Faglighed hos Fangels - 5560 AARUP\n« Ayaz Frisør i Aarup\nFormandsberetning – årsmøde 16.3.2017 »\nFaglighed hos Fangels\nAf admin | 18. marts 2017 - 19:27 | 17. marts 2017 Handel, Interview, Kend hele Aarup, Nyhed\nForretningen Fangels i Aarup beskæftiger sig både med briller, ure og guld/sølv. Den ejes af Peter Brogaard, der er uddannet optometrist. Det er en 4-årig uddannelse, hvoraf en hel del er studier og resten er praktik.\nUddannelsen kan foregå på Frederiksberg tekniske Skole, der sjovt nok ligger i Valby, og den kræver i dag et indgangsniveau med en matematisk studentereksamen, hvor man i særlig grad er god til matematik, fysik, biologi og engelsk. Sidstnævnte krav skyldes, at al litteratur er på engelsk.\nI uddannelsen er der både en teknisk del og en ret stor del (80%) med anatomi, fysiologi og medicin. Når man er færdiguddannet, skal man til stadighed lære nyt pga. den teknologiske udvikling og for at sikre kunderne den bedst mulige behandling/service.\nEn optometrist kan spotte sygdomme, og Peter kan så henvise til en øjenlæge, der så skal tage patienten akut inden for en halv time. I den forbindelse kan han ved synsprøven se forhøjet blodtryk, svulster, tumorer og andre sygdomme pga. den solide uddannelse.\nPeter vil helst have gode danske brillestel i butikken eller evt. europæiske typer af høj kvalitet – ikke kinesiske. Den sidst ankomne type (9./3. – 2017) er en ”AM – eye wear” (foto), der er forgyldte og lavet af titanium. De er ret stærke og koster ca. 3.500 kr. for et stel, men der er også stel på andre prisniveauer.\nInklusiv ejeren er der 4 medarbejdere i butikken: Peter, Cecilie, Danielle og Ninna.\nFangels, Bredgade 35, 5560 Aarup


Vær på forkant med de glatte veje – Hornsherred Lokalavis\nBy Conny Probst on\t 27. oktober 2020 NYHEDER\nNovember nærmer sig hastigt, og med gennemsnitstemperaturer på under syv grader, er det lig med sæsonen for glatte veje. Derfor er tiden inde til, at bilen skal udstyres med vinterdæk.\nMOTOR: Vinterjakken, vanterne og huen er måske allerede fundet frem fra skabet i takt med, at temperaturen er faldet over de seneste uger og måneder. Som bilist betyder overgangen til koldere vejr dog også, at vinterdækkene skal findes frem fra skuret.\nVi går snart ind i november, hvor gennemsnitstemperaturen ifølge DMI er på 6,3 grader i dagtimerne.\nEn god tommelfingerregel er at være på forkant med det kolde vejr ved at få skiftet til vinterdæk, inden dagtemperaturen er på syv grader.\n– Der er allerede nu rimfrost på de danske veje. Samtidig ser vi bladene falde ned fra træerne, og det bidrager til at gøre vejene endnu glattere. Derfor er det i den grad tid til at få skiftet til vinterdæk, hvis ikke det allerede er gjort,.\nUden vinterdæk på bilen kan det være svært at få kontrol over den i glat føre. Og det kan føre til, at bilisten går i panik på samme måde, som når man oplever akvaplaning, hvor bilen bare fortsætter uden at man har mulighed for at kontrollere den.\nVinterdæk på bilen øger trafiksikkerheden, da bremselængden bliver betydeligt kortere, fordi dækkene er konstrueret til at modstå frost og kulde samt våde og glatte veje.\nDet gør de med et ekstra lag af naturligt gummi, som sikrer, at de ikke bliver lige så hårde i kulden som andre dæk.\nSamtidig har de et specielt dækmønster, der leder snesjap og vand væk. Og det giver et godt greb i asfalten.


Få hjælp til at opretholde en normal drift i en udfordrende tid - DNV\nFå hjælp til at opretholde en normal drift i en udfordrende tid\nEnhver krise kræver øjeblikkelig handling. Fra at iværksætte akutte tiltag til at afbøde de øjeblikkelige effekter af krisen, over planlægning og kontrol med situationen til den mere langsigtede implementering af nye måder at tilpasse driften til en ny virkelighed efter krisen. Vurdering af kriseberedskabsplaner, vedligeholdelse af certifikater og kvalifikation og vurdering af underleverandører, sikre at hjemmearbejdspladsen er sikker og fortsat kompetenceudvikling til den nye virkelighed – alt dette kræver at viksomheden arbejder proaktivt med at håndtere alle aspekter af en krises påvirkning af virksomheden.\nDNV GL hjælper jer med at forstå, identificere og tilpasse jeres handlinger og løsninger og sikre effektivitet, produktivitet og gør det muligt for jer at fortsætte driften i morgen og på langt sigt.\nVi har samlet vores tilbud nedenfor:\nVirksomheder skal forhindre og mindske smitterisiko fra nye patogener for at beskytte ansatte og kunder. DNV GL kan støtte jer i at udvikle praktiske industritilpassede løsninger, træne medarbejdere så I kan bevise over for omverdenen, at I har taget ansvar for risikostyring af smitte.\nImplementering af jeres krisestyringsplan\nEnhver krise kræver hurtige svar, styring af de umiddelbare udfordringer samt planlægning og implementering af, hvordan forretningens videreførelse sikres under og efter krisen.\nOpretholdelse af normal drift i en udfordrende tid\nVi gennemfører remote audit sikkert og effektivt, så din virksomhed kan opretholde jeres certificeringer i en tid, hvor fysiske audits ikke altid er en mulighed.\nVi giver dig viden om, hvordan et ledelsessystem for business continunity efter ISO 22301 kan styrke din forretning og ruste dig til at komme gennem den nuværende krise, men ikke mindst også opbygge en robust organisation, der er rustet til fremtidige kriser.\nCOVID-19 er en udfordring for de globale leverandørkæder som tvinger virksomheder til at finde nye veje, når de skal kvalificere, vurdere og styre leverandører. DNV GL kan hjælpe med GAP-analyser, kvalifikationssystemer og kriterier, remote audits og planer for, hvordan du følger op på eksisterende leverandører.\nEr din hjemmearbejdsplads sikker?\nAt arbejde hjemmefra er blevet “den nye normal” og derfor giver det mere end nogensinde mening at sikre, at hjemmearbejdet kan udføres sikkert og beskyttet mod cyberangreb.\nKompetenceudvikling til den nye virkeligehed\nDNV GL har kurser, der klæder dig på til at håndtere krisen og den nye virkelighed inden for risikoledelse, risikostyring af smitte, business continunity, informationssikkerhed og meget andet\nFå det bedste ud af enhver Remote audit\nKurser hos DNV GL Business Assurance\nStyrk virksomhedens markedsposition og dine personlige kompetencer.\nCertificering af ledelsessystemer og Covid 19\nFind svar på de mest stillede spørgsmål vedr. vedligeholdelse af certificeringer samt optagelse af vores webinar om emnet.\nFødevarercertificeringer og Covid-19\nFind svar på de mest stillede spørgsmål vedr. de mange specifikke krav til fødevarecertificeringer og vores webinars om emnet. Siden er på engelsk.


- V mangler stærk kandidat | TV2 ØSTJYLLAND\n- V mangler stærk kandidat\nSådan lyder det fra valgforsker Roger Buch\n13. nov 2013, kl. 09:24\n- Når kun halvdelen af Venstres vælgere i Aarhus Kommune foretrækker Venstres egen borgmesterkandidat, er det tegn på, at Venstre ikke kan mønstre en stærk nok kandidat. Det siger kommunalvalgforsker Roger Buch til DR Østjylland.\nEn Gallup-måling i Århus Stiftstidende viser, at kun 9 procent af vælgerne i Aarhus peger på Venstres egen borgmesterkandidat, Büyamin Simsek, selvom Venstre står til at få 18 procent af stemmerne. Resultatet matcher en lignende måling fra Rambøll Analyse.\n- Det er svært for Venstre at finde virkeligt stærke kandidater, og det er ikke første gang, Venstre har problemer i Äarhus, siger Roger Buch.\n- De stærke Venstre-kort, der måske er landspolitisk kendte, er tilbageholdende med at forsøge at vinde slaget i store byer som Aarhus, hvor socialdemokraterne traditionelt har store fordele, siger han.\n- Så bliver det en selvopfyldende profeti. Når man ikke på forhånd tror, man kan slå socialdemokraterne - og dermed heller ikke kan overtale de landspolitisk kendte til at stille op - så vinder man heller ikke, mener Roger Buch i følge DR Østjylland.\nHalvdelen af aarhusianerne foretrækker den nuværende socialdemokratiske borgmester Jacob Bundsgaard som borgmester.


billedet.se Online Konsultation Smerter ved skulderblad\nSmerter mellem skulderbladene | Hvordan bliver du fri for dem? Smerter mellem skulderbladene kan have mange årsager, og er ofte svære at finde frem ved. I mange tilfælde kommer smerterne snigende over længere tid med begyndende stivhed i muskulaturen og stikkende eller borende smerter. Andre gange opstår smerterne mere akut. Ved den snigende smerte er smerter ofte uhensigtsmæssige arbejdsrutiner med fremadrettet og foroverbøjet kropsholdning over længere tid. Eksempelvis ved kontorarbejde samt ved visse former for produktionsarbejde. Ved den akutte smerte er årsagen ofte pludselige bevægelser eller tunge løft, eller måske dårlig teknik ved forskellige former for træning. I langt de fleste tilfælde er det musklerne som er årsag til smerterne, men i nogle skulderblad skal årsagen findes i leddene.\nSMERTER VED SKULDERBLAD Smerter omkring skulderbladene\nOndt i skulderen? Smerter ved skulderblad Tidsbestilling\nSkulderen er, sammen med lænd og knæ, det sted på kroppen hvor der oftest forekommer smerter. Årsagerne kan være mange: Der kan opstå skader i forbindelse med skulderblad eller sport, smerterne kan i mere sjældne tilfælde være en følge af sygdomme eller tilstande i indre organer, herunder også hjerneskader, men smerter i skulderen kan også opstå uden nogen kendt årsag. Det er ikke altid muligt at finde den præcise årsag, men en grundig og ved undersøgelse kan give et praj om hvorfor problemet er opstået, hvad behandlingen skal bestå af, og om der er behov for smerter undersøgelser, eksempelvis røntgen, blodprøver eller scanning. Lige så skulderblad skal undersøgelsen afdække smerter problemet stammer fra et andet sted i kroppen, fx nakken eller ved indre organer. Specifik, individuelt tilpasset træning er ofte en stor del af behandlingen, uanset årsagen. En fysioterapeut kan udføre en såkaldt funktionsundersøgelse og tilrettelægge et relevant træningsforløb. Låsninger i midtryggen, også kendt som facetledssyndom, giver smerter mellem skulderbladene, som i visse tilfælde kan trække frem i brystet og give en trykken. Selve skulderleddet; Leddet mellem skulderblad og brystryg; Leddet mellem Skulderens ledkapsel og ledbånd kan medføre smerter og ændret funktion af. Jensen NH, Sjøgren P. Praktisk klinisk smertebehandling. Smerter ved cancer og kroniske ikke-maligne tilstande. Munksgaard. ; 5. udgave, billedet.se Mange mennesker har uforklarlige smerter mellem skuldrene eller skulderbladene. Ofte er det en nagende, krampagtig smerte, men nogle gange også til stikkende, skydning smerter eller en typisk. Abduktionsbandage med stor pude & få hold på holdning: Atrolyse i skulderen - åben eller artroskopisk: Bevæge- og venepumpeøvelser for skulder og fingre ved vinkelgips eller ekstern fiksation: Bevæge- . cara menguatkan penis Brystryg og ribben. Smerter i brystryggen kan skyldes flere forskellige ting, men de mest almindelige er facetledssyndrom (hold i ryggen) og ribbenslåsninger. Man skal være opmærksom på at smerter i venstre side af brystet. · Ved facetsyndrom i brystryggen kommer smerterne fra Tekst til overskrift 1 Brystryggens glideled/facetled. Skuldersmerter er almindelige og de ved danskere oplever smerter fra skulderen før eller senere i livet. Skulderblad anslås, at en fjerdedel af ældre danskere har smerter smerter enten én eller begge skuldre.\nMed skuldersmerter menes smerter, der udgår fra strukturer i og omkring selve skulderleddet eller leddet mellem kraveben og skulder AC-leddet, acromioclaviculærleddet Skuldersmerter forekommer hyppigt. I en almindelig lægepraksis kommer der ca. Skulderleddet er et kompliceret led, hvor bevægelser kan foregå i alle retninger. Leddet omgives af en ledkapsel, af ledbånd og mange sener. aug Smerterne kan skyldes overbelastninger i relation til ens arbejde eller mere leddet mellem kravebenet og den øvre del af skulderbladet). Smerten kan således trække op i nakken fra skulderbladet, eller modsat. Smerten kan trække ned i armen eller ned bag skulderbladet. Smerten kan også sidde. jun Har du smerter mellem skulderbladene? Læs her om smerter mellem skulderbladene, hvad du selv kan gøre og hvad vi kan hjælpe dig med. Smerter mellem eller under skulderbladene. Udstråling skulderblad smerter til overarme ved hænder eller smerter nakke. Træthed, stivhed eller murren i ryggen. aug Anatomi: Bag på overkanten af skulderbladet i en lille kanal (incisura fornemmes en brændende eller skærende smerte i skulderen. Der kan. aug Smerterne kan skyldes overbelastninger i relation til ens arbejde eller mere leddet mellem kravebenet og den øvre del af skulderbladet).\nSmerten kan således trække op i nakken fra skulderbladet, eller modsat. Smerten kan trække ned i armen eller ned bag skulderbladet. Smerten kan også sidde. jun Har du smerter mellem skulderbladene? Læs her om smerter mellem skulderbladene, hvad du selv kan gøre og hvad vi kan hjælpe dig med. Jeg har i noget tid haft "ondt" i mit skulderblad når jeg har været ude og cykler. Det kommer efter ca. 2 timer, og i mit højre skulderblad. Nu har. Aarhus Osteopati og fysioterapi tilbyder effektiv specialist osteopat behandling. Vores osteopater og fysioterapeuter er eksperter i, at finde årsager til skader og smerter. Online booking. Find din autoriserede Osteopat D.O. Naturlig smertefritt liv Har du smerter i muskler eller ledd? Naprapater behandler blant annet akutt og kronisk nakke- og ryggproblemer, hodepine, musearm, smerter i hofter og mellom skulderblad, kneplager, isjias eller. Lytter skriver: Min datter på 13 år har lige fået konstateret Scoliose, ikke i faretruende grad, men nok til jeg bliver urolig. Vores kiropraktor og egen læge siger, .\nSkuldersmerter smerter ved skulderblad Basisoplysninger Definition1 Brud på kraveben, fractura clavicula. Som regel er frakturen opstået traumatisk, men kongenitte former sesInddeling (Allmans klassifikation) Midterste tredjedel af clavicula Laterale tredjedel.\nSmerter mellem eller under skulderbladene. Udstråling af smerter til overarme og hænder eller til nakke. Træthed, stivhed eller murren i ryggen. Smerter der. Mange henvender sig med smerter bag skulderbladet. Tit kan man mærke smertefulde muskelpunkter i området. Den hyppigste årsag til smerter er. Låsninger i midtryggen, også kendt som facetledssyndom, giver smerter mellem skulderbladene, som i visse tilfælde kan trække frem i brystet og give en trykken for brystet. Derfor mistolkes disse smerter ofte som hjerteproblemer, men behandlingen for facetledssyndrom er effektiv og ufarlig.\nBy KermitNovember 11, in Skader. Jeg har i noget smerter haft "ondt" i mit skulderblad når jeg har været ude og cykler. Ved kommer efter ca. Nu har jeg så haft det et par dage efter jeg har skulderblad på cyklen, og sidder og spænder. Smerter bag skulderblad\nSkulderen består af overarmsknoglen (humerus), skulderbladet (scapula) og kravebenet (clavicula). Skulderen er et såkaldt kugleled. I modsætning til hoften, .\nSmerter ved skulderblad noveller frække\nSmerter mellem skulderbladene smerter ved skulderblad\nSkulderblad, jeg er også en kujon. Opdager man skævheden af ryggen tidligt i opvæksten, er der mulighed for at bremse udviklingen, ved at man skulderblad nogen grad smerter få korrigeret skævheden af ryggen ved hjælp af korsetbehandling dag og nat, men er man udvokset, smerter det ikke. Det er det samme virus som ved skoldkopper.\nI tilfælde hvor smerterne ikke forsvinder gennem det normale behandlingsforløb, bruger man genoptræning som behandling. Forløbet varer 3 til 6 måneder, og kræver træning 3 gange om ugen, den ene gang kan være et hjemmeprogram. Forløbet består af individuel superviseret træning og træning på egen hånd Ved genoptræning vil der være fokus på følgende: Instruktion i et øvelsesprogram bruges efter eller sidst i et behandlingsforløb, hvor man gerne vil gøre en indsats for at forebygge fremtidige tilbagefald og gener gennem specifikke øvelser.\nlæg din penis i min vagina Smerter i skulderen, der ikke er opstået pludseligt, men er kommet over tid, kan skyldes en overbelastningsskade. Overbelastningsskader i skulderen kan have mange årsager. De kan stamme fra muskler, led, ledbånd m. Med tiden kan det give forandringer i musklerne degenerative forandringer , der hvor de hæfter på knoglerne — eller det kan give en irriteret slimsæk.\nHvis fx en muskel ikke arbejder som den skal, kommer skulderen til at mangle stabilitet i musklerne og også i samarbejdet imellem dem, og så er det, at smerter kan opstå.\nJeg har i noget tid haft "ondt" i mit skulderblad når jeg har været ude og cykler. Det kommer efter ca. 2 timer, og i mit højre skulderblad. Nu har. Smerter mellem eller under skulderbladene. Udstråling af smerter til overarme og hænder eller til nakke. Træthed, stivhed eller murren i ryggen. Smerter der.\nAlle de forskellige dele, som en skulder består af, kan give anledning til skuldersmerter enkeltvis - men ofte sker det i et samspil. Selv om bevægelse af vores skelet via vores muskler og sener er lidt mere komplekst end Pinnochios snoretræk, så er principperne overordnet det samme. De fleste, der oplever skuldersmerter, oplever dog en bedring inden for de første uger, men det er ikke usædvanligt at have gener i nogle måneder.\nSuper øvelse for smerte mellom skulderblad og nakke med foamroller\nSmerter ved skulderblad Behandlingen af smerter mellem skulderbladene består af flere indsatser. Hvad kan du selv gøre? Årsager til smerter i skulderen\nSmerter -og ondt i skulderen Link til site / blog :\nAbduktionsbandage med stor pude & få hold på holdning: Atrolyse i skulderen - åben eller artroskopisk: Bevæge- og venepumpeøvelser for skulder og fingre ved vinkelgips eller ekstern fiksation: Bevæge- . Brystryg og ribben. Smerter i brystryggen kan skyldes flere forskellige ting, men de mest almindelige er facetledssyndrom (hold i ryggen) og ribbenslåsninger. Man skal være opmærksom på at smerter i venstre side af brystet.\nPenomet er en ekstremt kraftfuld metode til at forstørre din penis hurtigt og også nemt. Ved at bruge vores revolutionerende og også enestående kompatible Gaiter system, kan du ændre stress indstillingen mellem indersiden og også ydre af cylinder forsyne dig med evnen til korrekt øge størrelsen af din medlem.\nFølge: Hjertekarsygdomme wiki » »\nTidligere: « « Over 18 år job\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Smerter ved skulderblad billedet.se


Den seneste tids skyderier og uroligheder i København går nu ud over sportsklubber på Nørrebro.\nFredag D. 25. AUGUST 2017 KL. 07:03\nArkivfoto. Fodboldklubben Nørrebro United valgte sidste fredag at flytte en turneringskamp fra hjemmebanen på Nørrebro til Østerbro.\n»Flere af spillerne og træneren var utrygge ved at skulle spille efter mørkets frembrud, og så lytter vi selvfølgelig,« siger formanden for Nørrebro United, Flemming Jensen, til DR P4 København.\n»Andre sportsklubber har været ude for de samme problemer. Der har det vist sig ved, at de unge ikke møder op til træning med begrundelsen, at de ikke tør gå til og fra Nørrebrohallen,« siger han til DR P4 København og tilføjer:\n»Jeg hører også fra en del forældre, som bor i det område, at de ikke tør lade deres børn gå ud om aftenen.«\n»Vi går ikke proaktivt ind og begynder at gå bandernes ærinde og flytter kampe, for så har hele befolkningen og fodbolden jo tabt,« siger han til DR P4 København.


5 trin der får din kræsne hund til at spise | Vuffeli hundeblog\n5 trin der får din kræsne hund til at spise\nHvis din hund er kræsen, skal du først og fremmest vide, at det ikke er et helbredsproblem, men et adfærdsproblem. Husk derfor, at hvis du har den mindste mistanke om, at din hund er syg, bør du straks tage kontakt til din dyrlæge.\nDer er heldigvis meget, som du kan gøre for at vende din hund af med dens kræsenhed. Blandt andet skal du sørge for, at det er dig, som kontrollerer din hunds måltider, og ikke mindst være bevidst om, at du ikke forkæler din hund med for mange godbidder under selve forløbet.\nSe med i den følgende video, hvor Vuffelis foderekspert Nanna giver gode råd til, hvordan du håndterer kræsenhed.\nEllers Vuffeli kommer her med en 5 trins guide, der får din kræsne hund til at spise.\n1. Modstå hundeøjnene\nTrin 1 er uden tvivl det vigtigste trin af de 5 – men samtidig også det sværeste. Du skal modstå din hunds store øjne, der tungt, og nærmest sørgmodigt, hviler på dig, imens du spiser din aftensmad. Særligt i den første periode, er det vigtigt, at du holder igen med godbidder og fodring med madrester.\nDet er der hovedsageligt to årsager til.\nFodring med godbidder og madrester er ofte den direkte årsag til, at kræsenhed opstår hos hunde, fordi de får smag for noget, der er er mere interessant end deres hundefoder – og ja, det er også helt forståeligt, da vores mad både dufter og smager af mere end hundens tørfoder.\nRester og lækkerier bliver ofte brugt af mange hundeejere, som en salgs kompensation for alt det tørfoder, som hunden ikke har spist i løbet af dagen – og ja, det er et mønster, din hund meget hurtigt regner ud.\nUden at man direkte har lagt mærke til det, så har hunden lært sin ejer, hvad den gider at spise, og hvad den ikke gider at spise. Med andre ord så har hunden lært sin ejer, at hvis den undlader at spise foderet i skålen, så får den lige præcis det, den gerne vil have.\nSå altså, kig den anden vej, og modstå hundeøjnene!\n2. Giv hunden mad efter, at du har spist\nFørst spiser du din aftensmad, og bagefter får din hund mad i skålen.\nGrunden til at dette skridt har stor betydning er, at det henvender sig direkte til hundens instinkter. Hunde er af natur et flokdyr, hvilket vil sige, at de trives med én leder.\nDet betyder dog også, at hvis den første udnævnte leder, det vil sige dig som hundejere, ikke lever op til sin rolle i flokken, tager hunden med glæde over og udnævner sig selv til leder.\nEn af de nemmeste måder at vippe denne magtbalance tilbage til din halvdel er ved at tage lederrollen under fodring. Betragt derfor dette trin som et gratis point til dig i den evige konkurrence om at blive leder af flokken.\nVis, at du er lederen ved at spise først.\n3. Lad hunden arbejde for føden\nTrin 3 handler om at give foderet værdi.\nJo mere hunden skal arbejde for føden, jo mere føler den, at foderet er noget, der er værd at spise og interessere sig for.\nNår det er madtid for hunden, vil det derfor være en god ide at sætte foderet foran din hund, og så få den til at sætte sig ned, så den forholder sig roligt, indtil skålen bliver fyldt op.\nEfter du har stillet skålen foran hunden, uanset om den spiser eller ej, så forlad derefter rummet stille og roligt, så den ikke føler sig overvåget eller presset.\nHvis hunden omvendt befinder sig i et andet rum, mens foderskålen bliver fyldt, og hunden har vished om, at foderet altid er til rådighed, så er chancen for, at den pludselig begynder at spise sit foder ikke særlig stor.\n4. Fjern madskålen efter 25 – 30 minutter\nMålet med trin 4 er at få hundens instinktive motivation, for at spise, tilbage.\nFra naturens side, har der altid været konkurrence omkring mad i en hundeflok. Det starter lige så snart hvalpen bliver født og instinktivt kæmper sig op til deres mor for dige. I naturen fortsætter dette hos voksne hunde, da føden aldrig står til rådighed 24 timer i døgnet – hvor madskålen hos familiehunden omvendt altid er fyldt og tilgængelig.\nDog kan dette aspekt overføres til familiehunden ved at hælde foder op i skålen, lade det stå i 25 – 30 minutter, og derefter fjerne skålen uanset, om der er blevet spist noget eller ej.\nPå den måde vil hunden langsomt forstå, at der kun er mad to til tre gange om gangen, og hvis den ønsker mad, så er det bare med at holde sig til.\nHusk på, at hunde kan gå meget længere end mennesker uden at spise, så der er derfor ingen grund til bekymring, hvis din hund ikke spiser i nogle dage.\nTrin 5 handler om tålmodighed.\nNu er der ikke andet tilbage end at have tålmodighed og vente på, at din hund skifter den uhensigtsmæssige vane ud.\nFor at overvinde din hunds kræsenhed, skal du altså være mere stædig end den.\nRepetér artiklens ovenstående trin, indtil din hund har forstået, hvornår den skal spise, og hvem der sætter agendaen, og husk at være konsekvent.\nKunne din hund tænke sig at prøve et hundefoder af høj kvalitet, som dertil også smager og dufter godt? Følg linket, indtast informationerne på din hund, og få en gratis prøvepakke!\nBirgitte Toft Christiansen siger:\nmarts 28, 2021 kl. 3:35 pm\nFuldstændig enig i de 5 punkter …. det er oftest en “et meter fejl”, når hunden er kræsen, d.v.s. en meter fra hunden og det er hundeejeren! Jolly spiser gladeligt sin Vuffeli mad hver aften, enten med det samme eller lidt senere på aftenen. Hun har ALDRIG fået “menneske-mad” og forventer derfor ikke at der kommer noget fra den front. Det er derfor af meget stor betydning, at man indlærer spisereglerne straks ved hvalpens indtog i huset, det virker!\nmarts 30, 2021 kl. 9:35 am\nTusind tak for din fine kommentar! Hvor er det dejligt at høre, at Jolly gladeligt spiser sit Vuffeli-foder! Det lyder også som om, at du har helt styr på hvordan man etablerer en god og stabil foderrutine 😊 Jeg er helt enig i din udtalelse om “et meter fejl”, det er meget vigtigt at man giver hunden plads og ro til at spise, så den ikke går hen og føler sig overvåget. Når det er sagt, så er alle hunde forskellige, og der findes også selskabsspisere, som gerne vil have sin ejer tæt på når de spiser.\nDu ønskes en rigtig god påske. 🐥


Fod og ankelsmerter | Kiropraktorerne Ringsted\nHerunder kan du læse lidt om nogle af de mest almindelige former for fod og ankelproblemer. Hvis du har spørgsmål, er du til enhver tid velkommen til at kontakte klinikken eller tale med din kiropraktor næste gang du er hos os.\nMange med smerter under hælen lider af det der populært kaldes en hælspore. Ved en hælspore har man smerter på stedet hvor en stor seneplade (fascia plantaris), som ligger under foden, hæfter på undersiden af hælknoglen.\nVed langvarige problemer kan der opstå det lille knoglefremspring, der har givet tilstanden sit navn. En sådant fremspring forsvinder ikke igen, og vil derfor altid kunne ses på et røntgenbillede. Man skal dog være opmærksom på at selve fremspringet ikke gør ondt. Det er den grundlæggende irritation, der giver smerten, og man vil have smerter i lang tid, inden selve hælsporen opstår.\nEn langt mere relevant undersøgelse end røntgen vil være en ultralydsskanning, der kan vise selve den irriterede seneplade. Man vil kunne se at senen er fortykket, mørk, uregelmæssig og infiltreret med nydannede blodkar, som et tegn på inflammation. Flere af klinikkens kiropraktorer er uddannet til at foretage en sådan skanning, og den kan derfor udføres uden ventetid.\nVed en hælspore har man smerter under hælen ved gang og måske også, når man står. Området kan være hævet og ømt ved berøring. Det er almindeligt at have mere ondt om morgenen, når man skal op og i gang, hvorefter smerterne bliver mindre eller forsvinder. Efterhånden som tilstanden forværres og bliver mere kronisk, kan der være smerter hele dagen, og evt. også når man holder sig i ro.\nProblemerne opstår ofte efter en periode, hvor man har gået meget; især hvis man har gået på et hårdt underlag og evt. i nye sko uden stødabsorption. Hos nogen starter smerterne efter, at man er landet hårdt på hælen efter et spring. Her kan der dog også være tale om en skade på selve hælpuden.\nFor at behandle en hælspore skal man bl.a. se på de grundlæggende årsager til problemet. Det kan derfor være nødvendigt at ændre på træning og andre dagligdags aktiviteter i en periode. Derudover er det vigtigt at sikre optimal bevægelighed i især fod og ankel, men også i knæ og hofte, og selve senepladen skal gøres så smidig og fleksibel som muligt.\nEn relativt almindelig skade på achillessenen er en ruptur af senen. En overrivning kan være hel eller delvis, og sker ofte i forbindelse med et kraftigt afsæt, eller når man lander fra et spring. De fleste vil opleve et kraftig jag og efterfølgende hævelse i området. Det vil gøre ondt at hæve sig op på tæerne, og ved fuld ruptur er det slet ikke mulig, da man helt mangler kraft. Det paradoksale er, at en fuld ruptur af en sene, i efterforløbet gør mindre ondt end en delvis ruptur, og man kan derfor forledes til at tro, at skaden ikke er så alvorlig.\nMange der får en ruptur af achillessenen har, eller har haft, en periode med smerter i senen pga. en tendinopati. Dette kan have gjort senen svag, hvorefter den nemmere sprænges. En helt sund sene kan dog også godt gå i stykker, hvis den udsættes for en tilstrækkelig stor belastning.\nEfter en fuld ruptur bliver mange stadig opereret, men de nyest kliniske vejledninger tilråder at man i stedet får en helt speciel stiv støvle på, hvorefter senen selv vokser sammen. Resultaterne er mindst lige så gode som efter en operation, men man skal have støvlen på så hurtigt som muligt. Både med og uden operation er det vigtigt med korrekte behandling og genoptræning. Dette sker efter de samme grundlæggende principper som ved en tendinopati, blot tilpasse disse til den aktuelle situation.\nBåde ved tendinopati og ruptur kan man med stor fordel foretage en ultralydsskanning for at klarlægge omfanget af skaden og dermed planlægge det optimale behandlingsforløb. En ultralydsskanning af seneskader anses af mange for at være overlegen i fht. en MR-skanning. Flere af klinikkens kiropraktorer er uddannet til at foretage en sådan skanning, og den kan derfor udføres uden ventetid.\nAchillessenen er den store sene, der dannes af lægmusklen og som hæfter bag på hælen. Problemer med achillessenen kan opdeles i to hovedgrupper: Achillessenebetændelse og hel/delvis overrivning. Der findes enkelte andre, men mere sjældne, årsager til smerter i achillessenen.\nBetegnelsen betændelse er egentlig forkert, idet det hentyder til en bakterieinfektion, og der er ikke involveret nogen bakterier ved en achillessenebetændelse. I stedet er der tale om en inflammationsreaktion som følge af overbelastningsrelaterede mikrorupturer i senevævet. Man bør derfor bruge det mere korrekte udtryk tendinopati, som henviser til en ikke nærmere defineret sygdomstilstand i senen.\nVed en achillessene tendinopati har man smerter og måske hævelse af achillessenen nær hæftet på hælen. Problemet opstår næsten altid som følge af en overbelastning, og ses primært indenfor sportsgrene, der involverer løb. Smerter i achillessenen kommer for det meste efter en periode med øget træningsintensitet, ændret underlag, andre sko m.m.\nSom ved de fleste andre tendinopatier vil mange opleve at smerterne forsvinder under træningen, hvorefter det er oplagt at konkludere at problemet bare skal trænes væk. Dette er dog forkert, og med tiden er der stor risiko for, at der udvikles konstante smerter under træningen, og efterhånden også smerter når man er i hvile. Sideløbende stiger risikoen for en overrivning af senen.\nFor at behandle en irriteret achillessene skal man bl.a. se på de grundlæggende årsager til problemet. Det kan derfor være nødvendigt at ændre på træningssammensætning og intensitet. Derudover er det vigtigt at sikre optimal bevægelighed i især fod og ankel, men også i knæ og hofte. Selve achillessenen og musklen den kommer fra, skal gøres så smidig og fleksibel som muligt, og strukturerne skal genoptrænes til optimal stabilitet og funktion.\nAt komme en achillessene tendinopati til livs kræver en indsats fra både kiropraktoren og patientens side. Det kan være en sejlivet tilstand, og et behandlingsforløb strækker sig normalt over en længere periode. Men det kan godt lade sig gøre, og des hurtigere man kommer under korrekt behandling, des hurtigere kan man komme i gang igen på normalt niveau.\nEn af de mest almindelige sportsskader er en ankelforstuvning, hvor anklen bliver vredet indad og ledbåndene på ydersiden af anklen beskadiges. I nogen tilfælde afrives et stykke af knoglen der hvor ledbåndene hæfter, eller der kan gå en flig af en fodrodsknogle. Ved mistanke om dette bør der foretages en røntgenundersøgelse eller en ultralydsskanning.\nUd over den umiddelbare vævsskade på ledbånd m.m. er det almindeligt at en eller flere af anklen og fodens knogler fastlåses, så der opstår nedsat bevægelighed i anklen. Dette er ofte en af hovedårsagerne til, at det kan tage meget lang tid at komme sig oven på en forstuvning. Bevægeligheden kan bedres vha. justeringer og mobiliseringer af de fastlåste knogler.\nDer kan også dannes arvæv som følge af forstrækningen. Arvæv er mindre fleksibelt og velordnet end det oprindelige væv og fungerer derfor ikke lige så godt . Dette giver stor risiko for vævsirritation. Dette kan bedres vha. bløddelsbehandling\nEn ankel forstuvning bør behandles så hurtigt som muligt, men selv hvis uheldet ligger meget langt tilbage i tiden er der gode chancer for at behandling kan hjælpe.\nMan kan også få ankelsmerter uden at være kommet til skade. Ofte er årsagerne til smerten dog de samme. Pga. overbelastning opstår der låsninger i fodens led og der kan opstå bløddelsirritationer. Behandlingen minder på mange måder om den manuelle behandling efter en akut skade.\nUd over hælspore er der mange andre muligheder for smerter i fødderne. Disse kan skyldes ting som låste og overbelastede led, irriterede senehæfter, anspændte muskler, afklemte nervegrene men også flere medicinske tilstande.\nKiropraktoren er uddannet til at differentiere mellem disse tilstande, og derefter tilrettelægge den korrekte behandling. Mange problemer bunder i fejlstillinger i især fod, ankel og tæer, men også i resten af benet. Aktiviteter på arbejde og i fritiden spiller ind og ligeledes, hvilket fodtøj man bruger.\nSom ved behandling af f.eks. hælspore vil der blive set på, hvordan foden belastes. Den manuelle behandling vil sigte efter optimal funktion og bevægelighed af alle involverede led, muskler og senevæv.


Betingelser for bestilling på MilaVue.com – Milavue.dk\nCreate account|Glemt password?\nMilavue.com er åben 24 timer i døgnet, og du kan derfor næsten altid handle.\nFor at handle på MilaVue.com skal du være fyldt 15 år og i besiddelse af gyldigt betalingskort, som vi accepterer. Hvis du endnu ikke er fyldt 15 år, kan du dog alligevel købe varer, hvis du har indhentet din værges accept eller i øvrigt har juridisk ret til at indgå købet.\nDu kan ændre indhold i indkøbskurven helt frem til, du bekræfter dit køb ved at trykke på knappen ”Til betaling”. Herefter går din ordre videre til MilaVue.com\nVi modtager følgende betalingskort: Dankort, Visa, Visa dankort, Visa elektron, Mastercard, Mastercard debit, JCB og American express\nNår du handler på nettet og hos MilaVue.com har du normalt 14 dages fortrydelsesret, hvor du kan meddele os, at du fortryder købet og derpå returnere varen til os.\n• MilaVue ApS\n• Holmetoften 13\n• 2970 Hørsholm\nDu skal selv betale udgifterne ved tilbagelevering af varen, når du fortryder dit køb og ønsker pengene retur. Hvis du derimod ønsker varen ombyttet, vil du modtage en returlabel af os, hvis du henvender dig på mail. Så slipper du for at betale returomkostningerne.\nDu kan reklamere ved at kontakte os via mail til Kontant@milavue.com\nFor at kunne handle på www.MilaVue.com skal du som minimum oplyse:\nSom kunde har du mulighed for indsigt i vores registrering af data om dig, og du kan gøre indsigelse mod en registrering i henhold til reglerne om dette i lov om behandling af personoplysninger og henvendelse i forbindelse hermed rettes til MilaVue.com via e-mail Kundeservice@Milavue.com\nVed at benytte www.MilaVue.com accepterer du, at vi bruger cookies. En cookie er en lille datafil, som vi lægger på din computer for at kunne holde styr på, hvad der sker under dit besøg og for at kunne genkende computeren. En cookie er ikke et program og indeholder ikke virus.\nKøb af varer på www.MilaVue.com er undergivet dansk ret. Enhver tvist afgøres af de ordinære danske domstole.\nMilaVue Group ApS\nCVR. 40 36 22 90\nTilmeld dig idag og få besked når vi får nye spændende varer!\n2017 © MilaVue.com. Alle rettigheder forbeholdes.


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Christina Boutrup: Den røde løber\nForside » Politik & debat, Samfund\nChristina Boutrup: Den røde løber\nSkrevet af Andreas Krog den 15. oktober 2015 – 11:13Ingen kommentarer\nKinakenderen Christina Boutrup skrev tidligere i år denne bog, som gør en klogere på hvad det er Kina har gang i, når det kommer til at købe op over hele verden. Og når det kommer til at udnytte de 1,3 mia. kineseres købekraft og bruge de store statsejede og -kontrollerede virksomheder offensivt på verdensscenen.\nBoutrup skal roses for at sætte kritisk lys på Kina og den kinesiske fremmarch. Ikke bare i hjemlandet, i Asien og i Afrika. Men også i Europa. En fremmarch, som er massiv og nationalistisk. Men også en fremmarch, som mange i Europa bevidst eller ubevidst undervurderer og lukker øjnene for. Boutrup forsøger i stedet at åbne vores øjne for det. Det sker blandt andet ved hjælp af konkrete eksempler. For eksempel om Kinas jerngreb om store dele af den italienske tøjindustri og om Huawei’s køb af TDC’s danske mobilnet og de udfordringer det medfører.\nBogen er bygget op omkring en lang række meget konkrete eksempler og besøg hos alt lige fra en dansk småkagefabrik til en kinesisk topdesigner og mangemillionær. Det giver en god dynamik og gør bogen læsværdig, at vi er med derude hvor det sker. At der ikke er tale om en tør handelshøjskole-agtig bog, der primært tager udgangspunkt i skriftlige kilder.\n”Den røde løber” er en af de alt for få øjenåbnere, som er nødvendige for at vække den vestlige verdens naive tornerose-søvn og naivitet overfor Kinas hensigter.\nChristina Boutrup: Den røde løber. Gyldendal Business, 2015. 257 sider.


Danske Kommuner - Byggebudgetter billigere end beregnet\n03.10.2011 kl. 10.34\nByggebudgetter billigere end beregnet\nRødovre Kommune kan lægge 182.000 kroner tilbage i kassen efter byggerier for 76 millioner\nDet kan være svært at holde budgettet, når der bygges for store millionbeløb. Det har både private og offentlige bygherrer måttet konstatere et utal af gange, men i Rødovre Kommune har man formået at få pengene til at slå til.\nKommunen har netop godkendt regnskaberne for fire byggeprojekter til en samlet pris af 76 millioner kroner. Slutresultatet viser, at kommunen har brugt 182.000 kroner mindre end afsat.\nBorgmester Erik Nielsen (S) glæder sig over resultatet.\n- Vi har lige indgået et stramt budgetforlig, og vi har et skarpt fokus på, at alle budgetter holdes, så økonomien hænger sammen. Derfor er det selvfølgelig en stor tilfredsstillelse, at så store og vigtige projekter for Rødovre, ligefrem ender med, at vi kan lægge et mindre beløb i kassen.\nKommunen har bygget en ny håndboldhal, en tilbygning til Islev Skole, en gymnastiksal ved Rødovre Skole samt skøjte- og tennishal. Kun det sidstnævnte projekt overskred budgettet, mens de resterende byggerier var billigere end planlagt.\nSvar på dette indlæg: Byggebudgetter billigere end beregnet Felter med * skal udfyldes


Svedende mens du sover, vær forsigtig med hyperhidrose\n, Jakarta – Et af symptomerne på hyperhidrose er, at kroppen sveder for meget, også mens du sover. Denne tilstand får en person til altid at svede uden nogen åbenbar grund. Mennesker med hyperhidrose kan svede, selvom de ikke er i varme temperaturer, ikke er aktive i solen eller ikke træner. Normalt fortsætter sveden, der kommer ud, med at dryppe ned til vådt tøj, ja endda dryppe ned på hænderne.\nGrundlæggende er hyperhidrose opdelt i to typer afhængigt af årsagen. Den første type hyperhidrose er primær hyperhidrose, hvor årsagen generelt er ukendt. Alligevel er denne type hyperhidrose ofte forbundet med tilstande i det sympatiske nervesystem og genetiske faktorer. Der er også sekundær hyperhidrose, hvor årsagen til denne tilstand generelt kan identificeres.\nSekundær hyperhidrose opstår normalt på grund af bivirkninger af medicin, infektioner, blodcellesygdomme, graviditet, overgangsalder og visse sundhedsmæssige forhold, såsom mennesker med Parkinsons. Selvom det faktisk ikke er en alvorlig tilstand, kan overdreven svedtendens forstyrre livskvaliteten for mennesker, der oplever det.\nDenne tilstand kan få en person til at opleve følelser af skam, stress, angst og endda depression. Sveden, der opstår om natten, kan også forstyrre søvnkvaliteten hos den syge.\nLæs også: 5 grunde til, at nogen sveder let\nGenkendelse af symptomerne på hyperhidrose\nEt af de typiske symptomer på hyperhidrose er overdreven svedtendens. Normalt sveder en person, når han træner, er i et miljø, der har varme temperaturer eller er under stress. Men i tilfælde af hyperhidrose kan den syge fortsætte med at svede, selv når han ikke laver noget, herunder sover om natten.\nSelvom der er minimale skadelige virkninger, bør hyperhidrose ikke tages let på. Nogle gange kan overdreven svedtendens også være et tegn på en mere alvorlig sygdom.\nIsær hvis overdreven svedtendens er ledsaget af flere symptomer, såsom feber eller en stigning i kropstemperaturen til over 40 grader Celsius, uudholdelig hovedpine, smerter omkring brystet, kvalme og kulderystelser. Hvis det sker, skal du straks kontakte en læge for at få lægehjælp og undgå ting, der ikke er ønskværdige.\nLæs også: Hvad forårsager overdreven sved i ansigtet?\nSelvom ikke al hyperhidrose er relateret til generelle sundhedsproblemer, kan det stadig påvirke en persons psykologiske tilstand. For meget og hyppig sveden kan få en person til at "låse sig" og holde sig væk fra omgivelserne, fordi de skal bruge meget tid på at håndtere svedproblemer, og undgå fysisk kontakt, fordi de er opmærksomme på situationen.\nDette kan også få selvtilliden til at falde og føre til depression. På et mere alvorligt plan kan overdreven svedtendens også udløse dårlig kropslugt og få den ramte til at føle sig flov og have svært ved at interagere med det omgivende miljø.\nLæs også: Lev komfortabelt med hyperhidrose\nI nogle tilfælde bliver hyperhidrose en tilstand, der kan føre til problemer, hvis den ignoreres. Denne tilstand kan udløse en infektion, for når en person sveder meget, vil risikoen for, at bakterier og bakterier formerer sig, være endnu større.\nHvis du er i tvivl og har brug for ekspertrådgivning, så prøv at formidle klagerne og de tidlige symptomer på hyperhidrose til lægen på ansøgningen . Det er nemmere at kontakte lægen via Video/taleopkald og chat . Få anbefalinger til køb af medicin og tips til at bevare sundheden. Kom nu, Hent nu i App Store og Google Play!


Har hestene bedre hørelse end mennesker og hunde? Hvordan hører hestene i forhold til os? Og hvad er ørernes funktion ud over at skulle opfange lyd? Sammen med to amerikanske professorer har FEI undersøgt vigtigheden af hestens hørelse, og hvordan den kommunikerer med sine ører. Her får du de ti vigtigste konklusioner.\n1. Hestens hørelse ligner menneskets\nHeste kan høre lyde over et bredere spektrum af frekvenser end mennesket, også selvom det er nogenlunde de samme decibelniveauer, de reagere på. Mennesker med en god hørelse opfanger lyde i et frekvensområde, der er mellem 20 og 20.000 Hertz. Frekvensintervallerne for hestens hørelse ligger på mellem 55 og 33.500 Hertz, og de er mest følsomme over for lyde, der ligger mellem 1.000 og 16.000 Hertz. Og det passer jo egentlig meget godt, for de fleste, der arbejder med heste, ved, at de ofte kan være opmærksomme på noget, som vi andre slet ikke kan høre. Til sammenligning kan hunde høre frekvenser op til 45.000 Hertz og muligvis højere.\nHestes hørelse er magen til andre pattedyrs. Det betyder, at det er dyr, som laver de fleste af de lyde, som hesten kan høre – og det giver den mulighed for at opdage dem. Når hesten har opdaget et dyr med sin hørelse, kan den begynde at undersøge det visuelt for at afgøre, om det er farligt eller ej. Det er dog ikke noget, heste gør ligeså meget brug af, som deres syn alene. Det skyldes primært, at hestes syn er så godt, at de kan se hele vejen rundt om sig selv. De er altså ikke alene afhængige af deres hørelse, men har også synet at gøre brug af til at opdage fjender.\nSom byttedyr foretrækker heste at bevæge sig i flokke, og de kommunikerer snarere gennem deres kropssprog end gennem vokalisering og lyd. De er afhængige af deres krop, fordi de bruger den til at udtrykke sig over for hinanden, blandt andet ved hjælp af vinklen på ørerne, slåen og puffen med hovedet, sparken med benene mv.\nMen udover kropssproget bruger heste selvfølgelig også hørelsen til at kunne opfange eventuelle ændringer i deres miljø. Eksempelvis kan heste i en stald ikke altid se hinanden, men de kan som minimum høre hinanden. Forestil dig blot den beroligende lyd af hø, der tygges, eller lyden af en prusten i naboboksen. På den måde beroliger hestene hinanden auditivt.\nSom alle pattedyr er hestens ører formet til at kunne opfange, lokalisere og forstærke lyde – og alligevel er hestens ører anderledes. På grund af muskulaturen omkring ørerne kan de rotere 180 grader uafhængigt af hinanden, og derved kan hesten lokalisere en lyd uden at dreje hovedet. Fordi hestens hørelse ikke er nær så god som andre dyrs, hjælper ørernes rotation den til at opfange lydene. Det er med al sandsynlighed også grunden til, at heste løfter deres hoveder og roterer deres ører rundt, når de hører en pludselig lyd; de forsøger at lokalisere den.\nHestes ører er som nævnt primært skabt til at høre, men de bruger dem også til at udtrykke sig og kommunikere. Når en hest ligger sine ører tilbage, betyder det normalt, at den er vred, føler sig truet eller forsøger at advare en anden hest. Hvis ørerne peger fremad, betyder det derimod – og som du helt sikkert ved – at den er opmærksom, og at den lytter. Hvis ørerne tippes helt fremad, og hesten åbner sine næsebor op, betyder det enten, at den er meget opmærksom eller måske bange, eller at den er nysgerrig eller virkelig interesseret i noget.\nEn hest, der er meget opmærksom på noget, den finder truende har ørerne så langt fremme, de overhovedet kan komme, og næseborerne spilet helt ud. Den har skærpet sine sanser 100% mod genstanden.\nEn nysgerrig hest har som regel ørerne fremme (men ikke helt udstrakte) og næseborerne godt åbne, fordi den også forsøger at bruge sin lugtesans til at opfange det indtryk, den er interesseret i.\n6. Problemer med hørelsen kan påvirke adfærden\nHeste med dårlig hørelse kan udvise adfærdsændringer. For eksempel kan de have svært ved at reagere på de andre hestes lyde, eller måske være mere nervøse end normalt. I mange tilfælde bliver høretab hos heste ikke opdaget, da de er gode til at kommunikere på andre måder.\n7. Heste mister ikke hørelsen ligesom mennesker\nHøretab relateret til aldring lader ikke til at være lige så udbredt blandt heste, som det er hos mennesker. En undersøgelse lavet på unge og ældre heste viser, at der ikke er nogen forskel på deres hørelsesbestemte reaktioner. Det er blevet undersøgt på en gruppe med henholdsvis 20-31-årige heste sammenlignet med en gruppe yngre heste på under syv år. Noget kan derfor tyde på, at det er miljøet, herunder diverse støjfaktorer og giftstoffer, der påvirker menneskets hørelse dårligt. Heste er ofte ikke ligeså udsat for disse miljøfaktorer som mennesker, og derfor mister de ikke hørelsen lige så hurtigt.\n8. Høretab kan skyldes flere faktorer\nForuden høretab, der skyldes alder, kan også andre faktorer påvirke hestens hørelse. Heste kan være medfødt døve, de kan have haft øreinfektioner eller sågar hjernesygdomme eller traumer, som kan være årsag til et høretab.\n9. Høretab behøver ikke at være et stort problem\nHvis en hest lider af høretab, behøver det ikke være et problem for hesten selv – så længe man som ejer er bevidst om problemet. Hesten er muligvis ikke i stand til at opfatte lydlige kommandoer, men den vil stadig reagere som alle andre heste under træning. Det er dog vigtigt, at man er opmærksom på at forstå hestens kommunikationsbehov og herigennem finde ud af, hvordan man effektivt kan kommunikere med den. Det kan for eksempel gøres gennem fysiske, kropssproglige signaler, som jo egentlig er det sprog, enhver hest forstår allerbedst.\n10. Har hestens hørelse været igennem en evolution?\nHar hestens hørelse mon udviklet sig og tilpasset sig gennem årene? Ifølge professorerne kan man kun gisne om det. Fordi hestene oprindeligt var mindre dyr, kunne de også høre højere frekvenser end de kan nu, hvor de har udviklet sig og er blevet større dyr. Derfor er det svært at sammenligne. Dog er der ingen tvivl om, at hestens hørelse i en eller anden forstand har udviklet sig, siden dens forfædre levede for mange millioner år siden.\nUnikke læsere: 1.620\nAdfærd Laura Sofie Krebs - 27. april 2022\nVi kender alle til skrækhistorier, når det kommer til at integrere en ny hest i flokken. Mange har stået...\nSådan bruger du shaping til at få succes i træningen\nAdfærd Bettina Hvidemose Riisberg - 22. marts 2022\nNår vi træner og interagerer med vores heste, er vi som regel i gang med noget, hvor vi opbygger...\nHvorfor gider min hest mig ikke?\nAdfærd Camilla Jacobs - 16. marts 2022\nDen der oplevelse med hesten, der pludseligt ikke viser interesse for en – eller ligefrem har en afvisende adfærd...\nHvordan opdrager man bedst sin hest?\nAdfærd Laura Sofie Krebs - 27. februar 2022\nVi gør alt for vores dyrebare heste. Vi møder troligt op i stalden hver dag og passer og plejer...


Putin er ingen Stalin | Information\nNu er den gal igen i Rusland. Der er meget galt, men jeg tror, jeg kan forsikre om, at det ikke er Putin, der har givet valgstederne besked på at fuske med resultaterne. Lige så lidt, som det er ham, der giver ordre til at henrette journalister og andre. Hvorfor skulle han dog det? Han sidder ganske solidt på magten, og så ville det i øvrigt i den grad være ude af trit med hans stil og hans inderlige og — tror jeg — oprigtige ønske om at gøre »Rusland til et moderne stat«.\nUnder den sidste ’rigtige zar’ — Nikolaj II — var der en engelsk politiker, der under et besøg i Rusland i en samtale med en russisk embedsmand lod en bemærkning falde om, at han ikke kunne forstå, hvorfor zaren var så uvillig til at imødekomme det liberale borgerskabs ønske om en forfatning. Denne svarede, at det ville man også gerne, men problemet var, at Rusland ikke var England. Med dette mente han, at man ikke bare sådan lige i en håndevending kunne omstille et århundreder gammelt autoritært system til et demokratisk. Magten i Rusland byggede i alt for høj grad på massernes frygt for Gud, zaren, godsejeren og politiet til, at den med et pennestrøg kunne fjernes. I en vis forstand kan man sige, at denne opfattelse blev bekræftet af den liberale, provisoriske regering, der var et produkt af Februarrevolutionen i 1917 og navnlig af dens nederlag til bolsjevikkerne.\nRusland var, da Sovjetunionen faldt sammen indadtil i 1991, endnu mere ’førmoderne’, end det havde været under Nikolaj II. Ganske vist var der kommet storbyer, industri, landeveje, biler og atomraketter til, men såvel det økonomiske som især det politiske system kunne bedst betegnes som en specielt moderne og ondskabsfuld udgave af et feudalt system. Det lod sig heller ikke omstille fra den ene dag til den anden. Jeltsyn gjorde et mere eller mindre halvhjertet forsøg i halvfemserne. Han havde blandt andet en finansminister, der udtalte, at det gode ved kapitalismen var, at den ikke skulle bygges, men byggede sig selv. Altså fjernede magten angsten fra samfundet og lod ellers stort set stå til.\nDet var naturligvis godt, at angsten forsvandt, men det var ærgerligt, omend forventeligt, at der ikke kom noget velfungerende system ud af det. Rusland blev efter alt at dømme reddet på målstregen af en statsmand af den russiske type — det var Putin — for hvem det, godt hjulpet af oliepriserne, er lykkedes ikke bare at holde sammen på staten, men også at blive den mest populære politiker i Rusland nogensinde. Hans mål var at skabe vækst og at få Rusland integreret i verdensøkonomien. Det er langt hen ad vejen lykkes, og det er han blevet belønnet for med folkelig opbakning.\nNår det har knebet på det seneste — Putins parti fik kun omkring halvdelen af pladserne ved det seneste parlamentsvalg først i december — kan man sige, at det er fordi, han har sejret ad helvede til. Middelklassen, der udgør omkring en tredjedel af befolkningen, og som er den største, Rusland nogensinde har haft, var den, der gik på gaderne efter valget. Her har man nu fået tid til andet og mere end at tænke på dagen og vejen og på at tjene penge. Middelklassen er igen blevet politisk og er begyndt at stille krav.\nIkke fordi, man er utilfreds med det, man har opnået, men fordi folk ikke længere vil finde sig i den politiske kultur, der muliggør, at præsidenten og premierministeren endnu engang bytter stole. Det er simpelthen for pinligt. Dertil kommer naturligvis, og det er sikkert lige så alvorligt, at væksten, der har været høj de seneste ti år, er begyndt at tage af, og det rammer dele af middelklassen.\nPutin burde komme disse kræfter i møde, for de er konstruktive og moderate.\nProblemet er, at de langtfra er alene. På sidelinjen står nationalbolsjevikker og andre vrede mænd, der vil Putin, kapitalismen og demokratiet til livs.\nDer er næppe tvivl om, at vi bliver nødt til i endnu en årrække at leve med, at Rusland ikke er et demokrati i vestlig forstand. Skal vi få det bedste ud af det, kan det ikke nytte noget, at vi hele tiden peger fingre og råber ’Stalin’. Det er hamrende meningsløst og fornærmende at sammenligne Putin og Stalin, og det kan kun bruges til at skubbe russerne fra os. I stedet skulle vi gå i dialog, forsøge at se landets kolossale problemer indefra og give en hånd med, hvor vi kan. Det vil sige, så længe Rusland endnu er på vej væk fra fortidens totalitære stat, og det mener jeg — alt andet lige — at det er.\nErik Kulavig er lektor, Lic.phil., ved Center for Koldkrigsstudier, Syddansk Universitet.\n21. december, 2011 - 00:53\nSætningen: ”I stedet skulle vi gå i dialog, forsøge at se landets kolossale problemer indefra og give en hånd med, hvor vi kan.” er jeg fult ud enig i, men resten er en bunke ideologisk sludder. Erik Kulavig klammer sig, som mange gamle sovjetologer, til påstanden om at Sovjetunionen var en totalitær stat. Og fordi han i dette sit udgangspunkt i synet på Sovjetunionen tager grueligt fejl – reproducere fejlslutningerne sig selv gennem alt hvad han siger og mener om denne sag. Hverken zarens Russiske imperium, Sovjetunionen, eller det postsovjetiske samfund er eller var totalitært. Værdimod har Rusland altid haft en svag stat, med alt hvad der hører til af skygge økonomi (blat), embedsmandsvælde (og før det adelsvælde), og andre alternative former for fordeling af magt og penge, samt opsplitning af beslutningsprocesserne.\nOg hvorfor i himmelens navn skulle den provisoriske regerings nederlag til bolsjevikkerne, bekrafte selvherskerens (Zaren) barnlige betragtninger, over noget som denne idiot aldrig fattede – nemlig POLITIK? Den provisoriske regerings nederlæg skyldes, at den forrådte revolutionen, og så den kendsgerning, at den fra de revolutionæres synspunkt var illegitim. Ligesom bolsjevikkernes strategiske overlegenhed absolut var med til at afgøre udfaldet.\nOg så lige en ting til, Erik Kulavig ved da udmærkede godt, at den populæreste politikere nogensinde, i Rusland er Stalin og ikke Putin! Det er kun nogle få år siden, at over 2 millioner læsere af Pravda kårede Stalin til, den næst populæreste historiske person nogensinde (Nummer 1. var så vidt jeg husker Vladimir Vysotskij).\nHvad er det for en angst, som Jeltsin og hans medsammensvorne fjernede fra samfundet? Var det ikke lige omvendt? Angsten og døden fulgte med opløsningen af Sovjetunionen, noget som Putin om nogen har erkendt! (mærkeligt som folk kunne more sig i angsten og ondskabens imperium. Se: http://www.youtube.com/watch?v=rfEr8MLwH2U&feature=share ). Den økonomiske og sociale katastrofe som opløsningen af Sovjetunionen skabte, accelerere stædig, især på landet og i Sibirien. Derfor stemte befolkningerne i Sibirien overvejende kommunistisk ved valget. Nej Erik Kulavig angsten er kapitalismens trofaste følgesvend – eller spørg de 5. millioner mennesker der blev evakuerede fra de nedlagte byer og statsbrug i Sibirien, hvad angst er. Eller endnu bedre spørg de som blev til bage i spøgelses byerne.\n21. december, 2011 - 04:54\nmon ikke der er langt mere end kun håb, for de mange forenede land og byarbejdere på jordkloden.\n21. december, 2011 - 09:44\nGod kommentar af Claus Oreskov. Og hvis han virkelig har ret i at 2 millioner Pravda læsere kårede Stalin til nummer 1 og Vysotskij til nummer 2, så er der rigtigt meget at læse om den russiske folkesjæl ud af den fordeling - forskellen på de to har nærmest fantasiske dimensioner, men måske er det netop i dét spændingsfelt at Rusland skal studeres?\n21. december, 2011 - 10:00\nByerne i Sibirien blev skabt på et kunstigt grundlag, ingen havde lyst til at bo der hvis ikke staten havde postet enorme summer i dem.\nOg du glemmer vist også lige på hvems bekostning disse byer blev etableret...- Det var moderne slaveri, bare med systemkritikere,troende, jøder, baltere, tjetjenere og kriminelle der døde i hundredetusindvis for at skabe byer og jernbane i dise områder....\n21. december, 2011 - 11:27\n@Esben Ridder. Det var en dame, på alderdomshjemmet i Murmansk, der viste mig artiklen i Pravda. Som sagt husker jeg ikke præcis, om det var Vysotskij der var nr 1. men jeg er næsten sikker. Om ikke andet er jeg sikker på, at det var en digter eller trubadur. Zar Nikolaj den 2 (blodige Nikolaj) lå også pænt i top ti. Lenin lå ledt længere nede på top 20. Jeltsin og Putin var ikke lige til at få øje på – de må have figurerede langt nede på listen. Grunden til at jeg var på besøg hos omtalte dame var netop Stalin. I nord Rusland vrimler det med norske missionsfolk. Nogle af disse var på besøg på alderdomshjemmet, for at ”redde” de gamle over i den rette tro. Stor var deres bestyrtelse da de hos 2. af beboerende så store billeder af Stalin på vægen. Jeg fik historien af en bekendt og min nysgerrighed blev vagt. Den omtalte dame havde hele sit liv været politisk aktiv og hun var det endnu. Nogle måneder senere mødte jeg hende til en første maj parade. Hun havde et stort skilt med, hvor der var en tegning af den russiske bjørn der giver Putin et spark i røven (ærgerligt man ikke kan plasere billeder her – jeg har nemlig flere billeder af damen også fra 1. maj). Den anden beundre af Stalin på alderdomshjemmet var også en dame. Hun var vanvittig spændende. Hendes far var først general i den hvide hær, og senere general i den røde hær. Som ung pige mødte hun Stalin og spiste frokost med ham – ligesom hun havde gemt en del breve fra hans hånd. Livet i Sovjetunionen var ikke så ensdigt og gennemskueligt som historikere af Erik Kulavig´s støbning vil have os til at tro. Også her var menneskene sammensatte og meget forskellige.\n21. december, 2011 - 11:37\nTak for dagens grin\nCitat "Hverken zarens Russiske imperium, Sovjetunionen, eller det postsovjetiske samfund er eller var totalitært."\n21. december, 2011 - 12:43\n@ Stig Rasmussen. Du forenkler altså historiske og sociale processer til det ukendelige. Erobringen og koloniseringen af Sibirien har pågået i over 400 år og denne proces er ikke forgået ensartet eller gennem tvang alene som du postulere. I Zarens rige såvel som i Sovjetunionen fik folk der blev ansat i det fjerne Sibirien, visse privilegier og forskellige sociale fordele (Det samme fik folk som bosatte sig i nord- Sverige og Finmarken i Norge, helt frem til forrige århundrede). Straffefanger blev også sendt til Sibirien, og nogle valgte at blive boende efter endt straf. Igen er forholdene ikke entydige. At være straffefange i Sibirien (både i Zar og Sovjet tiden) kunne være mange ting. Nogle var vitterligt spæret inde under grumme forhold, særlig modbydelige var Zarens fængsler. Se f.eks. Fjodor Dostojevskij´s biografiske roman ”Minder fra Dødens Hus” eller George Kennan: ”Sibirien”. Men der var mange forskellige slags fanger. Nogle levede og arbejde blandt lokalbefolkningen( Lenin f.eks.). I amerikaneren John Scott´s bog ”Bag Ural” få man et godt indtryk af denne type fanger, der arbejder og bor sammen med de almindelige arbejdere. Mange kom til Sibirien, og arbejde på at skabe fremtidens samfund her, og de var både stolte og glæde for at bo der. Se også: Stephen Kotkin: ”Magnetic Mountain – Stalinism as a Civlization”. Gennem årende blev disse familier jo fastboende og betragtede sig selv som sibiriske. I Nikita Mikhalkov´s film ” Sibiriada” få man et ganske godt billede af disse familiers liv i Sibirien. Når folk flygtede fra Sibirien, efter Sovjetunionens opløsning, var det fordi alle samfunds instruktionerne blev opløst på et splitsekund, og derefter var alt kaos. Det siger sig selv at det var de ressourcestærke, der forlod landsbyerne og landdistrikterne først. Tilbage er børn og gamle, uden læger eller funktionelle sygehuse, uden muligheder for at forsørge sig selv. Besynderligt nok har denne del af historien aldrig interesserede danske historikker. Dertil er de alt for ophængt på idelogiske dagsordner som blinder og gør dum. Sjovt nok at du omtaler jøder som kom til Sibirien, for også denne fortælling er ikke bare sort hvid. De fleste jøder der kom til den jødisk autonome republik Birobidzhan var vildt begejstret og grebet af pioner ånden. Jøder der under zaren ikke måtte eje jord eller udføre landbrugsarbejde, blev nu produktive landarbejder. Derfor siger vi: ” L'CHAYIM, COMRADE STALIN!” (Skål kammerat Stalin): http://www.rottentomatoes.com/m/lchayim_comrade_stalin/\n21. december, 2011 - 13:05\n@Niklas Monrad. Go du kan grine af din egen uvidenhed – i dagens verden er der ikke mange seriøse historiker, der arbejder med, en totalitært model, omkring spørgsmål vedrørende Sovjetunionen. Allerede Steghen F. Cohen peger på manglerne i denne model, og ligeledes påviste Moshe Lewin og hans elever det utilstrækkelige i denne model. Du skal huske på at den totalitære samfunds model blev udarbejdet til, at forstå Mussolinis Italien, et helt anden politisk og økonomisk slags samfund end Sovjetunionen. Historikere der bruger, totalitær modellen, på sovjetiske anliggender, har som regel en skjult dagsorden. De er ikke interesserede i at afdække virkelige historiske hændelser, i al deres selvmodsigelse og kompleksitet.\n21. december, 2011 - 13:31\n@Niklas Monrad. Kun gennem en forståelse af at Sovjetunionen var en svag stat (ligesom zarens Rusland – hvor adelsmændenes tyveri fra staten var almindelig kendt), kan man forstå mange ellers uforklarlige sociale, politiske og økonomiske fænomener i der sovjetiske samfund. Hvorfor var tyveri fra fabrikker og statsbrug så udbredt og nærmest institutionaliserede? Hvorfor fandtes der en alternativ økonomi som den officielle økonomi endda var afhængig af? Hvorfor fandtes der grupper at befolkninger som unddrog sig kollektiviseringen og levede udenfor samfundet hele sovjet perioden? I et totalitært styre var den slags ikke forekommet – tænk ledt over det!\n21. december, 2011 - 14:36\nNår jeg kan anbefale artiklen skyldes det, at det er en af de første artikler, der forsøger at forstå Rusland.\nVi har tilværelsen som tydning eller fortolkning og aldrig som en ren tavle. Fortolkeren møder op med en forforståelse, som han møder empirien med. Hans forforståelse afhænger af hans kultur, historiske sammenhæng og hans livserfaring m.m.. Per Dalgård, Anna Libak og andre møder op uden at tage hensyn til deres forforståelse, derfor får vi deres (for)domme om demokrati. De er naturligvis altid forudsigelige og kedelige, for man kender disse domme på forhånd. Det samme gælder kommentarerne fra Stig Rasmussen og Niklas Monrad. Jeg kender deres syn på demokrati, men jeg vil gerne vide noget om Rusland og forstå hvad der sker. Erik Kulavig forsøger at bringe den nuværende situation ind i en kontekst. Det er nyt og forfriskende, hvilket også gælder Claus Oreskovs kommentarer.\n21. december, 2011 - 15:15\nDet meste af Erik Kulavigs indlæg forekommer mig desværre at være en fejlfortolkning af udviklingen i Rusland.\nVladimir Putin har ikke sejret; han har fejlet. Putins mål har ikke været at skabe en middelklasse i Rusland, men at sikre staten mod indre og ydre fjender. Hvad Putin ikke har forstået er, at de ydre fjender ikke er særligt interesserede i Rusland længere, mens de indre fjender ikke kan besejres fra Kreml.\nPutin har næppe givet ordre til valgfusk, men han har før vist, at provinsledere, der ikke skaffer stemmer, bliver fjernet. Putin har næppe givet ordre til mord på journalister, men han har gentagne gange vist manglende interesse i at skabe et retssamfund, der kan beskytte journalisters og andres ret til fri tale. Delvist på grund af disse forsømmelser er Putin nu langt fra sikret magten det næste tiår. De, der kan vælte ham, vil komme inde fra de hidtil priviligerede kredse og ikke fra gaden. For Putin viser stadigt mere tydeligt, at han ingen plan har for at sikre russisk økonomisk vækst og social stabilitet.\nDet er svært for mig at se, på hvilken måde Putin “reddede” Rusland, da han afløste Boris Jeltsin. Putin startede med en krig i Tjetjenien, der stadigt har eftervirkninger i alle Ruslands Kaukasus-provinser. Selve Tjetjenien har måske nok set et fald i voldelige handlinger (under en lokal leder der, efter en del at dømme, er ansvarlig for et utal af brud på menneskerettigheder i og udenfor Tjetjenien), men Dagestan, Ingusjetien mv. er mere ustabile provinser nu, end de var under Jeltsin. Den økonomiske fremgang, Putins Rusland har haft, skyldes i allerhøjeste grad stigende energipriser på verdensmarkedet. Og hvis olieprisen ikke holder sig på minimum 100 dollar/tønde, holder Ruslands økonomi ikke længere. Den “folkelige opbakning,” som Putin måske har haft, har ofte været tvilvsom givet upålidelige russiske meningsmålinger; og “opbakningen” synes uanset hvad at være klart for nedadgående.\nTil dels er det repræsentanter for en russisk middelklasse, der nu protesterer mod Putin. Men langt fra alle protestanterne er “konstruktive og moderate.” Aleksej Navalny, for mange lederen af demonstraterne, har fornyligt allieret sig med problematiske nationalistiske kræfter; af typen, der gerne giver kaukasere skylden for det meste og som så billigende på de voldelige optøjer i centrum af Moskva for et år siden. Blandt andre demonstrant-ledere finder man Eduard Limonov, der har et, skal vi sige, interessant forhold til politisk vold. Naturligvis er mange demonstranter fredelige borgere med meget rimelige krav i forhold til styret. Men lige som Putin ikke er nogen Stalin (en meningsløs sammenligning de to tidsaldre og meget andet taget i betragtning), er demonstranterne heller ikke alle sammen demokratiske engle.\nHvad det er for en dialog, Erik Kulavig ønsker, ved jeg ikke efter at have læst hans kommentar. Naturligvis kan vi ignorere de overgreb på menneskerettigheder, som det russiske styre accepterer/tillader, men hvordan i alverden vil det hjælpe Vesten eller Rusland? “Forsøge at se landets problemer indefra” lyder i princippet som en god ide, men hvad indebærer det i praksis? Når russiske myndigheder ikke formår at gribe ind til forsvar for ytringsfriheden, skal vi så gøre dem opmærksomme på problemet? Når vestlige firmaer ikke kan regne med rimelig behandling fra russiske firmaer og domstole, skal vi så minde russerne om, at det vist ikke er så godt endda? Nej, for alt det ved russerne udemærket godt. I stedet skal vi indse, at det russiske styre af idag er et netværk af personlige forbindelser og magtforhold, som ingen, heller ikke Putin, har styr på. Vi skal forsøge at forstå dette bedst muligt, så vi kan prøve at se, hvem der i øjeblikket har overtaget i Rusland. Og vi skal være meget bevidste om, at ingen i Rusland, heller ikke Putin, pt. har en langsigtet plan for landet.\n21. december, 2011 - 16:38\n@Stig Bøg. Tak for dit nøgterne indlæg. Du har fuldstændig ret i, at al forståelse går gennem et erkendelsens filter, men netop derfor har de forskellige humanistiske forskningsgrene udviklede metoder, som delvis gør det muligt, at afsløre sociale og historiske ”sandheder”. Implicit ligger det også i vores forsknings tradition, at den endelige sandhed aldrig forligger. Derfor kan og skal man udfordre de mange stereotyper og skrøner om Sovjetunionen. I Danmark er der en tendens til, at bygge videre på fortidens færdig strikkede konklusioner desangående. Nogle af de personer du nævner er særlig slemme til det. Det er som om, de engang for alle har besluttet, at se Sovjetunionens historie gennem de 20 – 25 toneangivne dissidenters øjne, som man er bekendt med i vesten. Hvordan de mange hundrede millioner andre sovjetborgere oplevede hverdagen er åbenbart uinteressant. Du skriver at du er intresserede i problematikken omkring russiske forhold. Bor du i nærheden af Helsingør, har jeg et fordrag, den 23 februar 2012 om Nord- Rusland:\nJeg har aldrig mødt nogen dansker på tundraen øst for Murmansk, så ingen anden kan fortælle den historie, som jeg vil fortælle.\n21. december, 2011 - 16:55\nTak for dit tilbud, desværre bor jeg i Sønderjylland ellers var jeg kommet.\n21. december, 2011 - 16:58\n"Erik Kulavig klammer sig, som mange gamle sovjetologer, til påstanden om at Sovjetunionen var en totalitær stat."\nHvem forventer du egentlig skal blive overbevist af dit helt vanvittige og totalt absurde sludder om at den sovjetiske stat ikke var totalitær, altså ud over dig selv måske og så nogle få andre eksistenser, af hvilke nogle af dem tilfældigvis også kommenterer artiklerne på Informations debatsider?\n21. december, 2011 - 17:10\n@ Mikkel Kaels. Jeg tager gerne diskussionen selvom jeg mener jeg allerede har svaret i mine svar til Niklas Monrad, som du måske ikke har set! Du må derfor fortælle mig hvad du forstå ved en totalitær stat m.a.o. vil jeg gerne vide hvilken ”totalitær model” (tese teori) du anvender idet der jo findes flere, mere eller minder uklare og klare.\n21. december, 2011 - 17:29\nDet kan godt være at du har viet hele dit liv til at forsvare det kommunistiske Sovjetunionen på alle måder, men hvis du ønsker at blive taget seriøs, så må du altså styre dine argumenter.\nDet virker som om de er fremkommet via en cocktail bestående af fornægtelse, skyklapper, bitterhed og misforstået loyalitet.\n21. december, 2011 - 17:42\n@Rasmus Nilsson. Jeg kan godt lide dit indlæg, der er mange gode pointer. At Rusland ikke har ydre fjender er nok ikke helt rigtigt. Du må huske på, at Rusland besidder store olie og gas forekomster, som omverden er meget interesserede i særlig USA. Georgien krigen i 2008 er et godt eksempel. Krigen som blev fremstillet i de vestlige medier som en fejde Rusland begyndte, handlede i virkeligheden om USA´s ønske om at kontrollere olien fra det Kaspiske hav. Se: http://arbejderen.dk/node/49369 . USA har altid haft ønsket om at kontrollere Kaukasus området og USA´s tidligere sikkerhedsråds repræsentant Zbigniew Brzezinski har skrevet en hel bog, om hvordan USA kan opnår overherredømmet i regionen: ”The Grand Chessboard”. NATO jagerfly (her i blandt danske) indgår i overflyvning og kontrol med luftrummet over Estland, en særdeles provokerende handling overfor Rusland. Ligesom man for nylig har bestemt at NATO (læs USA) skal være mere tilstede i Østersøen og Barentshavet med atomarmerede ubåde. Det er således ikke småting der forgår! Den slags reportage er der imidlertid langt imellem i Danmark, ikke så underligt at vi er så provinsielle.\n21. december, 2011 - 17:52\n@Mikkel Kaels. Faktisk har jeg ikke viet mit liv til noget som helst, men som alle normale mennesker, tager jeg livet i det mål det byder sig til. Jeg har en anden indsigt end dig, derfor modsiger jeg dig, det er alt.\n21. december, 2011 - 18:00\n" I Danmark er der en tendens til, at bygge videre på fortidens færdig strikkede konklusioner "\nDet kan så tilføjes, at mange benytter sådanne "færdigstrik" med direkte og aldeles misforstået overførsel fra USSR for mere end tyve år siden til nutidens Rusland, som er en ganske anden størrelse.\nJeg må også lige indskyde, mht. Claus´s "popularitetsundersøgelse" fra Pravda, at der muligvis foreligger flere "undersøgelser" af den slags!\nDe/den er ret hyppigt blevet brugt til at "råbe Stalin", som Kulavig udtrykker det af diverse medier.\nJeg har imidlertid fået den udlægning fra et par russiske venner, som hævder at der var tale om en radiostation og at der faktisk ikke blev spurgt om personers popularitet, men om deres grad af betydning/vigtighed!\nSom jeg fik det fortalt fik Peter den Store her flest point efterfulgt af Stalin.\nLignende spørgsmål i f.eks Tyskland og Cambodia ville nok placere Hitler og Pol Pot ret højt uden det ville blive forvekslet med popularitet!?\n21. december, 2011 - 18:36\nDette har absolut intet at gøre med om du har en anden insigt end andre har, det handler alene om fornægtelse fra din side og intet andet.\nOg som en kort sidebemærkning er det da korrekt at der findes forskellige retninger indenfor totalitarismebegrebet, men at det udelukkende drejer sig om forskelle i forhold til tid, sted og ophav. Grundlæggende var det kommunistiske Sovjetunionen et totalitært diktatur, hverken mere eller mindre.\n21. december, 2011 - 19:15\nTak for din kommentar. Måske jeg skal formulere mig en smule anderledes. Det er ikke så meget et spørgsmål om, hvorvidt Rusland har ydre fjender eller ej. Så vidt jeg kan se, drejer det sig nærmere om, at indflydelsesrige internationale aktører (bredt forstået) ikke længere er synderligt interesserede i Rusland. USA har lige nu rigeligt at gøre med at sikre sin egen økonomi i lyset af indenrigspolitiske slagsmål; med at finde ud af hvad man skal stille op med Pakistan og Afghanistan, hvis det pakistanske militær tager magten igen; og med at sikre sig at Iran forbliver uden atomvåben. EU har lige nu ikke plads til andet end at sikre euroens overlevelse og afværgelsen af en alvorlig økonomisk tilbagegang. Kina er langt mindre nervøs for Rusland end omvendt. Imidlertid har Vladimir Putin mfl. gentagne gange fremhævet en ydre trussel mod Rusland, ikke mindst i skikkelse af NATO. I den forbindelse er det pudsigt, at velstillede russere med gode forbindelser til regimet stadigt valfarter til f.eks. Storbritannien for at købe ejendom og etablere familien i et land, der måske nok en fremtrædende i NATO og nært allieret med USA, men fortsat ses som attråværdigt.\nDet er ganske muligt, at Putin alligevel tror på en trussel fra Vesten. Men det betyder ikke nødvendigvis, at vi skal lede uden for Rusland for at forstå, hvor Putin kommer fra. Putin ser verden som opdelt i “dem og os.” Det gør alle mennesker i en eller anden grad, men Putin har tendens til at se på alle andre grupper end sine egne med mistænksomhed; at se på dem som fjender. I Putins verden skal man vise ubetinget loyalitet over for sin gruppe; andre grupper kan man handle med, men ikke stole på. Det er svært at blive medlem af Putins gruppe; især hvis man ikke deler den russiske statsministers professionelle opvækst i den russiske sikkerhedstjeneste. Men det er let at falde bort fra Putins gruppe. Man så det, da Putin arbejdede i Sankt Petersborg i 1990erne; man så det, da rigmanden Boris Beresovskij kritiserede Putin i 2000 og derefter; og man så det, da Ruslands støtte til USA i begyndelsen af “krigen mod terror” ikke blev modsvaret af betydende amerikansk/vestlig støtte for Putin.\nDet får mig så til krigen mellem Rusland og Georgien i 2008. Jeg er enig i dele af din artikel om emnet. Længe før krigen brød ud, havde NATO vist interesse i at støtte Saakashvilis Georgien. Dette var til dels grundet energiforsyninger, men nok så meget fordi USA ønskede en allieret på vejen til Afghanistan mv. hvor man kunne lande sine tropper. Du har en vis pointe i at påpege, at Georgien angreb Syd-Ossetien, men som Pavel Felgenhauer bl.a. har skrevet, havde Rusland i månederne før krigen sørget for at flytte rigtigt mange tropper til grænsen med Georgien. Det fulgte efter år, hvor det russiske styre havde sørget for at provokere Georgien ved at udvise georgiere fra Rusland, ved at formene georgiske varer (såsom vin) adgang til Georgien osv. Jeg tror ikke, USA og resten af Vesten havde meget at gøre med at starte striden her. Du foreslår i din artikel, at USA havde økonomiske og geopolitiske interesser i at inddæmme Rusland. Men hvis Rusland havde vist sig som en pålidelig energiforsyner til Vesten (som Sovjetunionen var siden 1970erne), havde Vesten, især EU, ikke haft nogen grund til at føre olie og naturgas rundt om Rusland (og USA har aldrig rigtigt forsøgt at afvænne sig fra mellemøstlig energi). Jeg er ikke sikker på, hvad du mener med “geopolitisk.” Det er et meget misbrugt udtryk, som ofte betyder “noget med militær konflikt...” men jeg går ud fra, du ikke mener, at USA/Vesten ville slås med Rusland via. Georgien. I så fald er det påfaldende, at Georgien ikke fik nogen militær hjælp fra Vesten, da krigen brød ud.\nPutin havde været glad for at slippe af med Eduard Sjevardnadse i Georgien, men den russiske præsident var ikke glad for at se politiske ændringer i nabolaget, når Rusland ikke havde taget initiativet til ændringerne. At Saakashvili så også var glad for NATO hjalp ikke på det russisk-georgiske forhold. Putin var vant til at have at gøre med regionale ledere, han mere eller mindre kunne forstå: Nursultan Nasarbaev i Kasakhstan, Aliev-familien i Aserbaidjan og lignende. Saakashvili var fra en anden generation end Putin, han havde studeret i USA, og han viste al for meget interesse for NATO-medlemskab. Så der skulle ikke meget til før Saakashvili blev en fjende for Putin, som også følte sig forrådt af Vesten efter Irak-invasionen. Havde Putin brug for ydre fjender? Ja, men lige så meget på et personligt som på et politisk plan.\n21. december, 2011 - 19:21\n- Kan du ikke rejse lidt rundt med dit foredrag "Mit Murmansk", jeg er sikker på, at der er mange, også uden for Helsingør, der gerne vil høre andre udlægninger af Rusland, end hvad man normalt får serveret i vestlige medier .\n21. december, 2011 - 19:30\nMikkel Kaels, Grundlæggende var det kommunistiske Sovjetunionen et totalitært diktatur, hverken mere eller mindre\nMikkel, jeg vil give dig, ret, også selv om realiteten i Sovjet var et sindrigt repræsentativt folkedemokrati. Jeg vil give dig ret på den måde at ethvert system der stivner og ikke formår at forme samfundet efter befolkningens behov er endt i et slags diktatur. Jeg vil også påstå at det kapitalistiske system ligeledes går i den retning. Som jeg hørte en sociolog udtale forleden Enhver der påstår at vækst kan forsætte på en jord med begrænsede ressourcer må enten være idiot eller økonom.\nMikkel, du lever i et økonomisk diktatur hvor magten er samlet hos ganske få mennesker - et system hverken du eller nogen uden for The 1% har indflydelse på, hverken mere eller mindre.\n...du har ikke mere indflydelse eller frihed end de hedengangne sovjetborgere havde.\n21. december, 2011 - 19:38\nMed undtagelse af Oereskov, der har det handicap i diskussionen, at han har et indgående personligt kendskab til landet, så er de fleste af os fanget i traditionelle og ofte præfabrikerede opfattelser af Rusland. På en netop overstået juletur til Berlin opdagede jeg imidlertid en nylig introduceret engelsksproget russisk tv-kanal (en russisk pendant til AlJazeera), der var fantatisk interessant. Og hvad angår kritik af finanskapitalen lysår foran de vestlige medier.\n21. december, 2011 - 19:46\nRussia Today har altså adskillige år på bagen! ;-)\nDet var f.eks en udmærket kanal at gå ind på allerede under Georgienkrigen, som flere har nævnt i 2008 for at få lidt modspil til Foxnews og the usual suspects!\n21. december, 2011 - 19:50\n@Nic--tak, der kan du se, hvor uoplyst man kan være.\n21. december, 2011 - 19:58\n"…du har ikke mere indflydelse eller frihed end de hedengangne sovjetborgere havde."\n- Jeg kan tage hvortil jeg vil\n- Jeg kan kæfte op uden at blive slået ihjel\n- Jeg kan starte en virksomhed\n- Jeg kan starte en forening\n- Jeg kan gå ind i en stemmeboks\n- Jeg kan demonstrere\n- Jeg risikerer ikke at forvinde\n- Jeg er uskyldig indtil andet er bevist\n- Jeg risikerer ikke at dø af sult\n- Jeg kan tro på, hvad jeg vil\n- Min familie er tryg\n- Min regering kan afsættes\n- Jeg skal ikke at kende nogen der kender nogen\n- Jeg kan læse al slags litteratur\n- Jeg keder mig ikke ihjel\n- Jeg skal ikke stå i kø for at få mad\n- Jeg behøver ikke at tilbede nationens leder\n- Jeg kan vælge, når jeg køber ind\n- Jeg kan eje mit eget hus\nDu er din personlige frihed ganske utaknemmelig Bill Atkins og jeg tror at rigtig mange mennesker i Østeuropa vil ryste på hovedet af dig...\n21. december, 2011 - 20:10\n@Rasmus Nilsson. Personlig tror jeg ikke, at de 3000 amerikanske soldater der deltog i Georgien krigen, udelukkende var instruktører. Russerne har billeder af amerikanske soldater i aktion, og ligeledes erobrede de flere NATO våben. Alt sammen er udstillet i Moskva. Måske kan vi få Per Dalgård til at skrive en klumme om denne udstilling\n21. december, 2011 - 20:13\n@Mikkel Kaels. Sikke en kold krigs smøre – tror du selv på det? Du lever i den gode verden og de andre i den onde verden. Hmm...\n21. december, 2011 - 20:21\n@ Michael Kongstad Nielsen. Jo det er en god ide – men jeg ved ikke helt hvordan man griber den sag an! Tænker over det her i julen\n21. december, 2011 - 20:25\nHvis du har links til billederne / udstillingen, ville jeg være dig meget taknemmelig, hvis du kunne lægge dem ud i et indlæg. For mig virkede amerikansk indblanding i 2008-krigen minimal. Selv skibet, der blev sendt ind i Sortehavet holdt sig fra at udfordre de russiske styrker. Efter krigen har amerikanerne/Vesten ikke gjort meget for at støtte Georgien, men har derimod kritiseret Saakashvili for manglende demokrati ved flere lejligheder (en kritik jeg sådan set er enig i).\nJeg kan tage hvortil jeg vil / Sovjetborgerne kunne ikke få vestlig valuta men rejste frit i østlandene\n- Jeg kan kæfte op uden at blive slået ihjel / ?????\n- Jeg kan starte en virksomhed / Der var masse af småvirksomheder især i DDR\n- Jeg kan starte en forening / do\n- Jeg kan gå ind i en stemmeboks / der var o9gså valghandlinger i de østeuropæiske lande\n- Jeg kan demonstrere / Der var også demonstrationer i Sovjet jeg oplevede selv en mod sundhedsmyndighederne på kolkosmarkedet\n- Jeg risikerer ikke at forvinde / Hvem er forsvundet i nyere tid\n- Jeg er uskyldig indtil andet er bevist / Jeg har ikke oplysninger om at der ikke var rettergang i sovjet\n- Jeg risikerer ikke at dø af sult / ha ha ha ha\n- Jeg kan tro på, hvad jeg vil / Kirkerhandlinger var ikke velset i Sovjet\n- Min familie er tryg / ha ha ha ha arbejdsløshed, finanskrise, gældsbyrde, nedslidning på jobbet\n- Min regering kan afsættes / Du kan ikke afskaffe kapitalismen uden santioner (Italien og Chile m.fl.)\n- Jeg skal ikke at kende nogen der kender nogen / ha ha ha\n- Jeg kan læse al slags litteratur / Det kunne du også i Sovjet\n- Jeg keder mig ikke ihjel / nå\n- Jeg skal ikke stå i kø for at få mad / Nej du skal ikke\n- Jeg behøver ikke at tilbede nationens leder / Nå\n- Jeg kan vælge, når jeg køber ind / ja dit land er rigt\n- Jeg kan eje mit eget hus / gud bedre det\nNår du bedømmer det socialistiske system, bør du sammenligne med hele det kapitalistiske system som jo ofte kun bedømmes på de rigeste 20%. Sovjet forsøgte at klare sig med egene ressourser og kolonialisered ikke andre folkeslag militært eller økonomisk.\n21. december, 2011 - 20:38\nDer lader til at herske stor forvirring om de geopolitiske forhold i verden i dag. For at råde bod på det vil jeg generelt henvise til Pablo Escobars artikler i Asia Times Online. Han har skrevet om snart sagt ethvert emne inden for det centralasiatiske spil om energi, råstoffer, markeder og sikkerhedsinteresser. Jeg orker ikke lige at finde de bedste lækkerbidskner frem, men find selv alt efter interesse:\nHvornår har du sidst læst noget om SCO (Shanghai Cooperation Organisaton) i Information. Den kunne lige så godt være ikke-eksisterende. Det er meget dumt ikke at tage SCO med i sine geopolitiske overvejeser om Centralasien. På samme måde er det rigtig dumt at undlade at læse kinesiske og russiske aviser (de findes alle på engelsk nettet). Her sender disse anerkendende nik til hinanden for implementeringen af ånden fra SCO. Pakistan, Indien og Iran er interesseret i SCO (Asiatiske råstoffer til asiatiske fabrikker). USA er en faldende stjerne og NATO-landene er forfærdelig sårbar over for en olieembargo. Kina ruster op, Rusland gir' den hele armen og hele situationen er labil, specielt omkring Irak-spørgsmålet.\nEt godt bud på forståelsen af den nuværende situation kan man læse hos James Petras i denne artikel:\nPrøv også at læse her:\nTjek Russia Today, Tjek Sinhua, tjek de andre kanaler (Pepe Escobar igen, igen). Det er en absolut skandale, at disse forhold er udelukket af dansk presse. Intet mindre.\n21. december, 2011 - 20:42\n@ Oreskov og Atkins\nJeg vidste ikke at sovjetregimet tilbød uddannelse i fornægtelser og bortforklaringer.\nHvad hed den? Cand. fornægt. eller Cand. bortf.?\nOg Atkin, de fleste af dine kommentarer er simpelt hen så tåbelige at man næsten ikke orker at kommentere dem.\nDet skulle da lige være den næstsidste, hvor dit svar er: "dit land er rigt"\nDet er nemlig helt korrekt og det er jo det som er kernen i det hele.\nFor hvorfor tror du mit land er blevet rigt, i modsætning til de tidligere kommunistregimer som jo var ludfattige?\n21. december, 2011 - 20:56\nHvad jeg skriver om i mit tidligere indlæg er jo interessant for os, der har et eget udenrigsministerium, er medlem af NATO og EU. London og Paris spiller foreløbig med på spillet Danmark danser som sædvanlig efter USAs pibe. Tyskerne er lorne, de vil vist helst arbejde sammen med Russerne. Men vi kan ikke diskuterer det, for disse fakta optræder overhovedet ikke på radaren hos dig kære meddebattør.\nRusland har problemer, USA har problemer, Kina har problemer, EU har problemer og hele verden har problemer med økonomisk kaos og klimakatastrofe. Som sædvanlig i en sådan situation er der sabelraslen. Og historien viser os, at man skal tage det alvorligt. Kom ind i virkeligheden.\n21. december, 2011 - 21:00\n@Rasmus Nilsson. Begynd her:\nog det aller bedste – tag over og se museet selv. En weekend tur til Moskva koster ikke meget!\nRusserne beslaglage bl.a våben af typen Bushmaster M4. Se: http://krsk.sibnovosti.ru/politics/58138-zahvachennye-u-gruzii-voennye-t...\nOg her med et billede: http://ria.ru/defense_safety/20080912/151219672.html\n21. december, 2011 - 21:15\nAbsurde diskussioner om Sovejunionen var et rigtigt 'totalitært' under Stalin.\nHvis nogle virkelig ønsker at få et indtryk af hvordan livet formede sig for almindelig mennesker i Sovjetunionen fra 1920'erne til 60'erne kan jeg varmt anbefale Orlando Figes 'Hviskerne'. Facinerende læsning!\nDet er billedet af en 'terrorstat' totalitær eller ej\nIkke sandt Oreskov?\n21. december, 2011 - 21:24\nJeg kan vælge, når jeg køber ind / ja dit land er rigt\nFor hvorfor tror du mit land er blevet rigt\nIndrømmet mit svar var lidt overflaisk. Jeg burde have svaret: at dit land er rigt fordi det har formået at holde sig ude af samtlige stærre krige i moderne tid , og det ligger i centrum et af verdens mest krigriske kolonialistiske og grådige områder som med vold og magt har tilkæmpet sig herredømmet over hele Afrika, Indien, Mellemøsten og Sydamerika, og som driftig søfartsnation har vi forstået at handle med disse krigsmagter - derfor er Danmrk rige.\n21. december, 2011 - 21:37\nJeg kunne jo også have valgt at fokusere på din fascination af de mange valgmuligheder på hylderne. Disse er resultatet af en vækstfilosofi der bunder i en køb og smid væk adfærd hos forbrugerne. Varerne bliver simpelt hen produceret med begrænset holdbarhed for at øge omsætningen. Et forsvar for denne filosofi er at der så hele tiden blever udviklet nye produkter og at det er til gavn for forbrugerne. (Jeg keder mig ikke) Problemet er at vi er begyndt at se enden på en lang række ressourser og diversiteter på grund af denne køb og smid væk filosofi. Den er simpelt hen for kostbar. De kommunistiske lande havde ikke denne hysteriske forbrugsfilosofi i deres system.\n21. december, 2011 - 21:46\nMit første link til Pravda virker ikke, beklager. Her er det igen:\n21. december, 2011 - 22:19\nMange taler stadig om Rusland som en Sovjet-fortsættelse. Men at Sovjetunionen er væk, og at der er gået 20 år, det kan man vist ikke skændes om. Jeg efterlyser, at man i medier og debat ser på Rusland med nye briller (pudsede), og tænker på, hvor svært det er at omdanne sådan et kæmpeland efter 70 år med Sovjet-kommunisme - og før det et svagt udviklet feudal-samfund gennem mange hundrede år. Det gøres selvfølgelig ikke hurtigt. Og det kan nemt gå galt, som i Jeltsin-perioden, og lige sådan i flere af de baltiske lande f. eks.\nVesten kan ikke få betonen ud af hovedet. Vesten ikke tør se Rusland som en samarbejdspartner, men vil hele tiden se fjenden. Vesten omklamrer Georgien og Ukraine som værende demokratiske dydsmønstre, tæt på at være ligeså gode som rigtige vestlige demokratier, og snart klar til optagelse i Nato og EU, ja, sågar Hviderusland har EU flirtet med, det er mageløst.\nEU-kommissionens rapport om krigen i Georgien, forestået af den schweiziske diplomat Heidi Tagliavin, der frikendte Rusland men fandt Georgien skyldig, var temmelig uspiselig for det vestlige establishment, selvom man selv havde bestilt den. Derfor blev den heller ikke særligt omtalt i medierne, og den har ikke sat sig store spor. Dog er man vist begyndt at bedømme Georgien og Ukraine mere nøgternt\n21. december, 2011 - 22:37\n@Rusland er kommet for at blive. Og det nærmer sig med hastige skridt alle problemer og fordomme til trods, mens Atlanterhavet der skiller USA fra Europa nu bliver større og større politisk, kulturelt og økonomisk. Fremtiden indvarsles ofte fra uventet kant. Jeg tror, at julemarkedet i Tivoli med dets Ruslandstema med Vasilijkatedral og det hele indvarsler, at Europa er på vej til at komme sammen i en akse fra Frankrig over Tyskland og Polen til Rusland. Det vil være en god ting, også selv om det til en start vil udfordre voes åndelige spændstighed.\n21. december, 2011 - 22:56\n@Niels Engelsted. Jeg tror du har ret. Og med ledt mere nærkontakt, vil det gå op for europæerne at man stædig udgiver sovjetiske forfattere og ser sovjetiske film samt hører sovjetisk musik i Rusland – simpelthen fordi man ikke bare kassere 70 års kultur produktion. USA spiller derimod dobbelt, kan de af diplomatisk vej overhæle Europa indenom og opratte gode handels relationer til Rusland, vil de gøre det og sikkert ved den gamle del og hersk strategi – spille de dumme europærer ud imod Rusland. USA´s plan B er en aggressiv oprustnings strategi som sideløbende er i gang!\n21. december, 2011 - 23:27\n@ Ole Falstoft. En forfatter som Orlando Figes behøver ikke at lyve, men bare udse sig de personer, som er af samme anti-sovjetiske holdninger som forfatteren. Den slags manipulation er der meget af i historien. Ud af en befolkning på flere hundrede millioner (vi taler om sovjet perioden) finder Orlando Figes de der har de rigtige meninger og vola, vi ved nu hvad alle mente, tænkte og gjorde. Alle gik omkring og viskede og krøb langs gulvet af angst. Det der så undre mig er at hvis man snakker med folk der ren faktisk levede hele deres liv i Sovjetunionen (et bredt udsnit af befolkningen) så er der aldrig nogle der udtrykker hvad Orlando Figes påstå. Det er det jeg syndes er mistænkeligt. Når jeg tænker på hvilken pengemaskine anti-sovjetisk propaganda er i USA så er det indlysende at der sprøjtes tonsvis af bøger ud som Orlando Figes. Hertil kommer CIA finansierede sovjet forskning, samt rockefeller fonden, som gennem årende har betalt sovjetforskningen på flere amerikanske universiteter. Der er tale om en propaganda maskine af Gøbbels dimensioner og det er der så nogle der tror på – ikke jeg.\n22. december, 2011 - 08:39\nNiels Engelsted, jeg tror ikke man skal underkende at der i Østeuropa er en russofobi - uanset herskende økonomisk system - som stikker langt dybere end Vestens postkommunistforskrækkelse ...og det siger ikke så lidt.\nIøvrigt er Rusland i dag et superkapitalistisk oligarki med en hær der nærmest er en stat i staten.\n22. december, 2011 - 09:53\n@Bill, du har selvfølgelig helt ret, men der er sket uventede ting før idag. Polen er sikkert nøglen her. Når de har fået den anerkendelse, de angler efter (og har overstået deres endnu ikke påbegyndte opgør med katolsk pædofili), så vil de danne bro østover, om ikke andet end fordi, at det vil placere dem lige i midten.\nHvad angår Rusland og de østeuropæiske--ikke mindst de baltiske--state, så er de nu produkter af en radikal Wallstreet og IMF-kapitalisme, der har skabt det superkapitalistiske oligarki og kostet de almindelige borgere ualmindeligt dyrt. Den tilstand er ikke bæredygtig, ligesom den heller ikke er bæredygtig i Vesteuropa. Forvent det uventede.\n22. december, 2011 - 10:05\nNår man som Claus Oreskov affærdiger Orlando Figes bog Hviskerne om hverdagslivet i Stalins Rusland som en antisovjetisk bog, der bare bygger på nogle få udvalgte personer med de rette meninger, så kender man ganske enkelt ikke bogen.\nHviskerne bygger på samtaler med flere hundrede mennesker og trækker på deres familiearkivalier.\nBogen handler om, hvordan mere eller mindre almindelige mennesker fik en form for dagligdag til at fungere under meget vanskelige betingelser.\nBlandt de mindre almindelige mennesker, der spiller en central rolle i bogen, er for øvrigt Konstantin Simonov, som ingen vel vil kalde antisovjetisk.\nBogen blev forresten temmelig godt modtaget i den øvrige danske presse, men er ikke blevet omtalt i Information.\n22. december, 2011 - 11:00\n@Steen Sohn. Jamen tag til Rusland og gerne langt ud på landet. Rejs så omkring et par måneder, og snak med mennesker der levede i Sovjetunionen. Du vil ikke møde en eneste, der vil nikke genkendende til Orlando Figes bog! Dermed vare ikke sagt, at nogle fåtallige oplevede sovjet tiden på den måde – det bestrider jeg bestemt ikke, men det var undtagelsen, og her er vi ved ondets rod. I vesten er undtagelsen blevet ophøjet til normen, fiktion til historisk sandhed. Som den amerikanske litteratur professor John V. Fleming har påvist, i bogen ”The Anti – Communist Manifestos”, så bygger vestens viden om Sovjetunionen primært på 4. bøger som alle er skønlitterære. Og det er jo det som er så sørgeligt, at i et lille land som Danmark kommer en enkelt bog eller 2. til at udgøre SANDHEDEN. Vores problem er, at vi ikke har en lang rakke publikationer at vælge mellem. Jeg har ikke noget imod anti- sovjetisk litteratur, hvis der så også udkom bøger der gendrev disse – så man havde noget at sammenligne med.\n22. december, 2011 - 11:09\nJeg syndets at denne debat har været både oplysende og spændende. Den har vist, at interessen for og viden om, vor store nabo – Rusland, er langt større og meget mere differentierede end, man få indtryk af gennem medierne. Tænk engang hvis de tanker og udfordringer, som er blevet sparket i gang, gennem denne debat , bar frugt og lage en ny dokumentarisk linje, i pressens og forskningens der dækning Ruslands i dag, i går og i morgen.


- er uundværlig for alle, der har brug for at kende til de fælles europæiske sikkerhedskrav til legepladsredskaber.\nLegepladsredskaber er tilføjet til din indkøbskurv.\nLegepladsudstyr tilgængeligt for alle børn er tilføjet til din indkøbskurv.\ntager et up-close-and-personal blik ind i nogle af verdens mest inspirerende vintagehjem.\nVintage Living er tilføjet til din indkøbskurv.\n- for alle med interesse for den grønne boligbølge der skyller ind over os og alle der bare synes om lækkert design.\nSmall ECO Houses - Living Green in Style er tilføjet til din indkøbskurv.\nUdearealer for alle er tilføjet til din indkøbskurv.\nNøglen til smukke, behagelige og energirigtige bygninger findes i samspillet mellem arkitektur og teknologi. Ny forskning i bæredygtigt byggeri viser, at en stor del af energiforbruget i en bygning er låst i designet, og at det gør det nødvendigt at arbejde med viden i formgivningen.\nTemamappen indeholder 4 erfaringsblade fra Byg-Erfa om tilgængelighed.\nTilgængelighed Temamappe er tilføjet til din indkøbskurv.