne meddelelse om cookies gælder for www.borgosantacaterina.com der er ejet og administreres af Albergo Diffuso Borgo Santa Caterina. Den beskriver hvordan vi anvender personlige oplysninger indsamlet af cookies og andre funktioner, herunder pixels (fremover betegnet "cookies") på vores website, www.borgosantacaterina.com (fremover betegnet "websitet").\nHvis du ikke ønsker at cookies bliver anvendt som beskrevet her, og du ikke har mulighed for at blokere cookies direkte (f.eks. i indstillingerne for din browser), bedes du kontakte info@stcaterinabb.it .\nHvis du har spørgsmål eller bekymringer angående vores håndtering af dine personlige oplysninger eller du ønsker at udøve nogen af dine rettigheder i forbindelse med denne meddelelse, er du velkommen til at kontakte os via info@stcaterinabb.it . Du kan også rette spørgsmål og klager til din lokale datatilsynsmyndighed.